# Euroopan unionin C 220/2017

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 220 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 60. vuosikerta8. heinäkuu 2017 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 220

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

60. vuosikerta8. heinäkuu 2017

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 220/01 | CESSDA ERICin perussääntö | 1 |
| 2017/C 220/02 | ECCSEL ERICin perussääntö – Eurooppalainen hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin laboratorioinfrastruktuuri – eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio | 15 |
| 2017/C 220/03 | Euroopan iduntuottajien järjestön (ESSA) hygieniaohjeet itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen tuotantoa varten | 29 |
| 2017/C 220/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8242 – Rolls-Royce/ITP) (
  1
  ) | 53 |
| 2017/C 220/05 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8465 – Vivendi / Telecom Italia) (
  1
  ) | 53 |
| 2017/C 220/06 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8510 – Robert Tönnies / Clemens Tönnies / Zur Mühlen Group and Asset Group) (
  1
  ) | 54 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2017/C 220/01

CESSDA ERICin perussääntö

1

2017/C 220/02

ECCSEL ERICin perussääntö – Eurooppalainen hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin laboratorioinfrastruktuuri – eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio

15

2017/C 220/03

Euroopan iduntuottajien järjestön (ESSA) hygieniaohjeet itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen tuotantoa varten

29

2017/C 220/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8242 – Rolls-Royce/ITP) (
  1
  )

1

53

2017/C 220/05

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8465 – Vivendi / Telecom Italia) (
  1
  )

1

53

2017/C 220/06

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8510 – Robert Tönnies / Clemens Tönnies / Zur Mühlen Group and Asset Group) (
  1
  )

1

54

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 220/07 | Euron kurssi | 55 |
| 2017/C 220/08 | Alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 391/2009 perusteella hyväksyttyjen laitosten luettelo | 56 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2017/C 220/09 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus – Säännöllistä lentoliikennettä koskevien julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen (
  1
  ) | 57 |
| 2017/C 220/10 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 58 |
| 2017/C 220/11 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 59 |
| 2017/C 220/12 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 60 |
| 2017/C 220/13 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 61 |
| 2017/C 220/14 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 62 |
| 2017/C 220/15 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 63 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2017/C 220/07

Euron kurssi

55

2017/C 220/08

Alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 391/2009 perusteella hyväksyttyjen laitosten luettelo

56

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2017/C 220/09

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus – Säännöllistä lentoliikennettä koskevien julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen (
  1
  )

1

57

2017/C 220/10

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

58

2017/C 220/11

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

59

2017/C 220/12

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

60

2017/C 220/13

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

61

2017/C 220/14

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

62

2017/C 220/15

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

63

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 220/16 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8528 – SEGRO / PSPIB / SELP / Morgane Portfolio) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 64 |
| 2017/C 220/17 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8557 – CCMP Capital / MSD Aqua Partners / Hayward Industries) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 65 |
| 2017/C 220/18 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8356 – Wietersdorfer / Amiantit / HOBAS JV) (
  1
  ) | 66 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2017/C 220/16

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8528 – SEGRO / PSPIB / SELP / Morgane Portfolio) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

64

2017/C 220/17

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8557 – CCMP Capital / MSD Aqua Partners / Hayward Industries) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

65

2017/C 220/18

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8356 – Wietersdorfer / Amiantit / HOBAS JV) (
  1
  )

1

66

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/1

---

CESSDA ERICin PERUSSÄÄNTÖ

(2017/C 220/01)

JOHDANTO

Belgian kuningaskunta,

Tšekin tasavalta,

Tanskan kuningaskunta,

Saksan liittotasavalta,

Helleenien tasavalta,

Ranskan tasavalta,

Unkari,

Alankomaiden kuningaskunta,

Itävallan tasavalta,

Slovenian tasavalta,

Slovakian tasavalta,

Ruotsin kuningaskunta,

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta,

Norjan kuningaskunta,

jäljempänä ’jäsenet’, ja

Sveitsin valaliitto,

jäljempänä ’tarkkailijat’, jotka

KATSOVAT, että jäsenet ovat vakuuttuneita siitä, että pääsyn järjestäminen yhteiskuntatieteellisiin tietoihin ja metatietoihin on olennaisen tärkeää, jotta ymmärtäisimme yhteiskuntaan nykyisin kohdistuvia keskeisiä haasteita ja käynnissä olevia yhteiskunnan prosesseja sekä niihin liittyviä ongelmia ja saatavilla olevia ratkaisuja;

KATSOVAT, että eurooppalaisten yhteiskuntatieteellisten tietoarkistojen konsortio (CESSDA) pohjautuu nykyisiin jäsenmaiden kansallisiin palveluihin ja lujittaa ja laajentaa yleiseurooppalaista yhteistyötä yhteiskuntatieteellisten tietoarkistojen tutkimuksen ja kehittämisen alan tiiviin yhteistyön avulla sekä tieteellisistä että taloudellisista syistä;

OTTAVAT HUOMIOON, että jäsenet pyrkivät lisäämään huippuosaamista ja tehokkuutta eurooppalaisessa yhteiskuntatieteellisessä tutkimuksessa sekä laajentaa mahdollisuuksia saada helposti käyttöön tietoa ja metatietoa rajoista huolimatta;

PALAUTTAVAT MIELEEN, että Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumi (ESFRI) on tunnustanut CESSDAn ja sisällyttänyt sen ESFRIn etenemissuunnitelmaan (2006);

KATSOVAT, että Saksa pyrkii osallistumaan lisäksi rahoittamalla erityisiä CESSDA-tehtäviä, joita saksalaisen palveluntarjoajan on määrä suorittaa;

PYYTÄVÄT Euroopan komissiota perustamaan CESSDA-infrastruktuurin eurooppalaisena tutkimusinfrastruktuurikonsortiona (CESSDA ERIC) 25 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 723/2009 nojalla,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Nimi, kotipaikka ja työkieli

1.   Eurooppalaisten yhteiskuntatieteellisten tietoarkistojen konsortion, jäljempänä ’CESSDA’, oikeudellisena muotona on asetuksella (EY) N:o 723/2009 perustettu eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio, jäljempänä ’ERIC’, ja sitä kutsutaan nimellä CESSDA ERIC.

2.   CESSDA ERICin sääntömääräinen kotipaikka on Bergen, Norja.

3.   CESSDA ERICin työkieli on englanti.

2 artikla

Tehtävä ja toimet

1.   CESSDA ERIC on hajautettu tutkimusinfrastruktuuri, joka yhdistää toisiinsa jäsenten, tarkkailijoiden ja muiden kumppanien yhteiskuntatieteelliset tietoarkistot. CESSDA ERICillä ei ole omia tietoarkistoja.

2.   CESSDA ERICin tehtävänä on tarjota hajautettu ja kestävä tutkimusinfrastruktuuri, jonka avulla tiedeyhteisö voi tehdä laadukasta yhteiskuntatieteellistä tutkimusta, jolla edistetään yhteiskuntaan nykyisin kohdistuvien keskeisten haasteiden tehokasta ratkaisemista ja helpotetaan yhteiskuntatieteiden opetusta ja opiskelua.

3.   CESSDA ERIC toimii voittoa tavoittelematta. CESSDA ERIC voi kuitenkin harjoittaa rajoitettua taloudellista toimintaa edellyttäen, että tämä toiminta liittyy läheisesti sen pääasiallisiin tehtäviin eikä vaaranna niiden suorittamista.

4.   CESSDA ERIC täyttää tehtävänsä edistämällä standardien, säännöstöjen ja parhaiden ammattikäytäntöjen kehittämistä ja koordinointia, mukaan luettuna tietojen jakeluun ja tiedon hallintaan liittyvä koulutus. Tarvittaessa CESSDA ERIC lisää infrastruktuuriin myös uusia tietolähteitä.

5.   CESSDA ERIC edistää laajempaa osallistumista tutkimusinfrastruktuuriin. Helpottaakseen niiden maiden mukaantuloa, jotka hakevat tukea yhteiskuntatieteellisten tietoarkistojensa kehittämiseksi edelleen, CESSDA ERIC järjestää koulutustapahtumia sekä vakiintuneiden ja potentiaalisten palveluntarjoajien välisiä vaihtoja.

2 LUKU

JÄSENYYS

3 artikla

Jäsenyys

1.   Seuraavista tahoista voi tulla CESSDA ERICIn jäseniä, tai ne voivat liittyä siihen tarkkailijoina, joilla ei ole äänioikeutta:

| a) | unionin jäsenvaltiot, |
| --- | --- |

a)

unionin jäsenvaltiot,

| b) | assosioituneet maat, |
| --- | --- |

b)

assosioituneet maat,

| c) | muut kolmannet maat kuin assosioituneet maat, |
| --- | --- |

c)

muut kolmannet maat kuin assosioituneet maat,

| d) | hallitustenväliset järjestöt. |
| --- | --- |

d)

hallitustenväliset järjestöt.

Tämän perussäännön liitteessä 1 on luettelo jäsenistä, tarkkailijoista ja palveluntarjoajista CESSDA ERICin perustamispäivänä. Johtaja päivittää kyseistä liitettä CESSDA ERICin osallistujien muutosten mukaisesti.

2.   Uusien jäsenten ja tarkkailijoiden liittyminen ja eroaminen sekä jäsenyyden tai tarkkailijan aseman päättyminen tapahtuvat 5 ja 6 artiklan mukaisesti.

3.   CESSDA ERICin jäseninä on oltava vähintään yksi unionin jäsenvaltio ja kaksi muuta maata, jotka ovat joko unionin jäsenvaltioita tai assosioituneita maita.

4.   Jäsenillä on seuraavat oikeudet:

| a) | käyttää CESSDA ERICin tuotemerkkiä, joka kattaa kaikki CESSDAn tai CESSDA ERICin kuvalliset tai ääntä sisältävät esitysmuodot, jotka yhdistävät sanat, raportin, tuotteen tai palvelun CESSDA ERICiin; |
| --- | --- |

a)

käyttää CESSDA ERICin tuotemerkkiä, joka kattaa kaikki CESSDAn tai CESSDA ERICin kuvalliset tai ääntä sisältävät esitysmuodot, jotka yhdistävät sanat, raportin, tuotteen tai palvelun CESSDA ERICiin;

| b) | nimetä yksi tai useita edustavia tahoja; |
| --- | --- |

b)

nimetä yksi tai useita edustavia tahoja;

| c) | osallistua yleiskokouksien istuntoihin ja äänestää niissä; |
| --- | --- |

c)

osallistua yleiskokouksien istuntoihin ja äänestää niissä;

| d) | antaa palveluntarjoajille, sellaisina kuin ne määritellään 11 artiklan 2 kohdassa, oikeus






  i. | osallistua CESSDA ERICin koulutustilaisuuksiin ja niihin liittyviin toimintoihin; |
| --- | --- | --- |

d)

antaa palveluntarjoajille, sellaisina kuin ne määritellään 11 artiklan 2 kohdassa, oikeus

i.

osallistua CESSDA ERICin koulutustilaisuuksiin ja niihin liittyviin toimintoihin;

| ii. | käyttää CESSDA ERICin ohjelmistoja, väliohjelmistoja ja työkaluja, jotka on kehitetty CESSDA ERICin kanssa tehdyn sopimuksen puitteissa; |
| --- | --- |

ii.

käyttää CESSDA ERICin ohjelmistoja, väliohjelmistoja ja työkaluja, jotka on kehitetty CESSDA ERICin kanssa tehdyn sopimuksen puitteissa;

| iii. | käyttää monikielistä yhteiskuntatieteellistä asiasanastoa (ELSST); |
| --- | --- |

iii.

käyttää monikielistä yhteiskuntatieteellistä asiasanastoa (ELSST);

| e) | osallistua palveluntarjoajien foorumiin, josta määrätään 11 artiklassa; |
| --- | --- |

e)

osallistua palveluntarjoajien foorumiin, josta määrätään 11 artiklassa;

5.   Jäsenillä on seuraavat velvollisuudet:

| a) | maksaa yleiskokouksen päättämän rahoituskaavan mukainen osuus CESSDA ERICin budjettiin; |
| --- | --- |

a)

maksaa yleiskokouksen päättämän rahoituskaavan mukainen osuus CESSDA ERICin budjettiin;

| b) | nimetä palveluntarjoaja, joka tarjoaa CESSDA ERIC -palveluja niiden kotimaassa ja eri puolilla Eurooppaa; |
| --- | --- |

b)

nimetä palveluntarjoaja, joka tarjoaa CESSDA ERIC -palveluja niiden kotimaassa ja eri puolilla Eurooppaa;

| c) | hankkia rahoitus, jotta nimetty palveluntarjoaja voisi täyttää liitteessä 2 vahvistetut vaatimukset; |
| --- | --- |

c)

hankkia rahoitus, jotta nimetty palveluntarjoaja voisi täyttää liitteessä 2 vahvistetut vaatimukset;

| d) | edistää standardien käyttöönottoa kansallisissa yhteiskuntatieteellisissä tietoarkistoissa; |
| --- | --- |

d)

edistää standardien käyttöönottoa kansallisissa yhteiskuntatieteellisissä tietoarkistoissa;

| e) | tarjota tekniset infrastruktuurit, joiden avulla tietoja ja palveluja voidaan käyttää; |
| --- | --- |

e)

tarjota tekniset infrastruktuurit, joiden avulla tietoja ja palveluja voidaan käyttää;

| f) | edistää palvelujen käyttöönottoa jäsenen tutkijoiden parissa ja kerätä käyttäjien palautetta ja vaatimuksia; |
| --- | --- |

f)

edistää palvelujen käyttöönottoa jäsenen tutkijoiden parissa ja kerätä käyttäjien palautetta ja vaatimuksia;

| g) | tukea kansallisten yhteiskuntatieteellisten tietoarkistojen integrointia ja tarvittaessa käynnistää niiden integrointi, mukaan lukien niiden integrointi keskenään ja muiden jäsen- tai tarkkailijamaiden vastaavien tietoarkistojen kanssa. |
| --- | --- |

g)

tukea kansallisten yhteiskuntatieteellisten tietoarkistojen integrointia ja tarvittaessa käynnistää niiden integrointi, mukaan lukien niiden integrointi keskenään ja muiden jäsen- tai tarkkailijamaiden vastaavien tietoarkistojen kanssa.

4 artikla

Tarkkailijat

1.   Tarkkailija on maa tai hallitustenvälinen järjestö, joka joko valmistautuu jäsenyyteen tai joka ei kansallisista syistä voi tulla jäseneksi mutta haluaa antaa panoksensa ja osallistua CESSDA ERICin toimintoihin.

2.   Tarkkailijoilla on seuraavat oikeudet:

| a) | käyttää CESSDA ERICin tuotemerkkiä maininnalla ”tarkkailija”; |
| --- | --- |

a)

käyttää CESSDA ERICin tuotemerkkiä maininnalla ”tarkkailija”;

| b) | nimetä yksi tai useita edustavia tahoja; |
| --- | --- |

b)

nimetä yksi tai useita edustavia tahoja;

| c) | osallistua yleiskokouksen istuntoihin ilman äänioikeutta; |
| --- | --- |

c)

osallistua yleiskokouksen istuntoihin ilman äänioikeutta;

| d) | mahdollisuus saada CESSDA ERICiltä suoraa tukea järjestelmiensä, prosessiensa ja palvelujensa kehittämiseen; |
| --- | --- |

d)

mahdollisuus saada CESSDA ERICiltä suoraa tukea järjestelmiensä, prosessiensa ja palvelujensa kehittämiseen;

| e) | antaa palveluntarjoajilleen oikeus






  i. | osallistua CESSDA ERICin koulutustilaisuuksiin ja niihin liittyviin toimintoihin; |
| --- | --- | --- |

e)

antaa palveluntarjoajilleen oikeus

i.

osallistua CESSDA ERICin koulutustilaisuuksiin ja niihin liittyviin toimintoihin;

| ii. | käyttää CESSDA ERICin ohjelmistoja, väliohjelmistoja ja työkaluja, jotka on kehitetty CESSDA ERICin kanssa tehdyn sopimuksen puitteissa; |
| --- | --- |

ii.

käyttää CESSDA ERICin ohjelmistoja, väliohjelmistoja ja työkaluja, jotka on kehitetty CESSDA ERICin kanssa tehdyn sopimuksen puitteissa;

| iii. | käyttää monikielistä yhteiskuntatieteellistä asiasanastoa (ELSST); |
| --- | --- |

iii.

käyttää monikielistä yhteiskuntatieteellistä asiasanastoa (ELSST);

| f) | osallistua palveluntarjoajien foorumiin, josta määrätään 12 artiklassa; |
| --- | --- |

f)

osallistua palveluntarjoajien foorumiin, josta määrätään 12 artiklassa;

3.   Tarkkailijoilla on seuraavat velvollisuudet:

| a) | maksaa osuus budjettiin siten kuin yleiskokous on asiasta päättänyt ja hakuprosessin yhteydessä on sovittu; |
| --- | --- |

a)

maksaa osuus budjettiin siten kuin yleiskokous on asiasta päättänyt ja hakuprosessin yhteydessä on sovittu;

| b) | suorittaa toimet, joista on sovittu tarkkailijaksi hyväksymisen yhteydessä; |
| --- | --- |

b)

suorittaa toimet, joista on sovittu tarkkailijaksi hyväksymisen yhteydessä;

| c) | nimetä palveluntarjoaja, joka tarjoaa CESSDA ERIC -palveluja tarkkailijoiden kotimaassa ja eri puolilla Eurooppaa, jos näistä palveluista on sovittu kyseisen tarkkailijan osalta; |
| --- | --- |

c)

nimetä palveluntarjoaja, joka tarjoaa CESSDA ERIC -palveluja tarkkailijoiden kotimaassa ja eri puolilla Eurooppaa, jos näistä palveluista on sovittu kyseisen tarkkailijan osalta;

| d) | hankkia rahoitus, jotta mahdollisesti nimetty palveluntarjoaja voisi täyttää liitteessä 2 vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

hankkia rahoitus, jotta mahdollisesti nimetty palveluntarjoaja voisi täyttää liitteessä 2 vahvistetut vaatimukset.

5 artikla

Liittyminen

1.   Tämän perussäännön tultua voimaan mikä tahansa 3 artiklan 1 kohdassa mainittu taho voidaan hyväksyä jäseneksi tai tarkkailijaksi. Yleiskokous hyväksyy liittymisen kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä. Liittymisen edellytyksenä on, että kyseinen taho voi antaa myönteisen panoksen 2 artiklassa tarkoitettuihin CESSDA ERICin tehtäviin ja toimintoihin ja sen voidaan odottaa täyttävän 3 artiklan 5 kohdassa ja 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetut velvollisuudet. Jäsenyyttä tai tarkkailijaksi tulemista koskevat hakemukset osoitetaan johtajalle, joka antaa yleiskokoukselle neuvoja siitä, olisiko hakemus hyväksyttävä.

2.   Liittyvä jäsen tai tarkkailija ehdottaa ja valitsee johtajan pyynnöstä palveluntarjoajan, joka vastaa palveluntarjoajan tehtävien suorittamisesta.

3.   Johtaja pyytää neuvoja neuvoja-antavalta tiedekomitealta ja palveluntarjoajien foorumilta ennen ehdotetun palveluntarjoajan hyväksymistä tai hylkäämistä.

6 artikla

Jäsenen tai tarkkailijan eroaminen sekä jäsenyyden tai tarkkailijan aseman päättyminen

1.   Jäsenet tai tarkkailijat voivat erota jäsenyydestä tai tarkkailijan asemasta ilmoittamalla siitä kuusi kuukautta aikaisemmin. Ilmoitus annetaan kirjallisesti ja se osoitetaan johtajalle. Jäsenet ja tarkkailijat eivät voi erota neljän ensimmäisen vuoden aikana tultuaan jäseneksi tai saatuaan tarkkailijan aseman, ellei yleiskokous poikkeuksellisista syistä hyväksy lyhyempää aikaa.

2.   Mahdolliset maksamatta olevat osuudet on maksettava ja muut velvollisuudet on täytettävä, ennen kuin jäsenyydestä tai tarkkailijan asemasta eroaminen tulee voimaan. Palveluntarjoajalle kuuluva, CESSDA ERICin rahoittama omaisuus on mahdollisuuksien mukaan palautettava CESSDA ERICille.

3.   Yleiskokous voi kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä tehdä päätöksen jäsenyyden tai tarkkailijan aseman päättymisestä, jos jäsen tai tarkkailija rikkoo perussääntöä, sovellettavia säädöksiä tai ei kykene täyttämään jäsenyyteen tai tarkkailijan asemaan liittyviä velvoitteita.

4.   Jäsenellä ei ole äänioikeutta asioissa, jotka liittyvät sen omaan eroamiseen tai mahdolliseen jäsenyyden päättymiseen.

3 LUKU

HALLINTO

7 artikla

Hallinto

1.   CESSDA ERICin hallintorakenteeseen kuuluvat seuraavat elimet:

| a) | yleiskokous, |
| --- | --- |

a)

yleiskokous,

| b) | johtaja, |
| --- | --- |

b)

johtaja,

| c) | palveluntarjoajat ja palveluntarjoajien foorumi, jolla on neuvoa-antava tehtävä, |
| --- | --- |

c)

palveluntarjoajat ja palveluntarjoajien foorumi, jolla on neuvoa-antava tehtävä,

| d) | neuvoa-antava tiedekomitea, |
| --- | --- |

d)

neuvoa-antava tiedekomitea,

| e) | muu yleiskokouksen perustama neuvoa-antava komitea, jonka tarkoituksena on helpottaa CESSDA ERICin tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

e)

muu yleiskokouksen perustama neuvoa-antava komitea, jonka tarkoituksena on helpottaa CESSDA ERICin tavoitteiden saavuttamista.

8 artikla

Yleiskokous

1.   Yleiskokous koostuu jäsenten ja tarkkailijoiden valtuuskunnista.

2.   Yleiskokouksella on CESSDA ERICin ylin päätösvalta. Yleiskokous suorittaa seuraavat tehtävät:

| a) | päättää talousarviosta ja rahoituskaavasta ja hyväksyy vuotuisen tilinpäätöksen ja vuosikertomuksen. Rahoituskaavaan tehtävät muutokset edellyttävät kahden kolmasosan enemmistöä annetuista äänistä. Kaikista vuosimaksua kasvattavista määrärahojen lisäyksistä päätetään kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä; |
| --- | --- |

a)

päättää talousarviosta ja rahoituskaavasta ja hyväksyy vuotuisen tilinpäätöksen ja vuosikertomuksen. Rahoituskaavaan tehtävät muutokset edellyttävät kahden kolmasosan enemmistöä annetuista äänistä. Kaikista vuosimaksua kasvattavista määrärahojen lisäyksistä päätetään kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä;

| b) | päättää kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä CESSDA ERICin toimintalinjoista tieteellisissä, teknisissä ja hallinnollisissa asioissa sekä laatii immateriaalioikeuksia koskevat toimintalinjat ja ylläpitää niitä; |
| --- | --- |

b)

päättää kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä CESSDA ERICin toimintalinjoista tieteellisissä, teknisissä ja hallinnollisissa asioissa sekä laatii immateriaalioikeuksia koskevat toimintalinjat ja ylläpitää niitä;

| c) | hyväksyy strategisia suunnitelmia ja työsuunnitelmia kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä; |
| --- | --- |

c)

hyväksyy strategisia suunnitelmia ja työsuunnitelmia kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä;

| d) | valvoo CESSDA ERICin hallintoa; |
| --- | --- |

d)

valvoo CESSDA ERICin hallintoa;

| e) | valitsee yleiskokouksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan; |
| --- | --- |

e)

valitsee yleiskokouksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan;

| f) | nimittää ja erottaa CESSDA ERICin johtajan; |
| --- | --- |

f)

nimittää ja erottaa CESSDA ERICin johtajan;

| g) | nimittää, korvaa ja erottaa neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenet; |
| --- | --- |

g)

nimittää, korvaa ja erottaa neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenet;

| h) | hyväksyy jäsenen tai tarkkailijan ehdottamat palveluntarjoajat ja hyväksyy palveluntarjoajien korvaamisen. Hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos palveluntarjoaja ei täytä velvoitteitaan; |
| --- | --- |

h)

hyväksyy jäsenen tai tarkkailijan ehdottamat palveluntarjoajat ja hyväksyy palveluntarjoajien korvaamisen. Hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos palveluntarjoaja ei täytä velvoitteitaan;

| i) | hyväksyy, korvaa ja erottaa yleiskokouksen perustamien komiteoiden jäsenet; |
| --- | --- |

i)

hyväksyy, korvaa ja erottaa yleiskokouksen perustamien komiteoiden jäsenet;

| j) | hyväksyy CESSDA ERICin tilintarkastuskertomukset; |
| --- | --- |

j)

hyväksyy CESSDA ERICin tilintarkastuskertomukset;

| k) | vastaanottaa ja tutkii neuvoa-antavan tiedekomitean vuosikertomukset; |
| --- | --- |

k)

vastaanottaa ja tutkii neuvoa-antavan tiedekomitean vuosikertomukset;

| l) | hyväksyy palveluntarjoajien foorumia kuultuaan CESSDA ERICin toimintasäännöt ja -standardit, jotka liittyvät palveluntarjoajien toimintoihin; |
| --- | --- |

l)

hyväksyy palveluntarjoajien foorumia kuultuaan CESSDA ERICin toimintasäännöt ja -standardit, jotka liittyvät palveluntarjoajien toimintoihin;

| m) | hyväksyy uudet jäsenet ja tarkkailijat sekä jäsenten tai tarkkailijoiden eroamisen ja jäsenyyden tai tarkkailijan aseman päättymisen 5 ja 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

m)

hyväksyy uudet jäsenet ja tarkkailijat sekä jäsenten tai tarkkailijoiden eroamisen ja jäsenyyden tai tarkkailijan aseman päättymisen 5 ja 6 artiklan mukaisesti.

3.   Kutakin jäsentä edustaa yleiskokouksessa enintään kaksi edustajaa. Kullakin jäsenellä on yleiskokouksessa yksi ääni. Päätökset tehdään yksinkertaisella enemmistöllä annetuista äänistä, ellei tässä perussäännössä muuta määrätä. Unionin jäsenvaltioilla ja assosioituneilla mailla yhdessä on oltava äänienemmistö yleiskokouksessa. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen, paitsi jos äänet menevät tasan, jolloin puheenjohtajan ääni ratkaisee.

4.   Yleiskokouksen istunto on päätösvaltainen, jos läsnä on puolet jäsenistä. Jos yleiskokous ei ole päätösvaltainen, uusintaistunto kutsutaan koolle kolmen viikon kuluessa sen jälkeen, kun saman asialistan sisältävä uusi kutsu on lähetetty. Samaa asialistaa käsittelevä yleiskokouksen uusintaistunto on päätösvaltainen, jos vähintään neljäsosa jäsenistä on läsnä. Jos myöskään uusintaistunto ei ole päätösvaltainen, yleiskokouksen puheenjohtajalla on valtuudet tehdä päätökset, joita ei voi lykätä, kunnes yleiskokous voi kokoontua jälleen päätösvaltaisena. Tällaiset päätökset on mahdollisimman pian esitettävä yleiskokoukselle uudelleentarkastelua varten.

5.   Jos perussäännössä edellytetään kahden kolmasosan enemmistöä annetuista äänistä, päätösvaltaisuuteen vaaditaan kolme neljäsosaa jäsenistä.

6.   Yleiskokouksessa voivat äänestää ainoastaan fyysisesti läsnä olevat jäsenet. Jos jäsen ei voi olla fyysisesti läsnä, yleiskokous voi kuitenkin hyväksyä läsnäolon sähköisen yhteyden kautta. Äänioikeutta ei voi siirtää. Äänestys toimitetaan salaisena, jos vähintään kolmannes läsnä olevista jäsenistä sitä edellyttää.

7.   Puheenjohtaja voi tarvittaessa päättää, että päätös tehdään yleiskokouksen istuntojen välisenä aikana kirjallista menettelyä noudattaen.

8.   Tarkkailijoilla on oikeus osallistua yleiskokouksen istuntoihin ilman äänioikeutta. Kukin tarkkailija voi lähettää enintään kaksi edustajaa.

9.   Yleiskokous valitsee jäsenten edustajien keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kahden vuoden ajaksi. Valintansa jälkeen puheenjohtaja ei kuulu enää jäsenen edustajiin. Sama koskee myös tilannetta, jossa varapuheenjohtaja korvaa puheenjohtajan. Jäsenet, joiden keskuudesta tällaiset nimitykset on tehty, nimittävät toisen edustajan edustamaan kyseistä jäsentä yleiskokouksessa.

10.   Yleiskokous kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Puheenjohtaja kutsuu yleiskokouksen koolle vähintään neljä viikkoa etukäteen. Jäsenillä ja tarkkailijoilla on oikeus ehdottaa asioita esityslistalle ilmoittamalla niistä puheenjohtajalle vähintään kaksi viikkoa ennen kokousta. Yleiskokouksen ylimääräinen istunto voidaan kutsua koolle puheenjohtajan tai johtajan pyynnöstä, jos ylimääräinen istunto on tarpeen CESSDA ERICin etu huomioon ottaen, tai kun vähintään puolet jäsenistä niin pyytää.

9 artikla

Johtaja

1.   Johtaja toimii CESSDA ERICin toimitusjohtajana, tieteellisenä johtajana ja laillisena edustajana.

2.   Johtaja nimitetään viiden vuoden toimikaudeksi ja hänet voidaan nimittää uudelleen. Pääjohtaja raportoi yleiskokoukselle.

3.   Johtaja vastaa vuotuisen talousarvion, strategioiden ja toimintalinjojen laadinnasta, ja ne tulevat yleiskokouksen hyväksyttäviksi.

4.   Johtaja vastaa yleiskokouksen istuntojen valmistelusta ja antaa neuvoa-antavalle tiedekomitealle ja palveluntarjoajien foorumille tarvittavaa hallinnollista tukea.

5.   Johtaja vastaa yleiskokouksen päätösten täytäntöönpanosta ja varmistaa, että CESSDA ERIC noudattaa kaikkia asiaa koskevia oikeudellisia vaatimuksia.

6.   Johtajalla on valtuudet tehdä kaikki CESSDA ERICin toiminnan edellyttämät päätökset.

7.   Johtaja pyytää palveluntarjoajien foorumilta säännöllisesti neuvoja palveluntarjoajien kannalta merkityksellisissä asioissa pyytämällä palveluntarjoajien foorumia kommentoimaan talousarvion luonnosta, työohjelmia, strategioita ja muita tärkeitä toimintalinjoihin liittyviä asiakirjoja, ennen kuin ne toimitetaan yleiskokouksen käsiteltäviksi.

8.   Johtaja seuraa sitä, miten palveluntarjoajat noudattavat toimintasääntöjä ja standardeja CESSDA ERICiin liittyvissä toiminnoissa, raportoi siitä vuosittain yleiskokoukselle ja antaa suosituksia vastatoimiksi, jos sääntöjä ei ole noudatettu.

10 artikla

Neuvoa-antava tiedekomitea

1.   Yleiskokous nimittää riippumattoman neuvoa-antavan tiedekomitean, johon kuuluu vähintään neljä mutta enintään seitsemän merkittävää, riippumatonta ja kokenutta tutkijaa eri puolilta maailmaa. Neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenet nimitetään johtajan suositusten perusteella. Johtaja pyytää neuvoja neuvoa-antavalta tiedekomitealta ja palveluntarjoajien foorumilta. Neuvoa-antavan tiedekomitean toimikausi on kolme vuotta. Jäsenet voidaan nimittää uudelleen yhdeksi toimikaudeksi.

2.   Johtaja kuulee neuvoa-antavaa tiedekomiteaa vähintään kerran vuodessa palvelujen tieteellisestä laadusta, tieteellisistä toimintatavoista ja menettelyistä sekä näiden alojen tulevista suunnitelmista.

3.   Neuvoa-antava tiedekomitea antaa vuosittain johtajan välityksellä yleiskokoukselle kirjallisen kertomuksen toimistaan. Kertomus sisältää arvioinnin CESSDA ERICin tarjoamista palveluista tietojensa käyttäjille. Johtaja toimittaa yleiskokoukselle kertomuksen sekä johtajan kommentit ja mahdolliset suositukset.

4.   Neuvoa-antava tiedekomitea voi pyytää johtajaa ehdottamaan yleiskokoukselle tiedekomitean jäsenten täydentämistä sen varmistamiseksi, että se on riittävän edustava kaikilla CESSDA ERICin kattamilla aloilla.

11 artikla

Palveluntarjoajat

1.   Palveluntarjoajat muodostavat CESSDA ERICin integroiman hajautetun toimintaverkoston.

2.   Palveluntarjoajat ovat jäsenten ja tarkkailijoiden 3 artiklan 5 kohdan b alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti nimeämiä elimiä, joiden tarkoituksena on suorittaa tehtäviä, jotka liittyvät yhteiskuntatieteellisten tietojen hankintaan, järjestämiseen ja tietojen asettamiseen saataville omassa maassa ja koko Euroopassa.

3.   Palveluntarjoajat noudattavat CESSDA ERICiin liittyvissä toiminnoissa toimintasääntöjä ja standardeja liitteen 2 mukaisesti.

4.   CESSDA ERICin ja palveluntarjoajien oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka liittyvät liitteessä 2 lueteltuihin tehtäviin, hallinnoidaan CESSDA ERICin ja asianomaisen palveluntarjoajan välisillä palvelutasosopimuksilla.

5.   Palveluntarjoajat osallistuvat CESSDA ERICin hallintoon neuvonantajina.

6.   Palveluntarjoajien kykyä täyttää liitteessä 2 luetellut velvollisuutensa arvioidaan yleiskokouksen päätöksen mukaisesti joka toinen tai kolmas vuosi. Kuultuaan palveluntarjoajien foorumia ja neuvoa-antavaa tiedekomiteaa johtaja päättää miten ja kenen toimesta arvioinnit suoritetaan ja esittää yleiskokoukselle arviointien tulokset sekä ehdotukset niitä koskeviksi yleiskokouksen päätöslauselmiksi.

12 artikla

Palveluntarjoajien foorumi

1.   Palveluntarjoajien foorumi koostuu palveluntarjoajien edustajista, ja sillä on neuvoa-antava tehtävä. Kullakin jäsenellä tai tarkkailijalla voi olla foorumissa yksi edustaja. Johtaja helpottaa ja tukee palveluntarjoajien foorumin toimintaa.

2.   Johtaja kuulee palveluntarjoajien foorumia vähintään kerran vuodessa CESSDA ERICin toimiin liittyvistä tulevista suunnitelmista ja teknisistä näkökohdista ja toimittaa palveluntarjoajien näkemykset yleiskokoukselle.

13 artikla

Perussäännön muuttaminen

Yleiskokous voi kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä päättää ehdottaa muutosta perussääntöön. Ehdotukset toimitetaan Euroopan komissiolle asetuksen (EY) N:o 723/2009 11 artiklan mukaisesti.

4 LUKU

TOIMINTAPERIAATTEET

14 artikla

Tietojen saatavuus

1.   Tietojen saatavuutta koskevien CESSDA ERICin periaatteiden on oltava julkisrahoitteisen tutkimustoiminnan tulosten saatavuutta koskevien OECD:n periaatteiden ja suuntaviivojen mukaiset (OECD Principles and Guidelines for Access to Research Data from Public Funding, OECD, 2007).

2.   Ellei 14 artiklan 6 kohdassa toisin vahvisteta, palveluntarjoajien hallussa olevan julkisrahoitteisen tiedon ja metatiedon on oltava yhteyspisteessä vapaasti ja maksutta saatavilla julkista tutkimustoimintaa ja koulutusta varten ja se on asetettava ripeästi saataville.

3.   Palveluntarjoajien on asetettava kaikki tietokokoelmat luvan saaneiden tutkijoiden saataville julkista tutkimustoimintaa ja koulutusta varten.

4.   Palveluntarjoajien on suojeltava rekisteröityjen henkilöiden anonymiteettia sovellettavien kansainvälisten, eurooppalaisten ja kansallisten säännösten ja asiaan liittyvien eettisten puitteiden mukaisesti.

5.   Palveluntarjoajilla on oltava hallussaan olevien tietojen ja metatietojen saatavuutta koskevat oikeudenmukaiset, avoimet ja läpinäkyvät menettelyt.

6.   Edellä 14 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettu avoimen saatavuuden periaate ei velvoita palveluntarjoajaa jakamaan tietoja, metatietoja tai tietokokoelmia, jos tämä olisi ristiriidassa kansallisen lainsäädännön tai immateriaalioikeuksien kanssa tai muista pakottavista oikeudellisista syistä.

15 artikla

Tulosten levittäminen

1.   CESSDA ERICin tulosten levittämistä koskevat periaatteet pannaan täytäntöön sen tiedotusstrategian avulla.

2.   Tulosten levittämisperiaatteet kattavat kaikki CESSDA ERICin rahoittamien toimien tulokset, ja niiden on oltava avoimesti saatavilla, paitsi jos tämä on mahdotonta olemassa olevien immateriaalioikeuksien vuoksi.

3.   Kaikkien teknisten asiakirjojen, toimintaperiaatteiden, keskeisten menettelyjen ja seurantaraporttien on oltava julkisesti saatavilla CESSDA ERICin verkkosivustolla.

4.   Palveluntarjoajan on julkaistava kaikki asiakirjat, jotka koskevat palveluntarjoajana toimimiseen liittyvien velvoitteiden täyttämistä.

16 artikla

Immateriaalioikeudet

1.   ”Immateriaalioikeudet” on tässä perussäännössä tulkittava 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) perustavan yleissopimuksen 2 artiklan mukaisesti.

2.   Immateriaalioikeuksiin liittyvissä kysymyksissä jäsenten, tarkkailijoiden ja palveluntarjoajien välisiin suhteisiin sovelletaan asiaan liittyviä kansallisia ja kansainvälisiä sääntöjä ja määräyksiä.

3.   Jäsenten tai palveluntarjoajien CESSDA ERICiin tuoma henkinen omaisuus säilyy immateriaalioikeuksien haltijan omaisuutena.

4.   Jos henkinen omaisuus on peräisin CESSDA ERICin rahoittamasta työstä (suora rahoitus tai luontoissuoritukset), se kuluu CESSDA ERICille. CESSDA ERIC voi luovuttaa oikeutensa kokonaan tai osittain jäsenelle, tarkkailijalle tai palveluntarjoajalle, jonka toimista immateriaalioikeudet ovat syntyneet.

17 artikla

Työhönotto

1.   CESSDA ERIC noudattaa työhönotossa yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteita. Tieteellisen henkilöstön työpaikat täytetään sen jälkeen, kun niistä on ilmoitettu kansainvälisesti.

2.   Kukin jäsen helpottaa kansallisen lainsäädännön vaatimuksia noudattaen lainkäyttövaltansa rajoissa CESSDA ERICin tehtäviin osallistuvien jäsenten kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä siirtymistä ja asumista.

5 LUKU

RAHOITUS JA VASTUUT

18 artikla

Rahoitusosuudet

Yleiskokous vahvistaa kunkin jäsenen rahoitusosuuden talousarvion perusteella ja – erityissuorituksia lukuun ottamatta – suhteessa kunkin jäsenen BKT:hen. Rahoitusosuudet siirretään CESDDA ERICille yleiskokouksen asettamaan määräaikaan mennessä. Yleiskokous vahvistaa tarkkailijoiden maksuosuudet.

19 artikla

Budjettiperiaatteet, tilinpäätös ja -tarkastus

1.   Varainhoitovuosi on kalenterivuosi.

2.   Johtaja laatii ja esittää yleiskokouksen hyväksyttäväksi vuotuisen talousarvioesityksen ja liiketoimintasuunnitelman, mukaan luettuna jäsenten ja tarkkailijoiden ehdotetut maksuosuudet. Yleiskokous hyväksyy vuotuisen talousarvion ja rahoitusosuudet vähintään kuusi kuukautta ennen tulevaa varainhoitovuotta Vuotuisen talousarvion on oltava tasapainossa siten, että suunnitellut menot eivät ylitä suunniteltuja tuloja.

3.   CESSDA ERICiin sovelletaan isäntämaan kirjanpitolainsäädäntöä sen varmistamiseksi, että tilinpäätös laaditaan, ilmoitetaan, tarkastetaan ja julkistetaan yleisesti hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösperiaatteiden ja avoimuusperiaatteen mukaisesti.

4.   CESSDA ERIC laatii vuosittaisen toimintakertomuksen. Kertomus kattaa erityisesti CESSDA ERICin toimintojen tieteelliset, operationaaliset ja taloudelliset näkökohdat. Yleiskokous hyväksyy vuosikertomuksen ja toimittaa sen Euroopan komissiolle ja asianomaisille viranomaisille kuuden kuukauden kuluessa vastaavan varainhoitovuoden päättymisestä. Kertomus julkaistaan.

20 artikla

Rahoitus, vastuut ja vakuutukset

1.   CESSDA ERICin varat koostuvat seuraavista:

| a) | jäsenten ja tarkkailijoiden maksuosuudet, |
| --- | --- |

a)

jäsenten ja tarkkailijoiden maksuosuudet,

| b) | mahdolliset isäntämaan maksuosuudet, |
| --- | --- |

b)

mahdolliset isäntämaan maksuosuudet,

| c) | muut varat yleiskokouksen hyväksymien rajojen ja ehtojen puitteissa, mukaan lukien kansallisista ja kansainvälisistä lähteistä saadut tutkimusapurahat ja lahjoitukset sekä taloudellisesta toiminnasta mahdollisesti saadut tulot. |
| --- | --- |

c)

muut varat yleiskokouksen hyväksymien rajojen ja ehtojen puitteissa, mukaan lukien kansallisista ja kansainvälisistä lähteistä saadut tutkimusapurahat ja lahjoitukset sekä taloudellisesta toiminnasta mahdollisesti saadut tulot.

2.   CESSDA ERIC vastaa veloistaan.

3.   Jäsenet ja tarkkailijat eivät ole yhteisvastuussa CESSDA ERICin veloista.

4.   CESSDA ERIC hankkii tarvittavan vakuutussuojan infrastruktuurinsa kehittämiselle ja toiminnalle ominaisten riskien varalta.

21 artikla

Hankinnat ja verovapautukset

1.   CESSDA ERIC kohtelee hankintamenettelyihin osallistuvia ehdokkaita ja tarjoajia yhdenvertaisesti ja syrjimättömästi riippumatta siitä, onko niiden kotipaikka Euroopan unionissa. CESSDA ERICin hankinnoissa noudatetaan avoimuuden, syrjimättömyyden ja kilpailun periaatteita.

2.   Jäsenten ja tarkkailijoiden CESSDA ERICin toimintaan liittyvät hankinnat toteutetaan siten, että CESSDA ERICin tarpeet otetaan asianmukaisesti huomioon ja hankinnat ovat asianomaisen CESSDA ERIC -elimen antamien eritelmien ja teknisten vaatimusten mukaisia.

3.   Arvonlisäveroa koskevaan, kesäkuussa 2009 annetun Norjan lain nro 58 10–3 pykälään perustuvat verovapautukset rajoitetaan arvonlisäveroon sellaisten hyödykkeiden ja palvelujen osalta, jotka on tarkoitettu CESSDA ERICin viralliseen ja yksinomaiseen käyttöön ja jotka CESSDA ERIC maksaa ja hankkii kokonaan. Verovapautuksia sovelletaan voittoa tavoittelemattomaan toimintaan. Niitä ei sovelleta voittoa tavoittelevaan toimintaan. Muita rajoituksia ei sovelleta.

6 LUKU

TOIMIAIKA, PURKAMINEN, RIITOJEN RATKAISU, PERUSTAMISTA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

22 artikla

Toimiaika

CESSDA ERIC on olemassa, kunnes se puretaan 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

23 artikla

Purkaminen

1.   Yleiskokous voi kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä päättää purkaa CESSDA ERICin.

2.   CESSDA ERIC ilmoittaa Euroopan komissiolle purkamispäätöksestä ilman aiheetonta viivytystä ja joka tapauksessa viimeistään kymmenen päivän kuluessa päätöksen tekemisestä.

3.   CESSDA ERICin velkojen maksamisen jälkeen jäljellä olevat varat jaetaan jäsenten kesken suhteessa niiden CESSDA ERICiin suorittamiin yhteenlaskettuihin osuuksiin.

4.   CESSDA ERIC ilmoittaa komissiolle purkamismenettelyn päättymisestä ilman aiheetonta viivytystä ja joka tapauksessa viimeistään kymmenen päivän kuluessa sen päättymisestä.

5.   CESSDA ERIC lakkaa olemasta päivänä, jona Euroopan komissio julkaisee asiasta ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

24 artikla

Sovellettava lainsäädäntö

CESSDA ERICin perustamiseen ja toimintaan sovelletaan

| a) | unionin lainsäädäntöä, erityisesti asetusta (EY) N:o 723/2009, |
| --- | --- |

a)

unionin lainsäädäntöä, erityisesti asetusta (EY) N:o 723/2009,

| b) | isäntämaan lainsäädäntöä niiden asioiden osalta, joita ei säännellä tai säännellään vain osittain unionin lainsäädännöllä, |
| --- | --- |

b)

isäntämaan lainsäädäntöä niiden asioiden osalta, joita ei säännellä tai säännellään vain osittain unionin lainsäädännöllä,

| c) | tätä perussääntöä ja sen täytäntöönpanosääntöjä. |
| --- | --- |

c)

tätä perussääntöä ja sen täytäntöönpanosääntöjä.

25 artikla

Riitojen ratkaisu

1.   Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista CESSDA ERICiin liittyvät jäsenten ja tarkkailijoiden väliset riidat, jäsenten, tarkkailijoiden ja CESSDA ERICin väliset riidat sekä kaikki riidat, joissa Euroopan unioni on osapuolena.

2.   CESSDA ERICin ja kolmansien osapuolten välisiin riitoihin sovelletaan tuomioistuinten toimivaltaa koskevaa unionin lainsäädäntöä. Tapauksissa, jotka eivät kuulu unionin lainsäädännön soveltamisalaan, riitojen ratkaisemiseen käytettävä toimivalta ja lain valinta määritetään isäntävaltion lainsäädännön perusteella.

3.   Mahdollisen CESSDA ERICiä vastaan nostettavan kanteen oikeuspaikka on Bergenin piirituomioistuin, ellei 24 artiklasta ja 25 artiklan 2 kohdasta muuta johdu.

26 artikla

Perussäännön saatavuus

Tämä perussääntö on pidettävä ajan tasalla ja asetettava julkisesti saataville CESSDA ERICin verkkosivustolla ja sen sääntömääräisessä kotipaikassa.

---

LIITE 1

Luettelo jäsenistä ja tarkkailijoista ja näitä edustavista tahoista sekä palveluntarjoajista

Jäsenet:

| Maa: | Edustava taho: | Palveluntarjoaja: |
| --- | --- | --- |
| Norja | Norjan tutkimusneuvosto | Norsk senter for forskningsdata AS |
| Itävalta | Itävallan tiede-, tutkimus- ja talousministeriö (BMWFW) | Itävallan yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto (AuSSDA) |
| Belgia | BELSPO, EWI, D.G.E.N.O.R.S (1) | Yhteiskuntatieteellinen ja humanistinen tietoarkisto (SOHDA) |
| Tšekki | Opetus-, nuoriso- ja urheiluministeriö | Tšekin yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto |
| Tanska | Tanskan tiede- ja korkeakoulutusvirasto | Tanskan tietoarkisto (DDA) |
| Ranska | Kansallinen tieteellisen tutkimuksen keskus (CNRS) | Progedo |
| Saksa | Liittovaltion opetus- ja tutkimusministeriö (BMBF) | Leibnizin yhteiskuntatieteellinen instituutti (GESIS) |
| Kreikka | Kreikan yhteiskuntatieteellinen tutkimusinfrastruktuuri (So.Da.Net) (2) | Kreikan yhteiskuntatieteellinen tutkimusinfrastruktuuri (So.Da.Net) |
| Unkari | Kansallinen tutkimus-, kehitys- ja innovointivirasto (NRDI Office) | TÁRKI-säätiö |
| Alankomaat | Alankomaiden tieteellisen tutkimuksen järjestö (NWO) | Tietojen arkistointi ja verkostoituneet palvelut (DANS) |
| Slovakia | Slovakian opetus-, tiede-, tutkimus- ja urheiluministeriö | Slovakian yhteiskunnallinen tietoarkisto (SASD) |
| Slovenia | Opetus-, tiede- ja urheiluministeriö (MIZŠ) | Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto (ADP) |
| Ruotsi | Ruotsin tiedeneuvosto (VR) | Ruotsin kansallinen tietopalvelu (SND) |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Talous- ja sosiaalitutkimuksen neuvosto (ESRC) | Yhdistyneen kuningaskunnan tietopalvelu |

Maa:

Edustava taho:

Palveluntarjoaja:

Norja

Norjan tutkimusneuvosto

Norsk senter for forskningsdata AS

Itävalta

Itävallan tiede-, tutkimus- ja talousministeriö (BMWFW)

Itävallan yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto (AuSSDA)

Belgia

BELSPO, EWI, D.G.E.N.O.R.S (1)

Yhteiskuntatieteellinen ja humanistinen tietoarkisto (SOHDA)

Tšekki

Opetus-, nuoriso- ja urheiluministeriö

Tšekin yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto

Tanska

Tanskan tiede- ja korkeakoulutusvirasto

Tanskan tietoarkisto (DDA)

Ranska

Kansallinen tieteellisen tutkimuksen keskus (CNRS)

Progedo

Saksa

Liittovaltion opetus- ja tutkimusministeriö (BMBF)

Leibnizin yhteiskuntatieteellinen instituutti (GESIS)

Kreikka

Kreikan yhteiskuntatieteellinen tutkimusinfrastruktuuri (So.Da.Net) (2)

Kreikan yhteiskuntatieteellinen tutkimusinfrastruktuuri (So.Da.Net)

Unkari

Kansallinen tutkimus-, kehitys- ja innovointivirasto (NRDI Office)

TÁRKI-säätiö

Alankomaat

Alankomaiden tieteellisen tutkimuksen järjestö (NWO)

Tietojen arkistointi ja verkostoituneet palvelut (DANS)

Slovakia

Slovakian opetus-, tiede-, tutkimus- ja urheiluministeriö

Slovakian yhteiskunnallinen tietoarkisto (SASD)

Slovenia

Opetus-, tiede- ja urheiluministeriö (MIZŠ)

Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto (ADP)

Ruotsi

Ruotsin tiedeneuvosto (VR)

Ruotsin kansallinen tietopalvelu (SND)

Yhdistynyt kuningaskunta

Talous- ja sosiaalitutkimuksen neuvosto (ESRC)

Yhdistyneen kuningaskunnan tietopalvelu

Tarkkailijat:

| Maa: | Edustava taho: | Palveluntarjoaja: |
| --- | --- | --- |
| Sveitsi | Sveitsin yhteiskuntatieteiden asiantuntijakeskus | FORS |

Maa:

Edustava taho:

Palveluntarjoaja:

Sveitsi

Sveitsin yhteiskuntatieteiden asiantuntijakeskus

FORS

---

(1)  BELSPO: Service public de programmation Politique scientifique,

EWI: Departement Economie, Wetenschap en Innovatie,

D.G.E.N.O.R.S.: Direction générale de l’Enseignement non obligatoire et de la Recherche scientifique.

(2)  Kreikan yhteiskuntatieteiden tutkimuskeskus (EKKE) maksaa jäsenen vuotuisen maksuosuuden.

---

LIITE 2

Palveluntarjoajien velvollisuudet

CESSDAn palveluntarjoajilla on seuraavat velvollisuudet:

| 1. | noudattaa DDI:n metatietostandardin sovittuja osia, joita edellytetään, jotta jäsen/tarkkailija voi osallistua CESSDA ERICin toimintoihin, ja jotka CESSDA ERIC yksilöi; |
| --- | --- |

1.

noudattaa DDI:n metatietostandardin sovittuja osia, joita edellytetään, jotta jäsen/tarkkailija voi osallistua CESSDA ERICin toimintoihin, ja jotka CESSDA ERIC yksilöi;

| 2. | hyväksyy ja soveltaa CESSDA ERICin suosittelemia, yhteisiä kertakirjauksella toimivia käyttäjien todennusjärjestelmiä; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy ja soveltaa CESSDA ERICin suosittelemia, yhteisiä kertakirjauksella toimivia käyttäjien todennusjärjestelmiä;

| 3. | mahdollistaa aineistonsa paikantamista koskevan metatiedon ja asiaan liittyvän täydentävän metatiedon kokoamisen sisällytettäväksi CESSDA ERICin tietoportaaliin; |
| --- | --- |

3.

mahdollistaa aineistonsa paikantamista koskevan metatiedon ja asiaan liittyvän täydentävän metatiedon kokoamisen sisällytettäväksi CESSDA ERICin tietoportaaliin;

| 4. | mahdollistaa tietojen lataamisen tietoaineistoistaan yhteisten yhdyskäytävien välityksellä asiaa koskevan lainsäädännön ja määräysten puitteissa; |
| --- | --- |

4.

mahdollistaa tietojen lataamisen tietoaineistoistaan yhteisten yhdyskäytävien välityksellä asiaa koskevan lainsäädännön ja määräysten puitteissa;

| 5. | varmistaa, että käytettäviä kansallisia kieliä ylläpidetään monikielisessä sanastossa; |
| --- | --- |

5.

varmistaa, että käytettäviä kansallisia kieliä ylläpidetään monikielisessä sanastossa;

| 6. | jakaa arkistointityökalunsa (perussäännön 16 artiklassa vahvistettujen immateriaalioikeuksia koskevien edellytysten mukaisesti); |
| --- | --- |

6.

jakaa arkistointityökalunsa (perussäännön 16 artiklassa vahvistettujen immateriaalioikeuksia koskevien edellytysten mukaisesti);

| 7. | noudattaa pitkäaikaissäilytyksen OAIS-viitemallia ja kaikkia sovittuja, luotettavien säilytysarkistojen hallinnointia koskevia CESSDA ERICin vaatimuksia; |
| --- | --- |

7.

noudattaa pitkäaikaissäilytyksen OAIS-viitemallia ja kaikkia sovittuja, luotettavien säilytysarkistojen hallinnointia koskevia CESSDA ERICin vaatimuksia;

| 8. | osallistuu CESSDA ERICin kansainvälisiin tietojen harmonisointitoimiin; |
| --- | --- |

8.

osallistuu CESSDA ERICin kansainvälisiin tietojen harmonisointitoimiin;

| 9. | antaa aineistoa ja/tai asiantuntemusta kansainväliseen kysymyspankkiin; |
| --- | --- |

9.

antaa aineistoa ja/tai asiantuntemusta kansainväliseen kysymyspankkiin;

| 10. | antaa mentorointitukea CESSDA ERICin tarkkailijoille ja niitä edustaville palveluntarjoajille täyden jäsenyyden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

10.

antaa mentorointitukea CESSDA ERICin tarkkailijoille ja niitä edustaville palveluntarjoajille täyden jäsenyyden saavuttamiseksi;

| 11. | antaa jäsentukea maille, joilla on kehittymätön ja hauras kansallinen infrastruktuuri, jotta ne voisivat parantaa tarvittavia valmiuksia voidakseen myöhemmin täyttää tehtävänsä jäseninä; |
| --- | --- |

11.

antaa jäsentukea maille, joilla on kehittymätön ja hauras kansallinen infrastruktuuri, jotta ne voisivat parantaa tarvittavia valmiuksia voidakseen myöhemmin täyttää tehtävänsä jäseninä;

| 12. | helpottaa kansallisten viranomaistietojen ja rahoitettavan tutkimuksen kannalta merkityksellisten tietojen saantia kansallisen oikeusjärjestelmän rajoissa; |
| --- | --- |

12.

helpottaa kansallisten viranomaistietojen ja rahoitettavan tutkimuksen kannalta merkityksellisten tietojen saantia kansallisen oikeusjärjestelmän rajoissa;

| 13. | noudattaa tietojen saantia ja tulosten levittämistä koskevia CESSDA ERICin toimintaperiaatteita; |
| --- | --- |

13.

noudattaa tietojen saantia ja tulosten levittämistä koskevia CESSDA ERICin toimintaperiaatteita;

| 14. | noudattaa vaadittuja CESSDA ERICin toimintaperiaatteiden osia. |
| --- | --- |

14.

noudattaa vaadittuja CESSDA ERICin toimintaperiaatteiden osia.

---

LIITE 3

Talousarvio ja jäsenten maksuosuudet

Tässä liitteessä esitetään jäsenten ja tarkkailijoiden maksuosuuksien laskentamenetelmä.

a)   Talousarvio 2017–2019

CESSDA ERICin talousarvio kaudeksi 2017–2019 on laadittu edellisen CESSDA-konsortiosopimuksen jatkamisen pohjalta, ja se perustuu 1,9 miljoonan euron vuotuisiin jäsenmaksuihin (13 jäsenen perusteella).

Jäsenmaksut jakautuvat seuraavasti:

| 1. | Erityisrahoitusosuudet






  a. | Isäntämaa Norja maksaa vuosittain 800 000 euroa. |
| --- | --- | --- |

1.

Erityisrahoitusosuudet

a.

Isäntämaa Norja maksaa vuosittain 800 000 euroa.

| b. | Saksa maksaa vuosittain 750 000 euroa, josta 310 000 euron kiinteä summa kattaa Saksan osuuden CESSDAn yleisestä toiminnasta ja 440 000 euron kiinteästä summasta rahoitetaan saksalaisten palveluntarjoajien suoritettaviksi tulevat tehtävät, joita säännellään Saksan ja CESSDA ERICin välisellä sopimuksella. Kumpikin summa sisältyy CESSDA ERICin talousarvioon ja kuuluu CESSDA ERICin prioriteetteihin. |
| --- | --- |

b.

Saksa maksaa vuosittain 750 000 euroa, josta 310 000 euron kiinteä summa kattaa Saksan osuuden CESSDAn yleisestä toiminnasta ja 440 000 euron kiinteästä summasta rahoitetaan saksalaisten palveluntarjoajien suoritettaviksi tulevat tehtävät, joita säännellään Saksan ja CESSDA ERICin välisellä sopimuksella. Kumpikin summa sisältyy CESSDA ERICin talousarvioon ja kuuluu CESSDA ERICin prioriteetteihin.

| 2. | Yhteensä 350 000 euroa jaetaan CESSDA ERICin muiden jäsenten/tarkkailijoiden kesken perussäännön 18 artiklassa määritettyjen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Yhteensä 350 000 euroa jaetaan CESSDA ERICin muiden jäsenten/tarkkailijoiden kesken perussäännön 18 artiklassa määritettyjen periaatteiden mukaisesti.

| 3. | Jos CESSDA ERICillä on vähemmän kuin 13 jäsentä/tarkkailijaa ensimmäisten kolmen vuoden ajan perustamisestaan, budjettikohtaa Jäsenmaksu täydennetään varannoista, jotka siirretään CESSDA ERICille edellisestä konsortiosta (CESSDA AS). |
| --- | --- |

3.

Jos CESSDA ERICillä on vähemmän kuin 13 jäsentä/tarkkailijaa ensimmäisten kolmen vuoden ajan perustamisestaan, budjettikohtaa Jäsenmaksu täydennetään varannoista, jotka siirretään CESSDA ERICille edellisestä konsortiosta (CESSDA AS).

| 4. | Jos CESSDA ERICiin liittyy useampia jäseniä/tarkkailijoita, ne maksavat suhteellisen vuotuisen maksuosuuden, joka lasketaan erikseen ja lisätään maksuosuuksien kokonaismäärään. |
| --- | --- |

4.

Jos CESSDA ERICiin liittyy useampia jäseniä/tarkkailijoita, ne maksavat suhteellisen vuotuisen maksuosuuden, joka lasketaan erikseen ja lisätään maksuosuuksien kokonaismäärään.

b)   Talousarvio 2020–2021

Vuoden 2020 ja sen jälkeisten talousarvioiden tulisi perustua arvioituihin 1,5 miljoonan euron vuotuisiin jäsenmaksuihin.

Jäsenmaksut jakautuvat seuraavasti:

| 1. | Erityisrahoitusosuudet






  a. | Isäntämaa Norja maksaa vuosittain 800 000 euroa. |
| --- | --- | --- |

1.

Erityisrahoitusosuudet

a.

Isäntämaa Norja maksaa vuosittain 800 000 euroa.

| b. | Saksa maksaa vuosittain 310 000 euroa, joka on Saksan osuus ainoastaan CESSDAn yleisestä toiminnasta vuosina 2020 ja 2021. |
| --- | --- |

b.

Saksa maksaa vuosittain 310 000 euroa, joka on Saksan osuus ainoastaan CESSDAn yleisestä toiminnasta vuosina 2020 ja 2021.

| c. | Saksa toimittaa CESSDA ERICille arviolta 440 000 euron arvoiset palvelut. Saksalaisten palveluntarjoajien suoritettaviksi tulevia CESSDA ERICin tehtäviä säännellään Saksan ja CESSDA ERICin välisellä sopimuksella, ja ne kuuluvat CESSDA ERICin prioriteetteihin. |
| --- | --- |

c.

Saksa toimittaa CESSDA ERICille arviolta 440 000 euron arvoiset palvelut. Saksalaisten palveluntarjoajien suoritettaviksi tulevia CESSDA ERICin tehtäviä säännellään Saksan ja CESSDA ERICin välisellä sopimuksella, ja ne kuuluvat CESSDA ERICin prioriteetteihin.

| 2. | Yhteensä 390 000 euroa jaetaan CESSDA ERICin muiden jäsenten/tarkkailijoiden kesken 18 artiklassa määritettyjen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Yhteensä 390 000 euroa jaetaan CESSDA ERICin muiden jäsenten/tarkkailijoiden kesken 18 artiklassa määritettyjen periaatteiden mukaisesti.

| 3. | Jos CESSDA ERICiin liittyy useampia jäseniä/tarkkailjoita, ne maksavat suhteellisen vuotuisen maksuosuuden, joka lasketaan erikseen ja lisätään maksuosuuksien kokonaismäärään. |
| --- | --- |

3.

Jos CESSDA ERICiin liittyy useampia jäseniä/tarkkailjoita, ne maksavat suhteellisen vuotuisen maksuosuuden, joka lasketaan erikseen ja lisätään maksuosuuksien kokonaismäärään.

c)   Jäsenten maksuosuuksien jakautumista koskevat periaatteet

Yleiskokous vahvistaa 8 artiklan mukaisesti kunkin jäsenen rahoitusosuuden talousarvion perusteella ja – erityissuorituksia maksavia jäseniä lukuun ottamatta – suhteessa kunkin jäsenen BKT:hen. Yleiskokous vahvistaa tarkkailijoiden maksuosuudet.

Laskettaessa jäsenten ja tarkkailijoiden suhteellisia vuotuisia maksuosuuksia lähtötietona käytetään Maailmanpankin indikaattoria ”BKT (käypinä hintoina (Yhdysvaltain) dollareina / USD)”, koska kaikkien jäsenten viimeisimmän vuoden luvut ovat käytettävissä laskelmaa tehtäessä.

Norja ja Saksa maksavat erityissuorituksia. Kaikki muut jäsenet/tarkkailijat maksavat suhteellisen vuotuisen maksuosuutensa. Suhteellisten vuotuisten maksuosuuksien kokonaisarvo lasketaan siten, että tavoitteena oleva kokonaisbudjetti voidaan saavuttaa, kun vuotuiset erityissuoritukset on otettu huomioon.

Yleiskokous päättää kansainvälisten järjestöjen jäsenmaksuista tapauskohtaisesti.

d)   Vuoden 2016 talousarvion laskeminen

Vuoden 2016 talousarviossa jäsenmaksujen kokonaissumma on 1 932 737 euroa, joka perustuu 15 jäseneen ja yhteen tarkkailijaan.

| Jäsen | BKT (2014) (USD) | Vuotuinen maksuosuus (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Itävalta | 436 343 622 435 | 16 478 |
| Belgia | 533 382 785 676 | 20 142 |
| Tšekki | 205 522 871 251 | 7 761 |
| Tanska | 341 951 607 730 | 12 913 |
| Suomi | 270 673 584 162 | 10 222 |
| Ranska | 2 829 192 039 172 | 106 841 |
| Saksa | 3 852 556 169 656 | 750 000 |
| Kreikka | 237 592 274 371 | 8 972 |
| Liettua | 48 172 242 517 | 1 819 |
| Alankomaat | 869 508 125 480 | 32 836 |
| Norja | 500 103 094 419 | 800 000 |
| Slovakia | 99 790 145 653 | 3 768 |
| Slovenia | 49 416 055 609 | 1 866 |
| Ruotsi | 570 591 266 160 | 21 548 |
| Sveitsi | 701 037 135 966 | 26 474 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 2 941 885 537 461 | 111 096 |
| Yhteensä | 14 487 718 557 718 | 1 932 737 |

Jäsen

BKT (2014) (USD)

Vuotuinen maksuosuus (EUR)

Itävalta

436 343 622 435

16 478

Belgia

533 382 785 676

20 142

Tšekki

205 522 871 251

7 761

Tanska

341 951 607 730

12 913

Suomi

270 673 584 162

10 222

Ranska

2 829 192 039 172

106 841

Saksa

3 852 556 169 656

750 000

Kreikka

237 592 274 371

8 972

Liettua

48 172 242 517

1 819

Alankomaat

869 508 125 480

32 836

Norja

500 103 094 419

800 000

Slovakia

99 790 145 653

3 768

Slovenia

49 416 055 609

1 866

Ruotsi

570 591 266 160

21 548

Sveitsi

701 037 135 966

26 474

Yhdistynyt kuningaskunta

2 941 885 537 461

111 096

Yhteensä

14 487 718 557 718

1 932 737

Seuraavia vuosia koskevat laskelmat tehdään heti, kun tarvittavat BKT-luvut ovat saatavilla.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/15

---

ECCSEL ERICin PERUSSÄÄNTÖ

Eurooppalainen hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin laboratorioinfrastruktuuri – eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio

(2017/C 220/02)

Sisällys

| Johdanto | 15 |
| --- | --- |

| 1. | Yleiset määräykset | 16 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Jäsenyys | 16 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Jäsenten ja tarkkailijoiden oikeudet ja velvollisuudet | 18 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | ECCSEL ERICin hallinto | 19 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Rahoitus | 22 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Raportointi Euroopan komissiolle | 22 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Toimintaperiaatteet | 23 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Toimiaika, perussäännön muuttaminen, purkaminen, riitojen ratkaisu | 25 |
| --- | --- | --- |

8.

LIITTEET

| Liite I Luettelo jäsenistä ja tarkkailijoista | 27 |
| --- | --- |

| Liite II Rahoitusosuudet ja menojen jakautuminen | 28 |
| --- | --- |

JOHDANTO

Ranska, Italia, Alankomaat, Norja ja Yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ’jäsenet’,

OTTAVAT HUOMIOON, että edellä mainitut valtiot, jotka tekevät yhteistyötä perustaakseen ”Eurooppalaisen hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin laboratorioinfrastruktuurin”, jäljempänä ’ECCSEL’, ovat vakuuttuneita siitä, että ihmisen toiminnasta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt muodostavat maailmanlaajuisen ilmastohaasteen, joka edellyttää kansainvälistä yhteistyötä;

OVAT TIETOISIA siitä, että tämän haasteen vuoksi sekä hiilidioksidipäästöjen vähentäminen että hiilidioksidin talteenotto, siirto ja turvallinen varastointi on välttämätöntä;

OTTAVAT HUOMIOON, että hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) ja Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) tekemät analyysit osoittavat, että hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin (CSS) avulla on vuoteen 2050 mennessä saavutettava jopa 17 prosenttia maailmanlaajuisista vuotuisista hiilidioksidipäästöjen vähennyksistä ja 14 prosenttia yhteenlasketuista vähennyksistä tästä hetkestä eteenpäin ja että CCS:n kaupallisen käyttöönoton on käynnistyttävä vuosina 2020–2030 ja jatkuttava vuoden 2030 jälkeen;

OVAT TIETOISIA siitä, että nämä vaatimukset voidaan täyttää ainoastaan tehostamalla tieteellisen ja teknologisen tietämyspohjan parantamiseen tähtäävää tutkimusta ja kehittämistä;

TUNNUSTAVAT tarpeen harjoittaa tiivistä kansainvälistä yhteistyötä CCS:ään liittyvän tutkimuksen ja kehittämisen alalla sekä tieteellisistä että taloudellisista syistä;

TUNNUSTAVAT, että kansalliset tutkimusinfrastruktuurit voivat hyötyä kansainvälisistä neuvoista CCS:n alalla ja siihen liittyvää tutkimusta harjoittavien laitosten käytöstä ja niihin tehtävistä investoinneista;

KATSOVAT, että ECCSELin perustamista puoltaa sellaisen erityisen ja koordinoidun tutkimusympäristön tarve, jolla pyritään poistamaan tiettyjä tietämyksen aukkoja, siirtämään teknologian kehityksen kärki teknologian nykytasoa pidemmälle ja siten nopeuttamaan CCS-menetelmien markkinoille tuloa ja käyttöönottoa;

USKOVAT, että ECCSEL on tarpeellinen, jotta voidaan varmistaa olemassa olevan tutkimusinfrastruktuurin tehokas käyttö ja koordinoida infrastruktuuri-investointeja, mikä edistää kustannustehokkuutta Euroopan tasolla;

OTTAVAT HUOMIOON, että jäsenet pyytävät Euroopan komissiota perustamaan ECCSELin eurooppalaisena tutkimusinfrastruktuurikonsortiona (ERIC) neuvoston asetuksen (EY) N:o 723/2009 (1) nojalla.

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla

Nimi, kotipaikka, sijainti ja työkieli

1.   Perustetaan hajautettu eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio nimeltään ”Eurooppalainen hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin laboratorioinfrastruktuuri – eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio”, jäljempänä ’ECCSEL ERIC’.

2.   ECCSEL ERICin sääntömääräinen kotipaikka on Trondheim, Norja.

3.   ECCSEL ERICin työkieli on englanti.

2 artikla

Tehtävät ja toimet

1.   ECCSEL ERIC perustaa maailmanluokan hajautetun tutkimusinfrastruktuurin ja vastaa sen toiminnasta. Se muodostaa keskuspisteen, joka vastaa useiden yhteisen tunnuksen ”ECCSEL ERIC” alla toimivien laitosten koordinoidusta toiminnasta.

| a) | ECCSEL ERIC koordinoi tutkimuslaitosten käyttöä hajautetussa infrastruktuurissa. Se koordinoi myös laitosten parantamista ja uusia investointeja koskevia suunnitelmia. ECCSEL ERIC varmistaa infrastruktuurin kansainvälisen vapaan käyttöoikeuden. ECCSEL ERIC tukee myös valmiuksiensa ja toimivaltansa rajoissa tutkimuslaitosten omistajien pyrkimyksiä tehostaa laitostensa toimintaa sekä parantaa laitoksiaan ja luoda uusia laitoksia. |
| --- | --- |

a)

ECCSEL ERIC koordinoi tutkimuslaitosten käyttöä hajautetussa infrastruktuurissa. Se koordinoi myös laitosten parantamista ja uusia investointeja koskevia suunnitelmia. ECCSEL ERIC varmistaa infrastruktuurin kansainvälisen vapaan käyttöoikeuden. ECCSEL ERIC tukee myös valmiuksiensa ja toimivaltansa rajoissa tutkimuslaitosten omistajien pyrkimyksiä tehostaa laitostensa toimintaa sekä parantaa laitoksiaan ja luoda uusia laitoksia.

| b) | ECCSEL ERIC helpottaa uusia ja parannettuja hiilidioksidin talteenotto-, siirto- ja varastointitekniikoita (CCS-tekniikoita) koskevaa korkealaatuista kokeellista tutkimusta. Uuden tekniikan odotetaan tulevan käyttöön vuosina 2020–2030 ja parannetun tekniikan vuoden 2030 jälkeen. Yleiskokous voi myöhemmin päättää ECCSEL ERICin toiminnan laajentamisesta hiilidioksidin käyttöön (hiilidioksidin talteenotto, käyttö ja varastointi, CCUS) tehostetun öljyntuotannon (EOR) yleistyessä. |
| --- | --- |

b)

ECCSEL ERIC helpottaa uusia ja parannettuja hiilidioksidin talteenotto-, siirto- ja varastointitekniikoita (CCS-tekniikoita) koskevaa korkealaatuista kokeellista tutkimusta. Uuden tekniikan odotetaan tulevan käyttöön vuosina 2020–2030 ja parannetun tekniikan vuoden 2030 jälkeen. Yleiskokous voi myöhemmin päättää ECCSEL ERICin toiminnan laajentamisesta hiilidioksidin käyttöön (hiilidioksidin talteenotto, käyttö ja varastointi, CCUS) tehostetun öljyntuotannon (EOR) yleistyessä.

| c) | ECCSEL ERIC ei itse omista tai käytä tutkimuslaitoksia. Yleiskokous voi kuitenkin myöhemmin päättää, että ECCSEL ERIC investoi omiin laitoksiinsa tai käyttää omia laitoksiaan. Jäsenet ja tarkkailijat, jotka eivät halua osallistua tällaisten laitosten rahoitukseen, voivat pidättyä niiden rahoituksesta 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

ECCSEL ERIC ei itse omista tai käytä tutkimuslaitoksia. Yleiskokous voi kuitenkin myöhemmin päättää, että ECCSEL ERIC investoi omiin laitoksiinsa tai käyttää omia laitoksiaan. Jäsenet ja tarkkailijat, jotka eivät halua osallistua tällaisten laitosten rahoitukseen, voivat pidättyä niiden rahoituksesta 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

2.   ECCSEL ERIC asettaa ensisijaisilla aloilla harjoitettavassa tutkimuksessa tarvittavat laitokset kansainvälisen tutkimusyhteisön käyttöön. Tällä tavoin ECCSEL ERIC edistää teknologian kehityksen kärjen siirtämistä teknologian nykytasoa pidemmälle ja nopeuttaa siten CCS-tekniikoiden markkinoille tuloa ja käyttöönottoa. Tässä toiminnassaan ECCSEL ERIC tukee ja edistää CCS-alan tutkijoiden huipputason tutkimustoimia ECCSEL ERICin prioriteettien mukaisesti. ECCSEL ERIC laatii erittäin pitkälle kehittyneen kartoituksen ainutlaatuisista tutkimuslaitoksista ja tarjoaa Euroopan CCS-yhteisölle (ensisijaisesti) ja Euroopan ulkopuolisille CCS-yhteisöille mahdollisuuden käyttää näitä resursseja.

3.   ECCSEL ERIC perustetaan ja se toimii voittoa tavoittelematta.

4.   ECCSEL ERIC voi harjoittaa rajoitettua taloudellista toimintaa edellyttäen, että tämä toiminta liittyy läheisesti ECCSEL ERICin pääasiallisiin tehtäviin eikä vaaranna niiden toteuttamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 3 kohdan soveltamista.

2 LUKU

JÄSENYYS

3 artikla

Jäsenyys ja edustajat

1.   Seuraavista tahoista voi tulla ECCSEL ERICin jäseniä tai tarkkailijoita 6 ja 7 artiklassa tarkoitettujen oikeuksien ja velvollisuuksien mukaisesti:

| a) | Euroopan unionin jäsenvaltiot; |
| --- | --- |

a)

Euroopan unionin jäsenvaltiot;

| b) | assosioituneet maat; |
| --- | --- |

b)

assosioituneet maat;

| c) | muut kolmannet maat kuin assosioituneet maat; |
| --- | --- |

c)

muut kolmannet maat kuin assosioituneet maat;

| d) | hallitustenväliset järjestöt. |
| --- | --- |

d)

hallitustenväliset järjestöt.

Jäsenten ja tarkkailijoiden hyväksymisedellytykset esitetään tämän perussäännön 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa.

2.   ECCSEL ERICin jäseninä on oltava vähintään yksi jäsenvaltio ja kaksi muuta maata, jotka ovat joko jäsenvaltioita tai assosioituneita maita.

3.   Jäsen tai tarkkailija voi omien sääntöjensä ja menettelyjensä mukaan nimittää yhden julkisen palvelun tehtävää suorittavan julkisen tahon tai yksityisen tahon, joka edustaa jäsentä tai tarkkailijaa.

4.   Nykyiset jäsenet, tarkkailijat ja näitä edustavat tahot luetellaan liitteessä I. Johtaja päivittää liitettä I ECCSEL ERICin osallistujien muutosten mukaisesti.

4 artikla

Jäseneksi ja tarkkailijaksi ottaminen

1.   Uusien jäsenten ottamista koskevat ehdot ovat seuraavat:

| a) | uusien jäsenien ottaminen edellyttää yleiskokouksen yksimielistä hyväksyntää; |
| --- | --- |

a)

uusien jäsenien ottaminen edellyttää yleiskokouksen yksimielistä hyväksyntää;

| b) | hakijoiden on toimitettava kirjallinen hakemus ECCSEL ERICin johtajalle; |
| --- | --- |

b)

hakijoiden on toimitettava kirjallinen hakemus ECCSEL ERICin johtajalle;

| c) | hakemuksessa on vähintään kuvattava, millä tavalla hakija edistää osaltaan 2 artiklassa esitettyjä ECCSELin tehtäviä ja toimia ja kuinka se täyttää 6 artiklan 2 kohdassa esitetyt velvoitteet. |
| --- | --- |

c)

hakemuksessa on vähintään kuvattava, millä tavalla hakija edistää osaltaan 2 artiklassa esitettyjä ECCSELin tehtäviä ja toimia ja kuinka se täyttää 6 artiklan 2 kohdassa esitetyt velvoitteet.

2.   ECCSEL ERICiin osallistumista toivovat 3 artiklan 1 kohdassa luetellut tahot, jotka eivät voi tulla jäseniksi, voivat hakea tarkkailijan asemaa. Tarkkailijoiden ottamista koskevat ehdot ovat seuraavat:

| a) | tarkkailijaksi voidaan ottaa kolmeksi vuodeksi. Yleiskokous voi poikkeuksellisissa tapauksissa hyväksyä pidemmän tarkkailijan aseman keston; |
| --- | --- |

a)

tarkkailijaksi voidaan ottaa kolmeksi vuodeksi. Yleiskokous voi poikkeuksellisissa tapauksissa hyväksyä pidemmän tarkkailijan aseman keston;

| b) | taholle, joka suunnittelee pysyvää osallistumista ECCSEL ERICiin mutta ei kansallisista syistä voi tulla jäseneksi, voidaan poikkeuksellisissa tapauksissa myöntää pysyvän tarkkailijan asema; |
| --- | --- |

b)

taholle, joka suunnittelee pysyvää osallistumista ECCSEL ERICiin mutta ei kansallisista syistä voi tulla jäseneksi, voidaan poikkeuksellisissa tapauksissa myöntää pysyvän tarkkailijan asema;

| c) | tarkkailijaksi ottaminen tai hyväksyminen uudelleen tarkkailijaksi edellyttää yleiskokouksen yksimielistä hyväksyntää; |
| --- | --- |

c)

tarkkailijaksi ottaminen tai hyväksyminen uudelleen tarkkailijaksi edellyttää yleiskokouksen yksimielistä hyväksyntää;

| d) | hakijoiden on toimitettava kirjallinen hakemus johtajalle; |
| --- | --- |

d)

hakijoiden on toimitettava kirjallinen hakemus johtajalle;

| e) | hakemuksessa on vähintään kuvattava, millä tavalla hakija edistää osaltaan 2 artiklassa esitettyjä ECCSELin tehtäviä ja toimia ja kuinka se täyttää 7 artiklan 2 kohdassa esitetyt velvoitteet. |
| --- | --- |

e)

hakemuksessa on vähintään kuvattava, millä tavalla hakija edistää osaltaan 2 artiklassa esitettyjä ECCSELin tehtäviä ja toimia ja kuinka se täyttää 7 artiklan 2 kohdassa esitetyt velvoitteet.

5 artikla

Jäsenen tai tarkkailijan eroaminen ja jäsenyyden tai tarkkailijan aseman päättäminen

1.   Jäsen tai tarkkailija voi erota ECCSEL ERICistä varainhoitovuoden päättyessä, edellyttäen että se ilmoittaa eroaikeestaan lähettämällä yleiskokouksen puheenjohtajalle virallisen pyynnön 12 kuukautta etukäteen.

| a) | Jäsenet eivät voi erota viiden ensimmäisen vuoden aikana jäseneksi tulemisensa jälkeen. |
| --- | --- |

a)

Jäsenet eivät voi erota viiden ensimmäisen vuoden aikana jäseneksi tulemisensa jälkeen.

| b) | Mahdolliset suorittamattomat maksut on maksettava ja ECCSELiin kohdistuvat velvoitteet on täytettävä ennen kuin eroaminen vahvistetaan. Eroavan jäsenen on maksettava 6 artiklan 2 kohdan mukaiset maksut ja eroavan tarkkailijan 7 artiklan 2 kohdan mukaiset maksut, jotka erääntyvät sen eroamispäivänä, ilman mitään lisämaksua tai sakkoa. |
| --- | --- |

b)

Mahdolliset suorittamattomat maksut on maksettava ja ECCSELiin kohdistuvat velvoitteet on täytettävä ennen kuin eroaminen vahvistetaan. Eroavan jäsenen on maksettava 6 artiklan 2 kohdan mukaiset maksut ja eroavan tarkkailijan 7 artiklan 2 kohdan mukaiset maksut, jotka erääntyvät sen eroamispäivänä, ilman mitään lisämaksua tai sakkoa.

2.   Yleiskokous voi päättää jäsenyyden tai tarkkailijan aseman, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | jäsen tai tarkkailija rikkoo vakavasti yhtä tai useampaa tämän perussäännön mukaista velvollisuuttaan; |
| --- | --- |

a)

jäsen tai tarkkailija rikkoo vakavasti yhtä tai useampaa tämän perussäännön mukaista velvollisuuttaan;

| b) | jäsen tai tarkkailija ei ole oikaissut tällaista rikkomista kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut rikkomuksesta huomautuksen yleiskokoukselta. |
| --- | --- |

b)

jäsen tai tarkkailija ei ole oikaissut tällaista rikkomista kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut rikkomuksesta huomautuksen yleiskokoukselta.

Jäsenellä tai tarkkailijalla on oltava mahdollisuus valittaa jäsenyyden tai tarkkailijan aseman päättämisestä tehdystä päätöksestä ja esittää perustelunsa yleiskokoukselle kolme kuukauden kuluessa päättämisilmoituksen vastaanottamisesta. Tällainen päättäminen ei vaikuta ennen päättämispäivää aiheutuneisiin jäsenen tai tarkkailijan velvollisuuksiin.

3 LUKU

JÄSENTEN JA TARKKAILIJOIDEN OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET

6 artikla

Jäsenet

1.   ECCSEL ERICin jäsenillä on oikeus

| a) | nimittää edustavia tahoja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

nimittää edustavia tahoja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| b) | saada tutkimusyhteisölleen käyttöoikeus ECCSEL ERICin resursseihin ja kaikkiin sen palveluihin 18 artiklassa tarkoitettujen käyttöoikeutta koskevien periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

saada tutkimusyhteisölleen käyttöoikeus ECCSEL ERICin resursseihin ja kaikkiin sen palveluihin 18 artiklassa tarkoitettujen käyttöoikeutta koskevien periaatteiden mukaisesti;

| c) | osallistua yleiskokoukseen; |
| --- | --- |

c)

osallistua yleiskokoukseen;

| d) | äänestää yleiskokouksessa 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

äänestää yleiskokouksessa 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| e) | osallistua strategioiden ja toimintalinjojen kehittämiseen; |
| --- | --- |

e)

osallistua strategioiden ja toimintalinjojen kehittämiseen;

| f) | saada tutkimusyhteisölleen mahdollisuus osallistua ECCSEL ERICin tapahtumiin, kuten työpajoihin, konferensseihin ja koulutukseen, edulliseen hintaan; |
| --- | --- |

f)

saada tutkimusyhteisölleen mahdollisuus osallistua ECCSEL ERICin tapahtumiin, kuten työpajoihin, konferensseihin ja koulutukseen, edulliseen hintaan;

| g) | käyttää ECCSEL ERICin tuotemerkkiä, erityisesti ECCSEL ERICin laitosten toiminnanharjoittajien osalta. ECCSEL ERICin tuotemerkki kattaa kaikki ilmaisujen ”ECCSEL” tai ”ECCSEL ERIC” kuvalliset tai ääntä sisältävät esitysmuodot, jotka yhdistävät sanat, raportin, tuotteen tai palvelun ECCSEL ERICiin. |
| --- | --- |

g)

käyttää ECCSEL ERICin tuotemerkkiä, erityisesti ECCSEL ERICin laitosten toiminnanharjoittajien osalta. ECCSEL ERICin tuotemerkki kattaa kaikki ilmaisujen ”ECCSEL” tai ”ECCSEL ERIC” kuvalliset tai ääntä sisältävät esitysmuodot, jotka yhdistävät sanat, raportin, tuotteen tai palvelun ECCSEL ERICiin.

2.   ECCSEL ERICin jäsenten on

| a) | maksettava liitteessä II määritelty vuosimaksu asetetussa määräajassa; |
| --- | --- |

a)

maksettava liitteessä II määritelty vuosimaksu asetetussa määräajassa;

| b) | annettava käyttöön ainakin yksi hyväksytty tutkimuslaitos; |
| --- | --- |

b)

annettava käyttöön ainakin yksi hyväksytty tutkimuslaitos;

| c) | edistettävä ECCSEL ERICin palvelujen käyttöönottoa maansa tutkijoiden parissa ja kerättävä käyttäjien palautetta ja vaatimuksia; |
| --- | --- |

c)

edistettävä ECCSEL ERICin palvelujen käyttöönottoa maansa tutkijoiden parissa ja kerättävä käyttäjien palautetta ja vaatimuksia;

| d) | tuettava kansallisten laitosten integrointia sekä kansallisten laitosten ja muiden jäsen- tai tarkkailijamaiden laitosten integrointia ja tarvittaessa pyrittävä käynnistämään tällainen integrointi. |
| --- | --- |

d)

tuettava kansallisten laitosten integrointia sekä kansallisten laitosten ja muiden jäsen- tai tarkkailijamaiden laitosten integrointia ja tarvittaessa pyrittävä käynnistämään tällainen integrointi.

7 artikla

Tarkkailijat

1.   ECCSEL ERICin tarkkailijoilla on oikeus

| a) | nimittää edustavia tahoja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

nimittää edustavia tahoja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| b) | osallistua yleiskokoukseen ilman äänioikeutta; |
| --- | --- |

b)

osallistua yleiskokoukseen ilman äänioikeutta;

| c) | saada tutkimusyhteisölleen mahdollisuus osallistua ECCSEL ERICin tapahtumiin, kuten työpajoihin, konferensseihin ja koulutukseen, edulliseen hintaan, mikäli tila sallii; |
| --- | --- |

c)

saada tutkimusyhteisölleen mahdollisuus osallistua ECCSEL ERICin tapahtumiin, kuten työpajoihin, konferensseihin ja koulutukseen, edulliseen hintaan, mikäli tila sallii;

| d) | saada tutkimusyhteisönsä saataville ECCSEL ERICin tuki merkityksellisten järjestelmien, prosessien ja palvelujen kehittämiseen. |
| --- | --- |

d)

saada tutkimusyhteisönsä saataville ECCSEL ERICin tuki merkityksellisten järjestelmien, prosessien ja palvelujen kehittämiseen.

2.   ECCSEL ERICin tarkkailijoiden on maksettava liitteessä II määritelty vuosimaksu. Yleiskokous voi päättää tarkkailijan aloitusmaksusta, joka poikkeaa tavanomaisesti maksusta.

3.   Pysyvillä tarkkailijoilla, joille on annettu tämä asema 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, on samat 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa luetellut oikeudet ja velvollisuudet kuin tarkkailijoilla, lukuun ottamatta 6 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettua äänioikeutta yleiskokouksessa.

4 LUKU

ECCSEL ERICIN HALLINTO

8 artikla

ECCSEL ERICin hallinto ja operatiivinen rakenne

1.   ECCSEL ERICin hallintorakenne koostuu seuraavista:

| a) | yleiskokous, |
| --- | --- |

a)

yleiskokous,

| b) | johtaja, |
| --- | --- |

b)

johtaja,

| c) | tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitea, |
| --- | --- |

c)

tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitea,

| d) | neuvoa-antava tiedekomitea, |
| --- | --- |

d)

neuvoa-antava tiedekomitea,

| e) | neuvoa-antava eettinen ja ympäristökomitea, |
| --- | --- |

e)

neuvoa-antava eettinen ja ympäristökomitea,

| f) | muu yleiskokouksen perustama neuvoa-antava komitea, jonka tarkoituksena on helpottaa ECCSEL ERICin tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

f)

muu yleiskokouksen perustama neuvoa-antava komitea, jonka tarkoituksena on helpottaa ECCSEL ERICin tavoitteiden saavuttamista.

2.   ECCSEL ERICin operatiivinen rakenne koostuu seuraavista:

| a) | operaatiokeskus, joka on ECCSEL ERICin päätoimisto ja jossa ECCSEL ERICin johto sijaitsee; |
| --- | --- |

a)

operaatiokeskus, joka on ECCSEL ERICin päätoimisto ja jossa ECCSEL ERICin johto sijaitsee;

| b) | kansallisessa omistuksessa olevat tutkimuslaitokset, jotka osallistuvat ECCSEL ERICin hajautettuun infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

b)

kansallisessa omistuksessa olevat tutkimuslaitokset, jotka osallistuvat ECCSEL ERICin hajautettuun infrastruktuuriin;

| c) | kansalliset infrastruktuurin solmukohdat, jotka edustavat maassa sijaitsevia tutkimuslaitoksia 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

kansalliset infrastruktuurin solmukohdat, jotka edustavat maassa sijaitsevia tutkimuslaitoksia 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

9 artikla

Yleiskokous

1.   Yleiskokous koostuu ECCSEL ERICin jäsenistä ja tarkkailijoista.

2.   Yleiskokouksella on ECCSEL ERICin ylin päätösvalta. Yleiskokous

| a) | vahvistaa talousarvion, rahoituskaavan ja vuosimaksut. Kaikki liitteessä II määriteltyihin rahoituskaavaan ja vuosimaksuihin ensimmäisten viiden vuoden aikana tehtävät muutokset edellyttävät yleiskokouksen yksimielistä hyväksyntää. Ensimmäisten viiden vuoden jälkeen tällaiset muutokset edellyttävät kahden kolmasosan enemmistöä annetuista äänistä;
  Jäsenen tai tarkkailijan, joka ei halua osallistua mahdollisten tulevien ECCSEL ERICin omistamien tai käyttämien laitosten rahoittamiseen, on ilmoitettava asiasta ennen kuin yleiskokous tekee päätöksen tällaisten laitosten omistamisesta tai käytöstä, eikä sen tämän jälkeen tarvitse osallistua laitoksen rahoitukseen; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa talousarvion, rahoituskaavan ja vuosimaksut. Kaikki liitteessä II määriteltyihin rahoituskaavaan ja vuosimaksuihin ensimmäisten viiden vuoden aikana tehtävät muutokset edellyttävät yleiskokouksen yksimielistä hyväksyntää. Ensimmäisten viiden vuoden jälkeen tällaiset muutokset edellyttävät kahden kolmasosan enemmistöä annetuista äänistä;

Jäsenen tai tarkkailijan, joka ei halua osallistua mahdollisten tulevien ECCSEL ERICin omistamien tai käyttämien laitosten rahoittamiseen, on ilmoitettava asiasta ennen kuin yleiskokous tekee päätöksen tällaisten laitosten omistamisesta tai käytöstä, eikä sen tämän jälkeen tarvitse osallistua laitoksen rahoitukseen;

| b) | päättää ECCSEL ERICin toimintalinjoista tieteellisissä, teknisissä ja hallinnollisissa asioissa. Nämä toimintalinjat hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä; |
| --- | --- |

b)

päättää ECCSEL ERICin toimintalinjoista tieteellisissä, teknisissä ja hallinnollisissa asioissa. Nämä toimintalinjat hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä;

| c) | hyväksyy ECCSEL ERICin strategisia suunnitelmia ja työsuunnitelmia kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä; |
| --- | --- |

c)

hyväksyy ECCSEL ERICin strategisia suunnitelmia ja työsuunnitelmia kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä;

| d) | valvoo ECCSEL ERICin hallintoa; |
| --- | --- |

d)

valvoo ECCSEL ERICin hallintoa;

| e) | valitsee yleiskokouksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä; |
| --- | --- |

e)

valitsee yleiskokouksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä;

| f) | nimittää, korvaa ja erottaa ECCSEL ERICin johtajan kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä; |
| --- | --- |

f)

nimittää, korvaa ja erottaa ECCSEL ERICin johtajan kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä;

| g) | nimittää, korvaa ja erottaa neuvoa-antavan tiedekomitean ja neuvoa-antavan eettisen ja ympäristökomitean jäsenet kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä; |
| --- | --- |

g)

nimittää, korvaa ja erottaa neuvoa-antavan tiedekomitean ja neuvoa-antavan eettisen ja ympäristökomitean jäsenet kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä;

| h) | hyväksyy, korvaa ja erottaa yleiskokouksen perustamien komiteoiden jäsenet kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä; |
| --- | --- |

h)

hyväksyy, korvaa ja erottaa yleiskokouksen perustamien komiteoiden jäsenet kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä;

| i) | nimittää tai vahvistaa tilintarkastajan vuosittain; |
| --- | --- |

i)

nimittää tai vahvistaa tilintarkastajan vuosittain;

| j) | hyväksyy ECCSEL ERICin vuosikertomukset, mukaan lukien varainhoitovuoden tilinpäätös ja tilintarkastuskertomus, kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä; |
| --- | --- |

j)

hyväksyy ECCSEL ERICin vuosikertomukset, mukaan lukien varainhoitovuoden tilinpäätös ja tilintarkastuskertomus, kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä;

| k) | vastaanottaa ja tutkii tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitean ja neuvoa-antavan tiedekomitean vuosikertomukset; |
| --- | --- |

k)

vastaanottaa ja tutkii tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitean ja neuvoa-antavan tiedekomitean vuosikertomukset;

| l) | hyväksyy uusien jäsenten ja tarkkailijoiden ottamisen sekä jäsenyyden tai tarkkailijan aseman päättämisen. Uusien jäsenten ja tarkkailijoiden hyväksyminen edellyttää yleiskokouksen yksimielistä päätöstä. Jäsenellä ei ole äänioikeutta asiassa, joka liittyy sen oman jäsenyyden mahdolliseen päättämiseen; |
| --- | --- |

l)

hyväksyy uusien jäsenten ja tarkkailijoiden ottamisen sekä jäsenyyden tai tarkkailijan aseman päättämisen. Uusien jäsenten ja tarkkailijoiden hyväksyminen edellyttää yleiskokouksen yksimielistä päätöstä. Jäsenellä ei ole äänioikeutta asiassa, joka liittyy sen oman jäsenyyden mahdolliseen päättämiseen;

| m) | päättää, mitkä kansallisessa omistuksessa olevat tutkimuslaitokset voivat osallistua ECCSEL ERICiin ja mitkä laitokset eivät enää voi tehdä niin. Jäsen tai tarkkailija voi poistaa laitoksen ECCSEL ERICiin osallistuvien laitosten joukosta. Johtaja päivittää säännöllisesti ECCSEL ERICiin osallistuvien laitosten luetteloa; |
| --- | --- |

m)

päättää, mitkä kansallisessa omistuksessa olevat tutkimuslaitokset voivat osallistua ECCSEL ERICiin ja mitkä laitokset eivät enää voi tehdä niin. Jäsen tai tarkkailija voi poistaa laitoksen ECCSEL ERICiin osallistuvien laitosten joukosta. Johtaja päivittää säännöllisesti ECCSEL ERICiin osallistuvien laitosten luetteloa;

| n) | hyväksyy 15 artiklan mukaiset kolmansien osapuolten kanssa tehtävät sopimukset kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä. |
| --- | --- |

n)

hyväksyy 15 artiklan mukaiset kolmansien osapuolten kanssa tehtävät sopimukset kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä.

3.   Kutakin jäsentä ja tarkkailijaa edustaa yleiskokouksessa enintään kaksi edustajaa. Kullakin jäsenellä on yleiskokouksessa yksi ääni. Tarkkailijoilla ei ole äänioikeutta. Päätökset tehdään enemmistöäänestyksellä, jollei tässä perussäännössä toisin määrätä. Jäsenvaltioilla ja assosioituneilla mailla on yhdessä oltava äänienemmistö yleiskokouksessa. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen, paitsi jos äänet menevät tasan, jolloin puheenjohtajan ääni ratkaisee.

4.   Yleiskokous on päätösvaltainen, jos läsnä on kaksi kolmasosaa jäsenistä. Jos yleiskokous ei ole päätösvaltainen, uusintaistunto kutsutaan koolle kolmen viikon kuluessa sen jälkeen, kun saman asialistan sisältävä uusi kutsu on lähetetty. Samaa asialistaa käsittelevä yleiskokouksen uusintaistunto on päätösvaltainen, jos vähintään neljäsosa jäsenistä on läsnä. Jos myöskään uusintaistunto ei ole päätösvaltainen, yleiskokouksen puheenjohtajalla on valtuudet tehdä päätökset, joita ei voi lykätä, kunnes yleiskokous voi kokoontua jälleen päätösvaltaisena. Tällaiset päätökset on mahdollisimman pian esitettävä yleiskokoukselle uudelleentarkastelua varten.

5.   Yleiskokouksessa voivat äänestää ainoastaan fyysisesti läsnä olevat jäsenet. Jos jäsen ei voi olla fyysisesti läsnä, yleiskokous voi kuitenkin hyväksyä läsnäolon sähköisen yhteyden kautta. Äänioikeutta ei voi siirtää. Äänestys toimitetaan salaisena, jos vähintään kolmannes läsnä olevista jäsenistä sitä edellyttää.

Yleiskokouksen puheenjohtaja voi tarvittaessa päättää, että päätös tehdään yleiskokouksen istuntojen välisenä aikana kirjallista menettelyä noudattaen.

6.   Yleiskokous valitsee edustajien keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kahden vuoden ajaksi. Valintansa jälkeen puheenjohtaja ei voi enää kuulua jäsenen edustajiin yleiskokouksessa. Sama koskee myös tilannetta, jossa varapuheenjohtaja korvaa puheenjohtajan. Jäsenet, joiden keskuudesta tällaiset nimitykset on tehty, voivat nimittää toisen edustajan edustamaan kyseistä jäsentä yleiskokouksessa.

7.   Yleiskokous kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Puheenjohtaja kutsuu yleiskokouksen koolle vähintään kolme viikkoa etukäteen. Jäsenillä ja tarkkailijoilla on oikeus ehdottaa asioita esityslistalle ilmoittamalla niistä puheenjohtajalle vähintään kaksi viikkoa ennen kokousta.

8.   Yleiskokouksen ylimääräinen istunto voidaan kutsua koolle puheenjohtajan tai johtajan pyynnöstä, jos ylimääräinen istunto on tarpeen organisaation etu huomioon ottaen, tai kun vähintään puolet jäsenistä sitä pyytää.

10 artikla

Johtaja

1.   Johtaja toimii ECCSEL ERICin toimitusjohtajana, tieteellisenä johtajana ja laillisena edustajana.

2.   Johtaja nimitetään viiden vuoden toimikaudeksi ja hänet voidaan nimittää uudelleen yhden kerran. Avoimesta johtajan paikasta ilmoitetaan kansainvälisesti asianmukaisella tavalla. Johtaja raportoi yleiskokoukselle. Johtaja ei voi toimia yleiskokouksessa edustajana tai puheenjohtajana.

3.   Johtaja vastaa yleiskokouksen istuntojen valmistelusta ja antaa tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitealle, neuvoa-antavalle tiedekomitealle ja neuvoa-antavan eettiselle ja ympäristökomitealle tarvittavaa hallinnollista tukea.

4.   Johtaja vastaa ECCSEL ERICin vuotuisen talousarvion, strategioiden ja toimintalinjojen laadinnasta, ja ne tulevat yleiskokouksen hyväksyttäviksi.

5.   Johtaja vastaa yleiskokouksen päätösten täytäntöönpanosta, mukaan lukien talousarvion toteuttaminen, ja varmistaa, että ECCSEL ERIC noudattaa kaikkia asiaa koskevia oikeudellisia vaatimuksia.

6.   Johtajalla on valtuudet tehdä kaikki ECCSEL ERICin toiminnan edellyttämät päätökset, lukuun ottamatta päätöksiä, jotka kuuluvat yleiskokouksen toimivaltaan.

7.   Johtaja pyytää tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitealta tukea ja neuvoja tutkimuslaitosten omistajien kannalta merkityksellisissä asioissa pyytämällä komiteaa kommentoimaan talousarvioluonnosta, työsuunnitelmia ja strategioita ennen kuin ne toimitetaan yleiskokouksen käsiteltäviksi.

8.   Johtaja seuraa sitä, miten tutkimuslaitosten omistajat noudattavat yleiskokouksen määrittelemiä toimintasääntöjä ja standardeja ECCSEL ERICiin liittyvissä toiminnoissa, raportoi asiasta vuosittain yleiskokoukselle ja antaa suosituksia vastatoimiksi, jos sääntöjä ei ole noudatettu.

11 artikla

Tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitea, neuvoa-antava tiedekomitea ja neuvoa-antava eettinen ja ympäristökomitea

1.   Tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitea

| a) | Tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitealla on tukea- ja neuvoa-antava tehtävä, ja se koostuu ECCSEL-laitosten edustajista ja johtajasta, joka toimii komitean puheenjohtajana. Komitea valitsee varapuheenjohtajan kolmen vuoden ajaksi.
  Varapuheenjohtaja voidaan valita uudelleen yhden kerran. Kullakin jäsenellä ja tarkkailijalla voi olla komiteassa yksi edustaja. Maiden, joissa on kaksi tai useampia ECCSEL-laitoksia, on nimettävä yhden laitoksen toiminnanharjoittaja kansalliseksi edustajaksi, ja tämä laitos edustaa maan kansallisia laitoksia komiteassa. Yleiskokousedustajat eivät voi olla edustajina tässä komiteassa. |
| --- | --- |

a)

Tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitealla on tukea- ja neuvoa-antava tehtävä, ja se koostuu ECCSEL-laitosten edustajista ja johtajasta, joka toimii komitean puheenjohtajana. Komitea valitsee varapuheenjohtajan kolmen vuoden ajaksi.

Varapuheenjohtaja voidaan valita uudelleen yhden kerran. Kullakin jäsenellä ja tarkkailijalla voi olla komiteassa yksi edustaja. Maiden, joissa on kaksi tai useampia ECCSEL-laitoksia, on nimettävä yhden laitoksen toiminnanharjoittaja kansalliseksi edustajaksi, ja tämä laitos edustaa maan kansallisia laitoksia komiteassa. Yleiskokousedustajat eivät voi olla edustajina tässä komiteassa.

| b) | Tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitean tehtävänä on lujittaa laitosten välistä yhteistyötä ja niiden osallistumista kokeelliseen tutkimukseen. Se toteuttaa tehtävänsä valvomalla ECCSEL ERICin strategioiden ja suunnitelmien toteuttamista, antamalla oman panoksensa niihin ja ehdottamalla toimenpiteitä, jotka voivat parantaa ECCSEL ERICin toimintaa. |
| --- | --- |

b)

Tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitean tehtävänä on lujittaa laitosten välistä yhteistyötä ja niiden osallistumista kokeelliseen tutkimukseen. Se toteuttaa tehtävänsä valvomalla ECCSEL ERICin strategioiden ja suunnitelmien toteuttamista, antamalla oman panoksensa niihin ja ehdottamalla toimenpiteitä, jotka voivat parantaa ECCSEL ERICin toimintaa.

| c) | Johtaja kuulee komiteaa kaikista yleiskokoukselle esitettävistä ehdotuksista, jotka liittyvät strategisiin suunnitelmiin, työsuunnitelmiin ja talousarvioon. Komitea tukee johtajaa strategisten suunnitelmien ja työsuunnitelmien toteuttamisessa. |
| --- | --- |

c)

Johtaja kuulee komiteaa kaikista yleiskokoukselle esitettävistä ehdotuksista, jotka liittyvät strategisiin suunnitelmiin, työsuunnitelmiin ja talousarvioon. Komitea tukee johtajaa strategisten suunnitelmien ja työsuunnitelmien toteuttamisessa.

| d) | Tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitea antaa vuosittain johtajan välityksellä yleiskokoukselle kirjallisen kertomuksen toimistaan. Johtaja toimittaa yleiskokoukselle kertomuksen sekä johtajan kommentit ja mahdolliset suositukset. |
| --- | --- |

d)

Tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitea antaa vuosittain johtajan välityksellä yleiskokoukselle kirjallisen kertomuksen toimistaan. Johtaja toimittaa yleiskokoukselle kertomuksen sekä johtajan kommentit ja mahdolliset suositukset.

2.   Neuvoa-antava tiedekomitea

| a) | Yleiskokous nimittää riippumattoman neuvoa-antavan tiedekomitean, johon kuuluu enintään kuusi merkittävää, riippumatonta ja kokenutta tutkijaa eri puolilta maailmaa. Neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenet nimitetään johtajan suositusten perusteella. Johtaja pyytää asiasta neuvoja neuvoa-antavalta tiedekomitealta ja tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitealta. Neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Jäsen voidaan nimittää uudelleen yhden kerran. Yleiskokousedustajia ei voida nimittää tähän komiteaan. |
| --- | --- |

a)

Yleiskokous nimittää riippumattoman neuvoa-antavan tiedekomitean, johon kuuluu enintään kuusi merkittävää, riippumatonta ja kokenutta tutkijaa eri puolilta maailmaa. Neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenet nimitetään johtajan suositusten perusteella. Johtaja pyytää asiasta neuvoja neuvoa-antavalta tiedekomitealta ja tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitealta. Neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Jäsen voidaan nimittää uudelleen yhden kerran. Yleiskokousedustajia ei voida nimittää tähän komiteaan.

| b) | Johtaja kuulee neuvoa-antavaa tiedekomiteaa vähintään kerran vuodessa ECCSEL ERICin tarjoamien palvelujen tieteellisestä laadusta sekä organisaation tieteellisistä toimintatavoista, menettelyistä ja tulevista suunnitelmista. |
| --- | --- |

b)

Johtaja kuulee neuvoa-antavaa tiedekomiteaa vähintään kerran vuodessa ECCSEL ERICin tarjoamien palvelujen tieteellisestä laadusta sekä organisaation tieteellisistä toimintatavoista, menettelyistä ja tulevista suunnitelmista.

| c) | Neuvoa-antava tiedekomitea antaa vuosittain johtajan välityksellä yleiskokoukselle kirjallisen kertomuksen toimistaan. Johtaja toimittaa yleiskokoukselle kertomuksen sekä johtajan kommentit ja mahdolliset suositukset. |
| --- | --- |

c)

Neuvoa-antava tiedekomitea antaa vuosittain johtajan välityksellä yleiskokoukselle kirjallisen kertomuksen toimistaan. Johtaja toimittaa yleiskokoukselle kertomuksen sekä johtajan kommentit ja mahdolliset suositukset.

3.   Neuvoa-antava eettinen ja ympäristökomitea

| a) | Yleiskokous nimittää riippumattoman neuvoa-antavan eettisen ja ympäristökomitean, johon kuuluu kolmesta viiteen merkittävää, riippumatonta ja kokenutta tutkijaa eri puolilta maailmaa. Komitean jäsenet nimitetään johtajan suositusten perusteella. Johtaja pyytää asiasta neuvoja neuvoa-antavalta eettiseltä ja ympäristökomitealta ja tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitealta. Komitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Jäsen voidaan nimittää uudelleen yhden kerran. Yleiskokousedustajia ei voida nimittää tähän komiteaan. |
| --- | --- |

a)

Yleiskokous nimittää riippumattoman neuvoa-antavan eettisen ja ympäristökomitean, johon kuuluu kolmesta viiteen merkittävää, riippumatonta ja kokenutta tutkijaa eri puolilta maailmaa. Komitean jäsenet nimitetään johtajan suositusten perusteella. Johtaja pyytää asiasta neuvoja neuvoa-antavalta eettiseltä ja ympäristökomitealta ja tutkimusinfrastruktuurin koordinointikomitealta. Komitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Jäsen voidaan nimittää uudelleen yhden kerran. Yleiskokousedustajia ei voida nimittää tähän komiteaan.

| b) | Johtaja kuulee neuvoa-antavaa eettistä ja ympäristökomiteaa vähintään kerran vuodessa ECCSEL ERICiä nyt tai tulevaisuudessa kohtaavista eettisistä ja ympäristökysymyksistä. |
| --- | --- |

b)

Johtaja kuulee neuvoa-antavaa eettistä ja ympäristökomiteaa vähintään kerran vuodessa ECCSEL ERICiä nyt tai tulevaisuudessa kohtaavista eettisistä ja ympäristökysymyksistä.

| c) | Neuvoa-antava eettinen ja ympäristökomitea antaa vuosittain johtajan välityksellä yleiskokoukselle kirjallisen kertomuksen toimistaan. Johtaja toimittaa yleiskokoukselle kertomuksen sekä johtajan kommentit ja mahdolliset suositukset. |
| --- | --- |

c)

Neuvoa-antava eettinen ja ympäristökomitea antaa vuosittain johtajan välityksellä yleiskokoukselle kirjallisen kertomuksen toimistaan. Johtaja toimittaa yleiskokoukselle kertomuksen sekä johtajan kommentit ja mahdolliset suositukset.

5 LUKU

RAHOITUS

12 artikla

Budjettiperiaatteet ja tilinpäätös

1.   ECCSEL ERICin varainhoitovuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta.

2.   Kaikki ECCSEL ERICin tulo- ja menoerät on sisällytettävä arvioihin, jotka laaditaan kutakin varainhoitovuotta varten, ja ne on esitettävä vuotuisessa talousarviossa. Vuotuisessa talousarviossa noudatetaan avoimuusperiaatetta.

3.   ECCSEL ERICin tilinpäätökseen on liitettävä selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta.

4.   ECCSEL ERICiin sovelletaan tilinpäätöksen laatimista, ilmoittamista, tarkastamista ja julkistamista koskevia vaatimuksia, joista säädetään sovellettavassa lainsäädännössä. ECCSEL ERICin on sovellettava isäntämaan kirjanpitolainsäädäntöä yleisesti hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösperiaatteiden ja avoimuusperiaatteen mukaisesti.

5.   ECCSEL ERICin on käytettävä määrärahat moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti.

6.   ECCSEL ERICin on kirjattava taloudelliseen toimintaansa liittyvät menot ja tulot erikseen.

7.   Luontoissuoritukset otetaan huomioon ainoastaan, jos ne annetaan ECCSEL ERICille tosiasiallisena ja kvantifioitavana suorituksena, mukaan lukien ECCSEL ERICin operaatiokeskukseen tilapäisesti siirretty henkilöstö, ja yleiskokous on hyväksynyt ne.

8.   Mahdollisten luontoissuoritusten arvo otetaan huomioon samana ajanjaksona suoritettuja maksuosuuksia laskettaessa.

13 artikla

Vastuut

1.   ECCSEL ERIC vastaa veloistaan.

2.   Jäsenet eivät ole yhteisvastuussa ECCSEL ERICin veloista. ECCSEL ERICin jäsenten vastuu sen veloista rajoittuu jäsenten omiin rahoitusosuuksiin.

3.   ECCSEL ERIC hankkii tarvittavan vakuutussuojan ECCSEL ERICin kehittämiselle ja toiminnalle ominaisten riskien varalta.

6 LUKU

RAPORTOINTI EUROOPAN KOMISSIOLLE

14 artikla

Raportointi Euroopan komissiolle

1.   ECCSEL ERIC laatii vuosikertomuksen, joka käsittää erityisesti sen toiminnan tieteelliset, operatiiviset ja rahoitusta koskevat näkökohdat. Yleiskokous hyväksyy vuosikertomuksen ja toimittaa sen Euroopan komissiolle ja asianomaisille viranomaisille kuuden kuukauden kuluessa vastaavan varainhoitovuoden päättymisestä. Kertomus julkaistaan.

2.   ECCSEL ERIC ilmoittaa komissiolle kaikista olosuhteista, jotka vaarantavat vakavasti ECCSEL ERICin päätehtävien suorittamisen tai estävät ECCSEL ERICiä täyttämästä asetuksessa (EY) N:o 723/2009 esitettyjä vaatimuksia.

7 LUKU

TOIMINTAPERIAATTEET

15 artikla

Sopimukset kolmansien osapuolten kanssa

1.   ECCSEL ERIC voi tarpeelliseksi katsoessaan ja 2 artiklassa kuvailtujen tehtävien ja toimien mukaisesti tehdä sopimuksen kolmannen osapuolen, kuten yksittäisen laitoksen, alueen tai muun valtion kuin ECCSEL ERICin jäsenvaltion kanssa.

2.   Jos 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kolmannet osapuolet haluavat tarjota ECCSEL ERICille asiantuntemusta, palveluja ja teknologiaa, ECCSEL ERIC voi tehdä sopimuksen tällaisten kolmansien osapuolten kanssa. Sopimuksessa on täsmennettävä kolmannen osapuolen tarjoama palvelu tai muu suoritus ja käyttöoikeudet, tilausmaksu ja muut tätä suoritusta koskevat ehdot. ECCSEL ERICin laitoksia käyttävät kolmannet osapuolet voidaan velvoittaa osallistumaan ECCSEL ERICin todentamis- ja valtuutusjärjestelmään.

16 artikla

Hankinnat ja verovapautukset

1.   ECCSEL ERIC kohtelee hankintamenettelyihin osallistuvia ehdokkaita ja tarjoajia yhdenvertaisesti ja syrjimättömästi riippumatta siitä, onko niiden kotipaikka Euroopan unionissa. ECCSEL ERICin hankinnoissa noudatetaan avoimuuden, syrjimättömyyden ja kilpailun periaatteita.

2.   Johtaja vastaa kaikista ECCSEL ERICin hankinnoista. Tarjouskilpailun ratkaisemista koskeva päätös ja kattavat perustelut julkaistaan asianmukaisesti. Yleiskokous hyväksyy täytäntöönpanosäännöt, joissa määritetään täsmällisten hankintamenettelyjen ja -kriteerien kaikki tarvittavat yksityiskohdat.

3.   Jäsenten ja tarkkailijoiden ECCSEL ERICin toimintaan liittyvät hankinnat toteutetaan siten, että ECCSEL ERICin tarpeet, tekniset vaatimukset ja asianomaisten elinten antamat eritelmät otetaan asianmukaisesti huomioon.

4.   Arvonlisäveroa koskevaan, 19 päivänä kesäkuuta 2009 annetun Norjan lain nro 58 10–3 pykälään perustuvat verovapautukset rajoitetaan arvonlisäveroon sellaisten hyödykkeiden ja palvelujen osalta, jotka on tarkoitettu ECCSEL ERICin viralliseen ja yksinomaiseen käyttöön ja jotka ECCSEL ERIC tai ECCSEL ERICin jäsenvaltiot maksavat ja hankkivat kokonaan. Verovapautuksia sovelletaan voittoa tavoittelemattomaan toimintaan. Niitä ei sovelleta voittoa tavoittelevaan toimintaan. Muita rajoituksia ei sovelleta.

5.   Jos jonkin ECCSEL ERICin jäsenvaltion tehtäväksi annetaan isännöidä ECCSEL ERICin toimistoa, jonka kyseinen ECCSEL ERICin jäsenvaltio tunnustaa neuvoston direktiivin 2006/112/EY (2) 143 artiklan 1 kohdan g alakohdassa ja 151 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja neuvoston direktiivin 2008/118/EY (3) 12 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi kansainväliseksi järjestöksi, kyseinen ECCSEL ERICin toimisto hyötyy direktiivin 2006/112/EY 143 artiklan 1 kohdan g alakohtaan ja 151 artiklan 1 kohdan b alakohtaan perustuvista verovapautuksista sellaisten tavaroiden ja palvelujen osalta, jotka on hankittu EU:ssa toimiston omiin tarpeisiinsa tai ECCSEL ERICin sille antamien tehtävien suorittamiseksi, kun tavaroiden ja palvelujen arvo ylittää 300 euroa ja ECCSEL ERIC tai ECCSEL ERICin jäsenet maksavat ja hankkivat ne kokonaan. Verovapautuksia sovelletaan voittoa tavoittelemattomaan toimintaan. Niitä ei sovelleta voittoa tavoittelevaan toimintaan. Muita rajoituksia ei sovelleta.

17 artikla

Työhönotto

1.   ECCSEL ERIC on yhtäläiset mahdollisuudet tarjoava työnantaja. ECCSEL ERICin avoimia työpaikkoja hakeviin sovellettavien valintamenettelyjen on oltava läpinäkyviä ja syrjimättömiä ja niissä on kunnioitettava yhtäläisiä mahdollisuuksia.

2.   Työsopimuksissa noudatetaan sen maan sovellettavia lakeja ja asetuksia, jossa henkilöstö otetaan palvelukseen, tai sen maan lakeja, jossa ECCSEL ERICin toimet toteutetaan. ECCSEL ERICin avoimista työpaikoista ilmoitetaan kansainvälisesti asianmukaisella tavalla.

3.   Kukin jäsen helpottaa kansallisen lainsäädännön vaatimuksia noudattaen lainkäyttövaltansa rajoissa ECCSEL ERICin tehtäviin osallistuvien jäsenten kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä siirtymistä ja asumista.

18 artikla

Käyttöoikeus

1.   Merkittävä osa kunkin ECCSEL ERIC -infrastruktuuriin osallistuvan kansallisen laitoksen käytettävissä olevasta tutkimusajasta on tarjottava kansainväliselle tutkimusyhteisölle. Yleiskokous varaa osuuden käytettävissä olevasta käyttöajasta sellaisista valtioista tuleville tutkijoille, jotka eivät ole ECCSEL ERICin jäseniä.

2.   ECCSEL ERIC ja tutkimuslaitosten omistajat tekevät laitoskohtaiset sopimukset siitä, kuinka suuri osuus käytettävissä olevasta tutkimusajasta asetetaan kansainvälisen tutkimusyhteisön käyttöön, sekä käyttöön liittyvistä ehdoista.

3.   ECCSEL ERICin laitokset ovat tutkijoiden ja opiskelijoiden käytettävissä. Käyttöoikeus myönnetään kilpailevien hakemusten ja hakemusten vertaisarvioinnin perusteella oikeudenmukaisen ja läpinäkyvän menettelyn jälkeen. Kilpailun arviointiperusteita ovat tieteellinen huippuosaaminen sekä tutkimuksen merkitys yleiskokouksen päättämien ECCSEL ERICin strategioiden kannalta.

4.   Käyttäjät vastaavat kaikista käyttöön antamisen kustannuksista ja kaikista materiaaleihin liittyvistä kustannuksista, mukaan lukien näytteet ja käyttäjille kuuluvat laitteet. Käyttöön antamisen kustannukset perustuvat kuhunkin ECCSEL ERICin laitokseen sovellettaviin hintoihin.

5.   ECCSEL ERIC voi perustaa todentamis- ja valtuutusjärjestelmän sen varmistamiseksi, että laitokseen päästetään ja sitä voivat käyttää ainoastaan käyttöoikeuden saaneet henkilöt. ECCSEL ERIC voi päättää, että jäsenten ja tarkkailijoiden on noudatettava tällaista järjestelmää, jotta niiden tutkijoille voidaan myöntää käyttöoikeus.

6.   Yleiskokouksen hyväksymien käyttöoikeutta koskevien yksityiskohtaisten periaatteiden on oltava julkisesti saatavilla.

19 artikla

Tulosten levittäminen

1.   ECCSEL ERICin tutkimustulokset ja -data ovat avoimesti saatavilla yleiskokouksen hyväksymien tulosten levittämistä koskevien periaatteiden mukaisesti. Tutkimustulokset ja -data annetaan niistä kiinnostuneille tahoille ilmaiseksi levittämiseen liittyviä kustannuksia lukuun ottamatta. Tämän säännöksen soveltamiseksi ”ECCSEL ERICin tutkimustuloksilla ja -datalla” tarkoitetaan ECCSEL ERIC -infrastruktuuriin osallistuvien laitosten omistajien tuottamia hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin alan tutkimustuloksia ja -dataa.

2.   ECCSEL ERIC levittää aktiivisesti ECCSEL ERICin tutkimustuloksia yhteiskuntaan, jotta niitä voidaan hyödyntää laajasti politiikan laadinnassa ja hiilidioksidipäästöjen rajoittamisessa.

3.   ECCSEL ERIC edistää ECCSEL ERIC -yhteistyötä ja yhteistyön tuloksia, kannustaa tutkijoita aloittamaan uusia ja innovatiivisia hankkeita ja, mikäli asianmukaista, kannustaa tutkijoita käyttämään ECCSEL ERICin tuloksia korkeakoulutuksessa.

4.   ECCSEL ERIC kannustaa yleisesti ECCSEL ERICin tutkimustulosten käyttäjiä asettamaan omat tutkimustuloksensa julkisesti saataville ja pyytää käyttäjiä mainitsemaan julkaisuissaan asianmukaisella tavalla niille ECCSEL ERICissä annetun käyttömahdollisuuden.

5.   Tulosten levittämisperiaatteissa kuvataan erilaiset kohderyhmät, ja niissä käytetään erilaisia kanavia kohdeyleisöjen saavuttamiseen. ECCSEL ERIC on mainittava asiamukaisesti kaikissa julkaisuissa, joissa käsitellään ECCSEL ERIC -yhteistyöllä saavutettuja tuloksia ja tuotettua tietämystä.

20 artikla

Immateriaalioikeudet

1.   Tämän perussäännön tavoitteiden mukaisesti termi ”henkinen omaisuus” ymmärretään 14 päivänä heinäkuuta 1967 allekirjoitetun Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustavan yleissopimuksen 2 artiklan mukaisesti.

2.   Immateriaalioikeuksiin liittyvissä kysymyksissä jäsenten välisiin suhteisiin sovelletaan jäsenmaiden kansallista lainsäädäntöä ja asiaan liittyviä kansainvälisiä sääntöjä ja määräyksiä.

3.   Jäsenten ECCSEL ERICiin tarjoama henkinen omaisuus säilyy immateriaalioikeuksien alkuperäisen haltijan omaisuutena. Jos henkinen omaisuus on peräisin ECCSEL ERICin rahoittamasta työstä (suora rahoitus tai luontoissuoritukset), se kuuluu ECCSEL ERICille, jollei ole sovittu, että henkinen omaisuus kuuluu sen luoneelle jäsenelle. Käyttöoikeuden mahdollista taloudellista arvoa, joka ylittää käyttöoikeudesta maksetun hinnan, ei pidetä ECCSEL ERICin rahoituksena hankkeelle.

4.   ECCSEL ERIC varmistaa, että käyttäjät hyväksyvät tulosten käyttöoikeutta ja tulosten immateriaalioikeuksia koskevat ehdot ja edellytykset ja että käytössä on oikeuksien ja tulosten tallentamista ja käsittelyä koskevat asianmukaiset turvallisuusjärjestelyt.

5.   ECCSEL ERIC luo järjestelyt tutkimusdataan ja -tietoon liittyviä tietoturvaloukkauksia ja salassapitovelvollisuuden rikkomisia koskevien väitteiden tutkimiseksi.

6.   ECCSEL ERIC tarjoaa tutkijoille opastusta sen varmistamiseksi, että ECCSEL ERICin kautta saatavaa aineistoa käyttämällä tehtävä tutkimus toteutetaan puitteissa, joissa tunnustetaan aineistojen omistajien oikeudet.

7.   ECCSEL ERIC -infrastruktuuriin osallistuvien laitosten toiminnasta vastaavien osapuolten on erikseen hyväksyttävä yleiskokouksen hyväksymät immateriaalioikeuksia koskevat yksityiskohtaiset periaatteet.

8 LUKU

TOIMIAIKA, PERUSSÄÄNNÖN MUUTTAMINEN, PURKAMINEN, RIITOJEN RATKAISU

21 artikla

Toimiaika

ECCSEL ERIC perustetaan määrittelemättömäksi toimiajaksi.

22 artikla

Perussäännön muuttaminen

Yleiskokous voi päättää perussäännön muuttamisesta. Perussäännön muutos, joka hyväksytään ensimmäisen viiden vuoden aikana ECCSEL ERICin perustamisen jälkeen, edellyttää yleiskokouksen yksimielistä hyväksyntää. Ensimmäisten viiden vuoden jälkeen tällaiset muutokset edellyttävät kahden kolmasosan enemmistöä annetuista äänistä. Ehdotettu perussäännön muutos on toimitettava Euroopan komissiolle asetuksen (EY) N:o 723/2009 11 artiklan mukaisesti.

23 artikla

Purkaminen

1.   Yleiskokous voi kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä päättää purkaa ECCSEL ERICin.

2.   ECCSEL ERIC ilmoittaa Euroopan komissiolle purkamispäätöksestä ilman aiheetonta viivytystä ja joka tapauksessa viimeistään kymmenen päivän kuluessa päätöksen tekemisestä.

3.   ECCSEL ERICin velkojen maksamisen jälkeen jäljellä olevat varat jaetaan jäsenten kesken suhteessa niiden ECCSEL ERICille suorittamaan kumuloituneeseen vuotuiseen maksuosuuteen liitteessä II esitetyllä tavalla.

4.   ECCSEL ERIC ilmoittaa Euroopan komissiolle purkamismenettelyn päättymisestä ilman aiheetonta viivytystä ja joka tapauksessa viimeistään kymmenen päivän kuluessa sen päättymisestä.

5.   ECCSEL ERIC lakkaa olemasta päivänä, jona Euroopan komissio julkaisee asiasta ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

24 artikla

Sovellettava lainsäädäntö

ECCSEL ERICiin sovelletaan ensisijaisuusjärjestyksessä:

| a) | Euroopan unionin lainsäädäntöä, erityisesti asetusta (EY) N:o 723/2009; |
| --- | --- |

a)

Euroopan unionin lainsäädäntöä, erityisesti asetusta (EY) N:o 723/2009;

| b) | isäntämaan lainsäädäntöä niiden asioiden osalta, joihin ei sovelleta (tai sovelletaan vain osittain) Euroopan unionin lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

b)

isäntämaan lainsäädäntöä niiden asioiden osalta, joihin ei sovelleta (tai sovelletaan vain osittain) Euroopan unionin lainsäädäntöä;

| c) | tätä perussääntöä. |
| --- | --- |

c)

tätä perussääntöä.

25 artikla

Riitojen ratkaisu

1.   Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista ECCSEL ERICiin liittyvät jäsenten väliset riidat, jäsenten ja ECCSEL ERICin väliset riidat sekä kaikki riidat, joissa Euroopan unioni on osapuolena.

2.   ECCSEL ERICin ja kolmansien osapuolten välisiin riitoihin sovelletaan tuomioistuinten toimivaltaa koskevaa Euroopan unionin lainsäädäntöä. Tapauksissa, jotka eivät kuulu unionin lainsäädännön soveltamisalaan, riitojen ratkaisemiseen käytettävä toimivalta määritetään isäntävaltion lainsäädännön perusteella.

26 artikla

Perussäännön saatavuus

Perussääntö on julkisesti saataville ECCSEL ERICin verkkosivuilla ja sääntömääräisessä kotipaikassa.

---

(1)  EUVL L 206, 8.8.2009, s. 1.

(2)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

(3)  EUVL L 9, 14.1.2009, s. 12.

---

LIITE I

Luettelo jäsenistä ja tarkkailijoista

Tässä liitteessä luetellaan jäsenet ja tarkkailijat ja niitä edustavat tahot. Johtaja päivittää liitettä ECCSEL ERICin osallistujien muutosten mukaisesti.

Jäsenet

| Valtio tai hallitustenvälinen järjestö | Edustaja |
| --- | --- |
| Ranska | Ranskan geologian tutkimuslaitos (BRGM) |
| Italia | Kansallinen merentutkimuksen ja kokeellisen geofysiikan tutkimuslaitos (OGS) |
| Alankomaat | Alankomaiden soveltavan tieteellisen tutkimuksen järjestö (TNO) |
| Norja | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Ison-Britannian geologian tutkimuslaitos (BGS) |

Valtio tai hallitustenvälinen järjestö

Edustaja

Ranska

Ranskan geologian tutkimuslaitos (BRGM)

Italia

Kansallinen merentutkimuksen ja kokeellisen geofysiikan tutkimuslaitos (OGS)

Alankomaat

Alankomaiden soveltavan tieteellisen tutkimuksen järjestö (TNO)

Norja

Yhdistynyt kuningaskunta

Ison-Britannian geologian tutkimuslaitos (BGS)

Tarkkailijat

| Valtio tai hallitustenvälinen järjestö | Edustaja |
| --- | --- |
| | |

Valtio tai hallitustenvälinen järjestö

Edustaja

---

LIITE II

Rahoitusosuudet ja menojen jakautuminen

ECCSEL ERICin perustajajäsenet ja tarkkailijat ovat sopineet tästä viisivuotisesta talousarviosta (vuoden 2016 hinnoin). Kun ei oteta huomioon isäntämaan yhden kolmasosan osuutta kokonaiskustannuksista, jäsenet ja tarkkailijat ovat sopineet, että menot jaetaan niiden kesken tasan siten, etteivät menot ylitä 80 000 euroa vuodessa jäsentä ja tarkkailijaa kohti ensimmäisen viiden vuoden aikana. Tarkat jäsen- ja tarkkailijakohtaiset vuosimaksut riippuvat ECCSEL ERICiin liittyvien uusien jäsenten ja/tai tarkkailijoiden määrästä.

Talousarvio kattaa ECCSEL ERICin operaatiokeskuksen, joka vastaa keskitetystä hallinnoinnista ja suunnittelusta sekä infrastruktuurin käytön ja kehittämisen koordinoinnista. Perustajilla ei ole tällä hetkellä mitään suunnitelmia, joiden mukaan ECCSEL ERIC käyttäisi tai rahoittaisi tutkimuslaitoksia itse.

| Suunnittelukausi | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2017–2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Perustamisvuosi (*1) | Täysi käyttövaihe | |
| MENOT |
| Operaatiokeskuksen henkilöstö | 235 000 | 400 000 | 500 000 | 600 000 | 600 000 | 2 335 000 |
| Tietojärjestelmä | 10 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 110 000 |
| Toimitilojen vuokra | 15 000 | 20 000 | 30 000 | 30 000 | 30 000 | 125 000 |
| Matkat | 25 000 | 40 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 215 000 |
| Ulkoistetut palvelut | 75 000 | 115 000 | 145 000 | 145 000 | 145 000 | 625 000 |
| Menot yhteensä (euroa) | 360 000 | 600 000 | 750 000 | 850 000 | 850 000 | 3 410 000 |
| TULOT |
| Isäntämaa (Norja) | 120 000 | 200 000 | 250 000 | 284 000 | 284 000 | 1 138 000 |
| Jäsen- ja tarkkailijamaat (*2) | 240 000 | 400 000 | 500 000 | 566 000 | 566 000 | 2 272 000 |
| Tulot yhteensä (euroa) | 360 000 | 600 000 | 750 000 | 850 000 | 850 000 | 3 410 000 |
| KUSTANNUKSET JÄSENTÄ KOHTI |
| Jäsenten lukumäärä (pl. isäntä) (*3) | 3 | 5 | 7 | 9 | 11 | |
| Kustannukset jäsentä kohti (euroa)
   (*4) | 80 000 | 80 000 | 71 429 | 62 889 | 51 455 | 345 772 |

Suunnittelukausi

2017

2018

2019

2020

2021

2017–2021

Perustamisvuosi (*1)

Täysi käyttövaihe

MENOT

Operaatiokeskuksen henkilöstö

235 000

400 000

500 000

600 000

600 000

2 335 000

Tietojärjestelmä

10 000

25 000

25 000

25 000

25 000

110 000

Toimitilojen vuokra

15 000

20 000

30 000

30 000

30 000

125 000

Matkat

25 000

40 000

50 000

50 000

50 000

215 000

Ulkoistetut palvelut

75 000

115 000

145 000

145 000

145 000

625 000

Menot yhteensä (euroa)

360 000

600 000

750 000

850 000

850 000

3 410 000

TULOT

Isäntämaa (Norja)

120 000

200 000

250 000

284 000

284 000

1 138 000

Jäsen- ja tarkkailijamaat (*2)

240 000

400 000

500 000

566 000

566 000

2 272 000

Tulot yhteensä (euroa)

360 000

600 000

750 000

850 000

850 000

3 410 000

KUSTANNUKSET JÄSENTÄ KOHTI

Jäsenten lukumäärä (pl. isäntä) (*3)

3

5

7

9

11

Kustannukset jäsentä kohti (euroa)
   (*4)

80 000

80 000

71 429

62 889

51 455

345 772

---

(*1)  Ensimmäinen vuosi on osittain päällekkäinen INFRADEV-3 HORIZON 2020 -rahoituksen toteuttamisen kanssa.

(*2)  Yleiskokous voi päättää tarkkailijan aloitusmaksusta, joka poikkeaa tavanomaisesti maksusta.

(*3)  Jäsenten ja tarkkailijoiden (pois lukien isäntämaa) ennustettu lukumäärä – vähimmäisskenaario.

(*4)  Kustannukset pienenevät, kun jäseniksi tulee useampia maita. Toimialan mahdollisesti antamaa tukea ei ole otettu huomioon.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/29

---

Euroopan iduntuottajien järjestön (ESSA) hygieniaohjeet itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen tuotantoa varten

(2017/C 220/03)

Tiivistelmä

EU:n idätettyjen siementen markkinat ovat hyvin erikoistunut tuoretuotteiden markkinoiden segmentti, jolla toimii noin 120 ammattimaista tuotantolaitosta eri puolilla EU:ta. Vuoden 2011 EHEC-kriisin ja EFSAn shigatoksiinia tuottavan Escherichia coli -bakteerin (STEC-bakteeri) ja muiden siemenissä ja idätetyissä siemenissä olevien patogeenisten bakteerien aiheuttamasta riskistä antaman tieteellisen lausunnon jälkeen on tullut voimaan uutta EU:n lainsäädäntöä, jolla parannetaan tämän tuotesegmentin turvallisuutta koko Euroopassa. Näiden erityissääntöjen täytäntöönpanon tueksi on laadittu erilaisia kansallisia ohjeita. Näiden Euroopan iduntuottajajärjestön (ESSA) laatimien EU:n tason ohjeiden tarkoituksena on antaa kattavat ohjeet hygieniakäytännöistä itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen turvallista tuotantoa varten ja saattaa nämä tiedot iduntuottajien saataville Euroopan maissa ja myös muualla.

Näiden ohjeiden avulla voidaan laatia tarkistuslistoja ja ohjelmia ohjeiden soveltamisen helpottamiseksi.

Ohjeiden soveltamisala

Nämä ohjeet koskevat itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen kaupallista tuotantoa Euroopan unionin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. Siementen idätys – siementen kostuttaminen niiden vesipitoisuuden lisäämiseksi ja niiden herättämiseksi lepotilasta, kunnes uusi kasvi aloittaa kasvunsa – on EU:ssa alkutuotantoa. Nämä hygieniaohjeet kattavat alkutuotantoon kuuluvat toimet. Alkutuotantoon kuulumattomat toimet eivät sisälly näiden ohjeiden piiriin, mutta vaihtoehtoisia ohjeita saattaa olla saatavilla ja niistä voi olla maininta jäljempänä olevissa viitteissä. Nämä ohjeet eivät koske muiden idätettyjen siementen, kuten miniversojen, versojen, vihanneskrassin ja kasvihuoneissa kasvualustalla tai maaperässä viljeltävien tuotteiden, tuotantoa. Näiden ohjeiden soveltamisalaan kuulumattomia idätettyjen siementen tuoteryhmiä käsitellään komission suosituksessa ”Ohjeasiakirja mikrobiologisten riskien torjumisesta tuoreiden hedelmien ja vihannesten alkutuotannossa hyvän hygienian avulla” (1).

Itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen tuotantoon sovellettava EU:n lainsäädäntö

Yleisistä elintarviketurvallisuusvaatimuksista sekä velvoitteesta saattaa markkinoille vain turvallisia elintarvikkeita säädetään asetuksessa (EY) N:o 178/2002. Elintarvikkeiden hygieenistä tuotantoa EU:ssa säännellään asetuksella (EY) N:o 852/2004 ja etenkin sen liitteessä 1 olevalla A osalla. Siinä velvoitetaan tuottajat varmistamaan, että alkutuotannon tuotteet suojataan saastumiselta esimerkiksi toimenpiteillä, joilla estetään ilman, maaperän, veden, lannoitteiden, kasvinsuojeluaineiden ja biosidien sekä jätteiden varastoinnin, käsittelyn ja hävittämisen aiheuttama saastuminen. Näissä ohjeissa esitetään käytännön esimerkkejä näiden yleisten säännösten täydentämiseksi.

Useissa muissa EU:n asetuksissa asetetaan tarkempia itujen tuotantoa koskevia vaatimuksia: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 208/2013 ituihin ja itujen tuotantoon tarkoitettuihin siemeniin sovellettavista jäljitettävyysvaatimuksista, komission asetus (EU) N:o 209/2013 asetuksen (EY) N:o 2073/2005 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ituihin sovellettavista mikrobiologisista vaatimuksista, komission asetus (EU) N:o 210/2013 iduntuotantolaitosten hyväksymisestä ja komission asetus (EU) N:o 211/2013 (sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 704/2014) todistuksia koskevista vaatimuksista itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen tuonnissa unioniin. Näiden asetusten vaatimukset sisältyvät näihin ohjeisiin.

Liitteessä I on viitteet kaikkiin näissä ohjeissa mainittuihin EU:n säädöksiin. Liitteessä II on viitteitä muihin itujen tuotantoon liittyviin merkityksellisiin tietolähteisiin.

Näissä ohjeissa käsitellään EU:ssa harjoitettavan itujen tuotannon vähimmäisvaatimuksia. Joissain EU:n jäsenvaltioissa saattaa olla niiden iduntuottajille asettamia tiukempia vaatimuksia. On yleisesti suositeltavaa, että iduntuottajat pitävät yhteyttä toimivaltaiseen viranomaiseen pysyäkseen ajan tasalla jäsenvaltiossaan sovellettavista säännöistä.

Näitä ohjeita pidemmälle menevät täydentävät asiakirjat

Lisäohjeita on saatavilla Codex Alimentarius -komitean asiaa koskevista julkaisuista, eri kansallisten viranomaisten laatimista hyvistä maatalous- ja hygieniakäytännöistä sekä erilaisten yksityisten sidosryhmien ja sertifiointijärjestelmien ohjeista. Tiedot Euroopan iduntuottajien järjestön (ESSA) tiedossa olevista ohjeasiakirjoista on sisällytetty näiden ohjeiden lähdeviitteisiin ja liitteisiin.

VASTUUVAPAUSLAUSEKE

Nämä ohjeet ovat suositus, eivätkä ne ole oikeudellisesti sitovia. Ohjeet on laadittu ainoastaan tiedotustarkoituksiin. Euroopan iduntuottajien järjestö (ESSA) ei takaa annettujen tietojen paikkansapitävyyttä eikä ole vastuussa tietojen käytöstä. Käyttäjien on toteutettava kaikki tarvittavat varmuustoimenpiteet ennen tietojen käyttämistä, ja he käyttävät tietoja täysin omalla vastuullaan. Euroopan komissio ja EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat velvollisia valvomaan elintarvikelainsäädännön noudattamista. Iduntuottajia kehotetaan ottamaan yhteyttä toimivaltaiseen viranomaiseensa saadakseen täydelliset tiedot sijoittautumisjäsenvaltionsa lainsäädännön vaatimuksista.

Sisällys

| Lyhenneluettelo | 31 |
| --- | --- |

| MÄÄRITELMÄT | 31 |
| --- | --- |

| 1. | ITUJEN TUOTANTO | 34 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.A | Laitos | 34 |
| --- | --- | --- |

1.A

| 1.A.1 | Iduntuotantolaitosten hyväksyntä | 34 |
| --- | --- | --- |

1.A.1

| 1.A.2 | Laitosten suunnittelu ja sijoittelu | 35 |
| --- | --- | --- |

1.A.2

| 1.A.3 | Hygienisointi | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.3

| 1.A.4 | Kunnossapito | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.4

| 1.A.5 | Työntekijöiden terveydentila | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.5

| 1.A.6 | Tuholaistorjunta | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.6

| 1.A.7 | Henkilökohtainen hygienia ja työhön soveltuva vaatetus | 37 |
| --- | --- | --- |

1.A.7

| 1.A.8 | Jätteen käsittely | 37 |
| --- | --- | --- |

1.A.8

| 1.B | Koulutus | 38 |
| --- | --- | --- |

1.B

| 1.C | Saapuvien siementen valvonta | 38 |
| --- | --- | --- |

1.C

| 1.C.1 | Tuontitodistus | 38 |
| --- | --- | --- |

1.C.1

| 1.C.2 | Saapuviin siemeniin liittyvät jäljitettävyysvaatimukset | 39 |
| --- | --- | --- |

1.C.2

| 1.C.3 | Silmämääräinen tarkastus | 39 |
| --- | --- | --- |

1.C.3

| 1.D | Siementen varastointi | 39 |
| --- | --- | --- |

1.D

| 1.E | Vaara-analyysi ja kriittiset hallintapisteet | 40 |
| --- | --- | --- |

1.E

| 1.F | Veden käyttö | 40 |
| --- | --- | --- |

1.F

| 1.G | Idätysprosessi | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G

| 1.G.1 | Siementen alustava huuhtelu | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G.1

| 1.G.2 | Siementen mikrobiologinen dekontaminointi | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G.2

| 1.G.3 | Idättämistä edeltävä liotus | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.3

| 1.G.4 | Idätys, kasvu ja kastelu | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.4

| 1.G.5 | Sadonkorjuu | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.5

| 1.H | Käsittely, pakkaus, varastointi ja kuljetus | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H

| 1.H.1 | Loppuhuuhtelu, kuorten poisto ja jäähdytys | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.1

| 1.H.2 | Itujen mikrobiologinen dekontaminointi | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.2

| 1.H.3 | Itujen kanssa kosketukseen joutuvat materiaalit ja tarvikkeet | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.3

| 1.H.4 | Itujen varastointi | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.4

| 1.H.5 | Tuotetiedot ja kuluttajien tietoisuus | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.5

| 1.H.6 | Kuljetus | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.6

| 1.I | Siementen ja itujen mikrobiologinen testaus | 42 |
| --- | --- | --- |

1.I

| 1.I.1 | Siemeniä koskevat näytteenotto-ohjeet | 43 |
| --- | --- | --- |

1.I.1

| 1.I.2 | Itujen näytteenotto- ja testaustiheys aikaisintaan 48 tunnin kuluttua idätysprosessin aloittamisesta | 43 |
| --- | --- | --- |

1.I.2

| 1.I.3 | Näytteiden ottaminen lopputuotteista | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.3

| 1.I.4 | Testitulokset | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.4

| 1.I.5 | Poikkeus 1.I.1 kohdassa vahvistettuun kaikkien siemenerien alustavaan testaukseen | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.5

| 1.I.6 | Siementen toimittajan suorittama vaihtoehtoinen testaus | 45 |
| --- | --- | --- |

1.I.6

| 1.J | Toimet saastumistapauksissa | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J

| 1.J.1 | Saastuminen havaitaan, ennen kuin elintarvikkeet ovat lähteneet iduntuottajan valvonnasta | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J.1

| 1.J.2 | Saastuminen havaitaan sen jälkeen, kun elintarvikkeet ovat lähteneet iduntuottajan valvonnasta – markkinoilta poistaminen ja palautus | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J.2

| 1.K | Jäljitettävyys ja tietojen kirjaaminen | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K

| 1.K.1 | Idätyslaitoksen prosessin jäljitettävyys | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K.1

| 1.K.2 | Lopputuotetta koskevat jäljitettävyysvaatimukset – idut | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K.2

| 1.K.3 | Vapautus tämän luvun vaatimuksista | 47 |
| --- | --- | --- |

1.K.3

| 1.L | Yhteenveto: Tietojen kirjaamisvelvollisuus | 47 |
| --- | --- | --- |

1.L

| 2. | SIEMENTEN TUOTANTO | 48 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.A | Yleistä | 48 |
| --- | --- | --- |

2.A

| 2.B | Maaperän käsittelyt | 48 |
| --- | --- | --- |

2.B

| 2.C | Työntekijöiden hygienia | 49 |
| --- | --- | --- |

2.C

| 2.D | Kastelu | 49 |
| --- | --- | --- |

2.D

| 2.E | Siemenet | 49 |
| --- | --- | --- |

2.E

| 2.F | Kasvien/siemenkotien kuivaus | 49 |
| --- | --- | --- |

2.F

| 2.G | Puinti | 49 |
| --- | --- | --- |

2.G

| 2.H | Varastointi sadonkorjuun jälkeen | 49 |
| --- | --- | --- |

2.H

| 2.I | Käsittely | 49 |
| --- | --- | --- |

2.I

| Liite I – Yleinen lainsäädäntö ja erityisesti ituja koskeva lainsäädäntö | 51 |
| --- | --- |

| Liite II – Viitteitä muihin merkityksellisiin tietolähteisiin | 52 |
| --- | --- |

Lyhenneluettelo

CCP: Kriittinen hallintapiste

EY: Euroopan yhteisö

EFSA: Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

ESSA: Euroopan iduntuottajien järjestö

EU: Euroopan unioni

GAP: Hyvät maatalouskäytännöt

GHP: Hyvät hygieniakäytännöt

HACCP: Vaara-analyysi ja kriittiset hallintapisteet

STEC: Shigatoksiinia tuottava E. coli O157, O26, O111, O103, O145 ja O104:H4

WHO: Maailman terveysjärjestö

MÄÄRITELMÄT

Erä
   (2)
  : Sellaisten itujen tai itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen, joilla on sama taksonominen nimi, määrä, joka lähetetään yhdestä ja samasta laitoksesta samaan määräpaikkaan samana päivänä. Yksi tai useampi erä voi muodostaa lähetyksen. Yhtenä eränä pidetään kuitenkin myös siemeniä, joilla on eri taksonominen nimi, jos ne kootaan sekoituksena samaan pakkaukseen ja jos ne on tarkoitettu idätettäviksi yhdessä, sekä tällaisista siemenistä saatuja ituja.

Puhdas vesi
   (3)
  : Puhdas merivesi tai vastaavanlaatuinen makea vesi.

Toimivaltainen viranomainen
   (4)
  : Jäsenvaltion keskusviranomainen, joka on toimivaltainen järjestämään virallisen valvonnan, tai muu viranomainen, jolle tämä toimivalta on siirretty; tarvittaessa kyseiseksi viranomaiseksi katsotaan myös vastaava kolmannen maan viranomainen.

Lähetys
   (5)
  : Itujen tai itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen tietty määrä, i) joka on peräisin samasta kolmannesta maasta; ii) joka kuuluu saman todistuksen (samojen todistusten) piiriin; iii) joka kuljetetaan samalla kuljetusvälineellä.

Saastuminen
   (6)
  : Saastumisella tarkoitetaan vaaran olemassaoloa tai syntymistä.

Vihanneskrassi
   (7)
  : Ituja, jotka saadaan idättämällä siemeniä ja antamalla niiden kehittyä maaperässä tai ravinneliuoksessa, kunnes ne tuottavat vihreän verson, jossa on hyvin nuoria lehtiä ja/tai alkeislehtiä. Vihanneskrassi myydään kokonaisina kasveina kasvualustassaan tai maaperässä.

Kriittinen hallintapiste
   (8)
  : Vaihe, jossa hallintakeinoja voidaan käyttää ja niiden käyttö on olennaista ehkäisemään tai poistamaan elintarviketurvallisuuteen kohdistuvia vaaroja tai vähentämään ne hyväksyttävälle tasolle.

Laitos
   (9)
  : Laitoksella tarkoitetaan kaikkia elintarvikeyrityksen yksikköjä.

Hyvät maatalouskäytännöt (GAP)
   (10)
  : Käytännöt, joilla muutetaan maatilojen prosessit ympäristön, talouden ja yhteiskunnan kannalta kestäviksi ja tuotetaan turvallisia ja terveellisiä elintarvikkeita ja muita maataloustuotteita kuin elintarvikkeita.

Hyvät hygieniakäytännöt (GHP)
   (11)
  : Elintarvikkeiden hygieenisen tuotannon yleiset perusedellytykset, joihin sisältyvät laitoksen hygieenistä suunnittelua, rakentamista ja käyttöä koskevat vaatimukset, laitteiden hygieeninen rakentaminen ja käyttö, säännöllinen huolto ja puhdistus sekä työntekijöiden koulutus ja hygienia. Hyviä hygieniakäytäntöjä koskevan ohjelman laatiminen ja toteuttaminen on HACCP-järjestelmän ennakkoedellytys.

Elintarvike
   (12)
  : Mikä tahansa jalostettu, osittain jalostettu tai jalostamaton aine tai tuote, joka on tarkoitettu tai jonka voidaan kohtuudella olettaa tulevan ihmisten nautittavaksi.

Elintarvikealan toimija
   (13)
  : Rehualan toimijalla tarkoitetaan luonnollista tai oikeushenkilöä tai henkilöitä, jotka ovat vastuussa elintarvike- tai rehulainsäädännön vaatimusten noudattamisen varmistamisesta valvonnassaan olevassa rehualan yrityksessä.

Elintarvikehygienia
   (14)
  : Kaikki toimenpiteet ja edellytykset, jotka ovat tarpeen vaarojen hallitsemiseksi ja sen varmistamiseksi, että elintarvikkeet sopivat ihmisravinnoksi niiden käyttötarkoituksen mukaisesti, jäljempänä ”hygienia”.

Elintarvikelainsäädäntö
   (15)
  : Lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, jotka koskevat yleisesti elintarvikkeita ja erityisesti elintarvikkeiden turvallisuutta sekä yhteisössä että jäsenvaltioiden tasolla. Siihen sisältyvät kaikki elintarvikkeiden tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheet samoin kuin elintarviketuotantoon käytettäviä eläimiä varten tuotettujen tai niille annettujen rehujen tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheet.

Vaara
   (16)
  : Elintarvikkeessa oleva biologinen, kemiallinen tai fyysinen tekijä tai elintarvikkeen tila, joka saattaa vaarantaa terveyden.

Vaara-analyysi
   (17)
  : Prosessi, jossa kerätään ja arvioidaan tietoa vaaroista sekä niiden esiintymiseen johtavista olosuhteista, jotta voidaan määrittää elintarviketurvallisuuden kannalta merkittävät vaarat, joita on käsiteltävä HACCP-ohjelmassa.

Vaara-analyysin ja kriittisten hallintapisteiden periaatteisiin perustuva järjestelmä (HACCP)
   (18)
  : Järjestelmä, jossa tunnistetaan, arvioidaan ja hallitaan rehuturvallisuuteen kohdistuvia vaaroja.

Merkintä
   (19)
  : Elintarvikkeeseen liittyvä maininta, tieto, tavaramerkki, tuotenimi, kuva tai tunnus, joka on tehty mihin tahansa elintarviketta seuraavaan tai siihen viittaavaan pakkaukseen, asiakirjaan, tiedotteeseen, etikettiin, renkaaseen tai kaulukseen.

Mikrobiologinen vaatimus
   (20)
  : Vaatimus, jolla määritetään tuotteen, elintarvike-erän tai prosessin hyväksyttävyys, joka perustuu mikro-organismien puuttumiseen, esiintymiseen tai määrään ja/tai niiden toksiinien/metaboliittien määrään paino- tai tilavuusyksikköä, aluetta tai erää kohden.

Seuranta
   (21)
  : Tiettyjä hallittavia muuttujia koskevan suunnitellun havainto- tai mittaussarjan toteuttaminen, jonka tarkoituksena on arvioida, onko kriittinen hallintapiste hallinnassa.

Virallinen valvonta
   (22)
  : Kaikenlaiset toimivaltaisen viranomaisen tai yhteisön suorittamat valvontatoimet, joilla todetaan, noudatetaanko rehu- ja elintarvikelainsäädäntöä ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevia sääntöjä.

Pakkaaminen/pakkaus
   (23)
  : ”Pakkaamisella” tarkoitetaan yhden tai useamman käärityn elintarvikkeen sijoittamista toiseen säiliöön ja ”pakkauksella” itse säiliötä.

Alkutuotanto
   (24)
  : Alkutuotannon tuotteiden tuotanto, kasvatus ja viljely, myös sadonkorjuu, lypsäminen ja kaikki eläintuotannon vaiheet ennen teurastusta. Se sisältää myös metsästyksen, kalastuksen ja luonnonvaraisten tuotteiden keräämisen.

Alkutuotannon tuotteet
   (25)
  : Muun muassa maaperän, kotieläintuotannon, metsästyksen ja kalastuksen alkutuotteet.

Juomavesi
   (26)
  : Vesi, joka täyttää ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3 päivänä marraskuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/83/EY säädetyt vähimmäisvaatimukset.

Sellaisenaan syötävät elintarvikkeet
   (27)
  : Elintarvikkeet, jotka tuottaja tai valmistaja on tarkoittanut ihmisravinnoksi ilman, että elintarvike on keitettävä tai käsiteltävä muulla tavoin vaaraa aiheuttavien mikro-organismien tuhoamiseksi tai niiden määrän vähentämiseksi sallittavalle tasolle.

Edustava näyte
   (28)
  : Näyte, jossa ovat säilyneet sen erän ominaispiirteet, josta se on otettu. Tämä koskee erityisesti yksinkertaista satunnaisnäytettä, jossa erän jokaisella tavaralla tai osaerällä on sama todennäköisyys sisältyä näytteeseen.

Riski
   (29)
  : Vaaran aiheuttaman terveydellisen haittavaikutuksen todennäköisyys ja voimakkuus.

Riskianalyysi
   (30)
  : Kolmiosainen prosessi, joka käsittää kolme toisiinsa liittyvää osaa eli riskinarvioinnin, riskinhallinnan sekä riskiviestinnän.

Näyte
   (31)
  : Yksi tai useampia yksiköitä tai annoksia, jotka on valittu eri tavoin populaatiosta tai merkittävästä ainemäärästä ja joiden tarkoituksena on antaa tietoja tutkittavan populaation tai aineen tietystä ominaisuudesta sekä olla perustana päätökselle, joka koskee kyseistä populaatiota tai ainetta taikka sen syntymiseen johtanutta prosessia.

Idätettävät siemenet
   (32)
  : Itujen tuotantoon tarkoitetut siemenet.

Siementen tuottaja
   (33)
  : Henkilö, joka vastaa siementen alkutuotantoon liittyvien toimien hoidosta, sadonkorjuun jälkeiset käytännöt mukaan luettuna.

Siementen jakelija
   (34)
  : Henkilö, joka vastaa siementen jakelusta (käsittely, varastointi ja kuljetus) iduntuottajille. Siementen jakelijat voivat olla tekemisissä yhden tai usean siementen tuottajan kanssa ja he voivat itse olla tuottajia.

Versot
   (35)
  : Ituja, jotka saadaan idättämällä siemeniä ja antamalla niiden kehittyä, kunnes ne tuottavat vihreän verson, jossa on hyvin nuoria lehtiä ja/tai alkeislehtiä. Versot ja lehdet korjataan tuotantoprosessin lopussa, ja lopputuotteeseen eivät sisälly siemenaiheiden kalvot ja juuret.

Käytetty siementen kasteluvesi
   (36)
  : Vesi, joka on joutunut kosketuksiin itujen kanssa idättämisen aikana.

Idut
   (37)
  : Tuotteet, jotka saadaan idättämällä siemeniä ja antamalla niiden kehittyä vedessä tai muussa liuoksessa ja joiden sato korjataan ennen varsinaisten lehtien kehittymistä ja jotka on tarkoitettu syötäviksi kokonaisina siemen mukaan luettuna.

Idätetyt siemenet
   (38)
  : Käsittävät seuraavat luokat: idut, krassit ja versot.

Iduntuottaja
   (39)
  : Henkilö, joka vastaa idätettyjen siementen tuotantoon liittyvien toimien hoidosta.

Idätettyjen siementen jakelija
   (40)
  : Henkilö, joka vastaa idätettyjen siementen jakelusta (käsittely, varastointi ja kuljetus) ostajille/asiakkaille. Idätettyjen siementen jakelijat voivat olla tekemisissä yhden tai usean idätettyjen siementen tuottajan kanssa ja he voivat itse olla tuottajia.

Aineet
   (41)
  : Kemialliset alkuaineet ja niiden yhdisteet siinä muodossa kuin ne esiintyvät luonnossa tai teollisina valmisteina, myös kaikki valmistuksen seurauksena syntyneet epäpuhtaudet.

Jäljitettävyys
   (42)
  : Mahdollisuus jäljittää elintarvike, rehu, elintarviketuotantoon käytettävä eläin tai valmistusaine, joka on tarkoitettu lisättäväksi tai jota oletetaan lisättävän elintarvikkeeseen tai rehuun, kaikissa tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheissa ja seurata kutakin näistä kyseisissä vaiheissa.

1.   ITUJEN TUOTANTO

1.A   Laitos

1.A.1   Iduntuotantolaitosten hyväksyntä

Ennen itujen tuotannon aloittamista tuottajien on rekisteröidyttävä kansallisten viranomaisten rekistereihin. Asetuksen (EY) N:o 852/2004 6 artiklan mukaan kaikkien elintarvikealan toimijoiden on EU:ssa ilmoittauduttava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille rekisteröimistä varten. Lisäksi toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä EU:n jäsenvaltiossa sijaitsevat ituja tuottavat laitokset komission asetuksen (EU) N:o 210/2013 mukaisesti. Iduntuottajan hyväksymistä varten toimivaltaisen viranomaisen on varmennettava, että toimija noudattaa elintarvikehygieniasta annetun asetuksen (EY) N:o 852/2004 liitettä I sekä komission asetuksen (EU) N:o 210/2013 liitettä. Iduntuottajien on varmistettava, että niiden tuottamat idut on suojattu saastumiselta.

Iduntuottajien on myös toteutettava toimenpiteitä, joilla valvotaan ilman, maaperän, veden, lannoitteiden, kasvinsuojeluaineiden ja biosidien sekä jätteiden varastoinnin, käsittelyn ja hävittämisen aiheuttamaa saastumista.

Käytännössä toimivaltaiset viranomaiset voivat käyttää näitä ohjeita tai kansallisten ohjeiden luetteloa tarkastaessaan, täyttävätkö iduntuottajat elintarvikkeiden yleisistä hygieniasäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 852/2004 liitteen I määräykset.

1.A.2   Laitosten suunnittelu ja sijoittelu

Iduntuotantolaitosten hyväksymistä koskevat oikeudelliset vaatimukset luetellaan komission asetuksen (EU) N:o 210/2013 liitteessä. Komission asetuksessa (EU) N:o 210/2013 luetellut vaatimukset ovat seuraavat:

| 1. | Laitosten suunnittelun ja sijoittelun on oltava sellainen, että toimintojen välillä ja aikana voidaan noudattaa hyviä elintarvikehygieniakäytäntöjä, mukaan luettuna suoja saastumista vastaan. Erityisesti elintarvikkeiden käsittelyalueiden pinnat (myös laitteiden pinnat) ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat pinnat on pidettävä hyvässä kunnossa ja niiden on oltava helposti puhdistettavia ja tarvittaessa desinfioitavia. |
| --- | --- |

1.

Laitosten suunnittelun ja sijoittelun on oltava sellainen, että toimintojen välillä ja aikana voidaan noudattaa hyviä elintarvikehygieniakäytäntöjä, mukaan luettuna suoja saastumista vastaan. Erityisesti elintarvikkeiden käsittelyalueiden pinnat (myös laitteiden pinnat) ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat pinnat on pidettävä hyvässä kunnossa ja niiden on oltava helposti puhdistettavia ja tarvittaessa desinfioitavia.

| 2. | Työvälineiden ja laitteiden puhdistamiseen, desinfiointiin ja säilyttämiseen on oltava asianmukaiset tilat. Näiden tilojen on oltava helposti puhdistettavia, ja niissä on oltava riittävä kuuman ja kylmän veden saanti. |
| --- | --- |

2.

Työvälineiden ja laitteiden puhdistamiseen, desinfiointiin ja säilyttämiseen on oltava asianmukaiset tilat. Näiden tilojen on oltava helposti puhdistettavia, ja niissä on oltava riittävä kuuman ja kylmän veden saanti.

| 3. | Elintarvikkeiden pesemiseen on tarvittaessa varauduttava asianmukaisella tavalla. Kaikissa elintarvikkeiden pesuun käytettävissä pesualtaissa tai muissa vastaavissa välineissä on oltava riittävä juomakelpoisen veden saanti, ja ne on pidettävä puhtaina ja tarvittaessa desinfioitava. |
| --- | --- |

3.

Elintarvikkeiden pesemiseen on tarvittaessa varauduttava asianmukaisella tavalla. Kaikissa elintarvikkeiden pesuun käytettävissä pesualtaissa tai muissa vastaavissa välineissä on oltava riittävä juomakelpoisen veden saanti, ja ne on pidettävä puhtaina ja tarvittaessa desinfioitava.

| 4. | Kaikki välineet, joiden kanssa siemenet ja idut tulevat kosketuksiin, on rakennettava, valmistettava ja huollettava siten, että saastumisvaara jää mahdollisimman pieneksi ja että ne voidaan pitää puhtaina ja tarvittaessa desinfioida. |
| --- | --- |

4.

Kaikki välineet, joiden kanssa siemenet ja idut tulevat kosketuksiin, on rakennettava, valmistettava ja huollettava siten, että saastumisvaara jää mahdollisimman pieneksi ja että ne voidaan pitää puhtaina ja tarvittaessa desinfioida.

| 5. | On noudatettava asianmukaisia menettelyjä, joilla varmistetaan seuraavat seikat:






  a. | Iduntuotantolaitos pidetään puhtaana ja tarvittaessa desinfioidaan. |
| --- | --- | --- |

5.

On noudatettava asianmukaisia menettelyjä, joilla varmistetaan seuraavat seikat:

a.

Iduntuotantolaitos pidetään puhtaana ja tarvittaessa desinfioidaan.

| b. | Kaikki välineet, joiden kanssa siemenet ja idut tulevat kosketuksiin puhdistetaan tehokkaasti ja tarvittaessa desinfioidaan. Nämä välineet on puhdistettava ja desinfioitava sellaisin väliajoin, että saastumisriski vältetään. |
| --- | --- |

b.

Kaikki välineet, joiden kanssa siemenet ja idut tulevat kosketuksiin puhdistetaan tehokkaasti ja tarvittaessa desinfioidaan. Nämä välineet on puhdistettava ja desinfioitava sellaisin väliajoin, että saastumisriski vältetään.

Lisäksi olisi täytettävä myös seuraavat vaatimukset:

| — | Itujen tuotannon olisi tapahduttava sisätiloissa täysin suljetuissa rakennuksissa. |
| --- | --- |

—

Itujen tuotannon olisi tapahduttava sisätiloissa täysin suljetuissa rakennuksissa.

| — | Tilat olisi suunniteltava siten, että siemenet ja idut pidetään erillään esineistä ja aineista, jotka saattavat aiheuttaa saastumisriskin. Tuotantoprosessi ja muut siihen liittyvät prosessit (esimerkiksi jätteiden käsittely, työntekijöiden puhtaus) olisi suunniteltava siten, että ristisaastumisen vaara on mahdollisimman pieni. Siementen vastaanotto- ja varastointialueiden, valmistelu- ja huuhtelualueiden, idätysalueiden ja itujen jäähdytys- ja pakkausalueiden olisi mahdollisuuksien mukaan oltava fyysisesti erillään. Siemeniä ja ituja ei pitäisi viedä takaisin sellaiseen huoneeseen, jossa ne ovat jo olleet, mikäli tämä on mahdollista. Tarvittaessa tuotantoprosessin kulku voidaan esittää työntekijöille kylttien tai merkkien avulla. Tilojen olisi oltava helposti puhdistettavissa ja huollettavissa. |
| --- | --- |

—

Tilat olisi suunniteltava siten, että siemenet ja idut pidetään erillään esineistä ja aineista, jotka saattavat aiheuttaa saastumisriskin. Tuotantoprosessi ja muut siihen liittyvät prosessit (esimerkiksi jätteiden käsittely, työntekijöiden puhtaus) olisi suunniteltava siten, että ristisaastumisen vaara on mahdollisimman pieni. Siementen vastaanotto- ja varastointialueiden, valmistelu- ja huuhtelualueiden, idätysalueiden ja itujen jäähdytys- ja pakkausalueiden olisi mahdollisuuksien mukaan oltava fyysisesti erillään. Siemeniä ja ituja ei pitäisi viedä takaisin sellaiseen huoneeseen, jossa ne ovat jo olleet, mikäli tämä on mahdollista. Tarvittaessa tuotantoprosessin kulku voidaan esittää työntekijöille kylttien tai merkkien avulla. Tilojen olisi oltava helposti puhdistettavissa ja huollettavissa.

| — | Saniteettitiloissa olisi oltava saatavilla juoksevaa puhdasta kuumaa vettä, saippuan annosteluautomaatteja ja käsienkuivausvälineitä (esimerkiksi kertakäyttöpyyhkeitä). Tiloihin on suositeltavaa asentaa automaattiset sensorihanat. Saniteettitilat olisi mahdollisuuksien mukaan rakennettava siten, että niistä ei pääse suoraan alueelle, jossa tuotantoprosessi tapahtuu. Saniteettitilat olisi varustettava siten, että jätteet voidaan poistaa hygieenisesti, ja ne olisi puhdistettava säännöllisesti ja huollettava tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

—

Saniteettitiloissa olisi oltava saatavilla juoksevaa puhdasta kuumaa vettä, saippuan annosteluautomaatteja ja käsienkuivausvälineitä (esimerkiksi kertakäyttöpyyhkeitä). Tiloihin on suositeltavaa asentaa automaattiset sensorihanat. Saniteettitilat olisi mahdollisuuksien mukaan rakennettava siten, että niistä ei pääse suoraan alueelle, jossa tuotantoprosessi tapahtuu. Saniteettitilat olisi varustettava siten, että jätteet voidaan poistaa hygieenisesti, ja ne olisi puhdistettava säännöllisesti ja huollettava tarpeen mukaan.

| — | Työntekijöiden käytettävissä olisi oltava pukuhuone tai vastaava (ks. 1.A.7 kohta). |
| --- | --- |

—

Työntekijöiden käytettävissä olisi oltava pukuhuone tai vastaava (ks. 1.A.7 kohta).

| — | Ilman aiheuttaman saastumisen estämiseksi olisi huolehdittava siitä, että elintarvikkeet eivät altistu suoraan mahdollisesti saastuneesta lähteestä peräisin olevalle ilmalle (esimerkiksi home, kosteus). Ilmastointilaitteet eivät saisi puhaltaa ilmaa suoraan elintarvikkeiden päälle. Tarvittaessa olisi käytettävä välineitä öljyn poistamiseksi ilmasta, ilman kuivaamiseksi ja sen suodattamiseksi, jos tämä on toteutettavissa. Nämä välineet olisi tarvittaessa huollettava säännöllisesti. |
| --- | --- |

—

Ilman aiheuttaman saastumisen estämiseksi olisi huolehdittava siitä, että elintarvikkeet eivät altistu suoraan mahdollisesti saastuneesta lähteestä peräisin olevalle ilmalle (esimerkiksi home, kosteus). Ilmastointilaitteet eivät saisi puhaltaa ilmaa suoraan elintarvikkeiden päälle. Tarvittaessa olisi käytettävä välineitä öljyn poistamiseksi ilmasta, ilman kuivaamiseksi ja sen suodattamiseksi, jos tämä on toteutettavissa. Nämä välineet olisi tarvittaessa huollettava säännöllisesti.

Joissain EU:n jäsenvaltioissa saattaa olla tiukempia tilojen suunnittelua ja sijoittelua koskevia vaatimuksia.

1.A.3   Hygienisointi

Hygienisointi olisi tarvittaessa tehtävä puhdistamalla ja desinfioimalla pinnat ja laitteet. Idätyslaitoksilla olisi oltava kirjallinen puhdistussuunnitelma (joka sisältää menetelmät ja työntekijöiden aikataulun), jotta varmistetaan, että kaikki itujen käsittelyyn liittyvät laitoksen alueet puhdistetaan säännöllisesti. Puhdistussuunnitelmassa olisi mainittava, kuinka usein puhdistus suoritetaan. Suunnitelmassa olisi yksilöitävä alueet, joilla todennäköisesti voi esiintyä kosteutta, hometta, likaa, eläimiä, hyönteisiä tai bakteereita, ja kuvailtava, miten niiden esiintyminen estetään.

Kaikki laitteet, jotka joutuvat kosketuksiin siementen tai itujen kanssa, olisi puhdistettava ja desinfioitava säännöllisesti sekä lopuksi huuhdeltava tarvittaessa vedellä puhdistusaineiden käyttöohjeiden mukaisesti. Puhdistukseen ja desinfiointiin voidaan käyttää vain hyväksyttyjä puhdistusaineita ja vain juomavettä tai luotetusta lähteestä peräisin olevaa vettä. Laitteiden olisi mahdollisuuksien mukaan oltava helposti puhdistettavissa tai desinfioitavissa.

Puhdistus ja desinfiointi olisi suoritettava siten, että puhdistusaineiden on mahdotonta saastuttaa elintarvikkeita (esimerkiksi suorittamalla puhdistus aikoina, jolloin siemeniä ei idätetä). Käytettäessä biosidivalmisteita biosidien on täytettävä biosidivalmisteista annetussa EU:n asetuksessa (delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014) luetellut vaatimukset ja kansallisten viranomaisten antamat määräykset.

Puhdistetut/desinfioidut pinnat eivät saa joutua uudelleen kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ennen kuin puhdistusaineen käyttöohjeessa mainittu aika on kulunut.

Iduntuotantoyritysten olisi pidettävä kirjaa puhdistus- ja desinfiointipäivämääristä sekä puhdistetuista alueista ja laitteista ja käytetyistä kemikaaleista.

Lasin- tai metallinpalasten, irtokappaleiden, kemiallisten aineiden, puhdistus- ja desinfiointiaineiden tai muiden vaaratekijöiden aiheuttaman saastumisen riski olisi minimoitava pitämällä ne erillään tuotantoprosessista. Puhdistus- ja desinfiointiaineet olisi varastoitava tähän tarkoitetussa paikassa tai kaapissa, joka pidetään lukittuna ja joka on merkitty asianmukaisilla kylteillä tai merkinnöillä.

1.A.4   Kunnossapito

Kunnossapitotyöt olisi suoritettava siten, että elintarvikkeiden saastuminen on mahdotonta (esimerkiksi suorittamalla korjaustyöt tuotantoalueen ulkopuolella tai aikoina, jolloin tuotantoa ei harjoiteta). Tarvittaessa kunnossapitotöiden jälkeen elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvat pinnat ja laitteet olisi puhdistettava tai desinfioitava.

Kunnossapitotöistä, muun muassa ajankohdista ja sen kohteista, olisi pidettävä kirjaa.

1.A.5   Työntekijöiden terveydentila

Työntekijöitä, joilla tiedetään tai epäillään olevan sairaus, joka voi välittyä ituihin, ei saisi päästää alueille, joilla he voivat joutua suoraan tai välilliseen kosketukseen siementen tai itujen kanssa.

Työntekijöiden vammat, jotka saattavat aiheuttaa saastumisvaaran, olisi hoidettava asianmukaisesti vedenkestävillä helposti havaittavilla siteillä, ennen kuin työntekijä voi olla kosketuksissa siementen tai itujen kanssa. Työntekijöiden, joilla on haavoja, olisi mahdollisuuksien mukaan vältettävä suoraa kosketusta ihmisravinnoksi tarkoitettujen siementen tai itujen kanssa.

1.A.6   Tuholaistorjunta

Tuotantolaitos olisi pidettävä yleisesti hyvässä kunnossa, jotta tuho- ja muiden eläinten on vaikea päästä tai pesiytyä sinne.

Tuho- ja muiden eläinten pääsy olisi estettävä pitämällä ikkunat ja muut sisääntuloreitit suljettuina ja suojaamalla ikkunat tarvittaessa metallilankaverkoilla tai muulla materiaalilla. Muut poistotiet, jotka saattavat mahdollistaa tuho- ja muiden eläinten sisäänpääsyn, olisi pidettävä tiiviisti suljettuina. Tuotantoprosessiin liittyvä infrastruktuuri (kuten johdot tai ilmakanavat) olisi rakennettava tai asennettava siten, että estetään tuhoeläinten tai saastuttavien aineiden pääsy tiloihin.

Jotta estetään tuhoeläinten mahdollinen pesiytyminen tiloihin, toimijoiden olisi laadittava tuholaistorjuntasuunnitelma ja asetettava käyttöön tuholaisansoja. Toimijoiden olisi tehtävä sopimus tuholaistorjuntayrityksen kanssa.

1.A.7   Henkilökohtainen hygienia ja työhön soveltuva vaatetus

Yleisesti ottaen työntekijöiden olisi noudatettava hyvää henkilökohtaista hygieniaa.

Kaikkien elintarvikkeiden valmistusalueella työskentelevien on noudatettava hyvää henkilökohtaista hygieniaa. Kaikkien työntekijöiden olisi oltava tietoisia hygienian ja terveyden perusperiaatteista, ja heille olisi tiedotettava kaikista vaaroista, jotka voivat saastuttaa tuotteen. Heidän olisi saatava tehtäviensä mukaista hygieniakoulutusta ja heitä olisi arvioitava säännöllisesti. Tällainen koulutus olisi annettava sellaisella kielellä ja tavalla, että varmistetaan vaadittujen hygieniakäytäntöjen ymmärtäminen.

Henkilökunnan ja vierailijoiden olisi käytettävä puhtaita vaatteita ja peitettävä hiuksensa tuotantolaitoksessa ollessaan.

Yleisesti ottaen vierailijoiden pääsy jalostus- tai varastointialueille olisi kiellettävä, ellei heille ole tiedotettu hygieniavaatimuksista. Näille alueille meneville vierailijoille olisi annettava soveltuvat vaatteet ja heidän nimensä olisi kirjattava ylös. Tiedot olisi säilytettävä riittävän kauan.

Elintarvikkeiden käsittelyalueilla työskentelevien työntekijöiden on noudatettava hyvää hygieniaa seuraavasti:

| — | Heidän käsiensä on oltava puhtaat tai heidän on käytettävä käsineitä siemeniä ja ituja käsitellessään. |
| --- | --- |

—

Heidän käsiensä on oltava puhtaat tai heidän on käytettävä käsineitä siemeniä ja ituja käsitellessään.

| — | He eivät saa tupakoida eivätkä sylkeä elintarvikkeiden käsittelyalueella. |
| --- | --- |

—

He eivät saa tupakoida eivätkä sylkeä elintarvikkeiden käsittelyalueella.

| — | Heidän on vältettävä saastuttamasta ituja aivastelemalla ja yskimällä. |
| --- | --- |

—

Heidän on vältettävä saastuttamasta ituja aivastelemalla ja yskimällä.

| — | Heidän on varmistettava, että hiukset eivät aiheuta saastumisriskiä. |
| --- | --- |

—

Heidän on varmistettava, että hiukset eivät aiheuta saastumisriskiä.

| — | Viillot, haavat, paranemassa oleva iho tai muut iho-ongelmat (käsissä tai muissa paljaana olevissa ruumiinosissa), jotka voivat aiheuttaa elintarvikkeiden saastumista, on peitettävä vedenkestävillä siteillä. |
| --- | --- |

—

Viillot, haavat, paranemassa oleva iho tai muut iho-ongelmat (käsissä tai muissa paljaana olevissa ruumiinosissa), jotka voivat aiheuttaa elintarvikkeiden saastumista, on peitettävä vedenkestävillä siteillä.

| — | Mahdollisen saastumisriskin aiheuttavia koruja tai kauneudenhoitotuotteita ei saa käyttää. |
| --- | --- |

—

Mahdollisen saastumisriskin aiheuttavia koruja tai kauneudenhoitotuotteita ei saa käyttää.

| — | Työntekijöiden olisi pidettävä kyntensä lyhyinä ja puhtaina. |
| --- | --- |

—

Työntekijöiden olisi pidettävä kyntensä lyhyinä ja puhtaina.

Kädet olisi pestävä

| — | ennen sellaisenaan syötävien elintarvikkeiden käsittelyä |
| --- | --- |

—

ennen sellaisenaan syötävien elintarvikkeiden käsittelyä

| — | tauon jälkeen |
| --- | --- |

—

tauon jälkeen

| — | wc:ssä käynnin jälkeen |
| --- | --- |

—

wc:ssä käynnin jälkeen

| — | puhdistustöiden jälkeen |
| --- | --- |

—

puhdistustöiden jälkeen

| — | jätteen poistamisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

jätteen poistamisen jälkeen.

Vaikka käsienpesutekniikat voivat vaihdella hieman, kaikkien olisi sisällettävä seuraavat vaiheet:

| — | Kädet kastellaan ennen saippuan levittämistä. |
| --- | --- |

—

Kädet kastellaan ennen saippuan levittämistä.

| — | Käsiä hierotaan perusteellisesti epäpuhtauksien poistamiseksi käsien kaikista osista. |
| --- | --- |

—

Käsiä hierotaan perusteellisesti epäpuhtauksien poistamiseksi käsien kaikista osista.

| — | Kädet huuhdellaan juomavedellä tai luotetusta lähteestä peräisin olevalla vedellä. |
| --- | --- |

—

Kädet huuhdellaan juomavedellä tai luotetusta lähteestä peräisin olevalla vedellä.

| — | Kädet kuivataan hygieenisesti. |
| --- | --- |

—

Kädet kuivataan hygieenisesti.

Työntekijöiden hygieniasäännöt olisi painettava ja kiinnitettävä seinille joko kirjallisina tai kylttien tai merkkien muodossa.

1.A.8   Jätteen käsittely

Jäte olisi poistettava ripeästi elintarvikkeiden läheisyydestä.

Tuotantoalueella olevat jäteastiat olisi tarvittaessa peitettävä ja pidettävä erillään elintarvikkeista sekä tyhjennettävä päivittäin. Suuret jätemäärät olisi vietävä välittömästi pois tuotantoalueelta.

Jos tarvitaan suurempia jätesäiliöitä, ne olisi pidettävä tuotantoalueen ulkopuolella, mahdollisuuksien mukaan sellaisessa paikassa, johon jyrsijät, eläimet, hyönteiset ja muut tuhoeläimet eivät pääse.

Jäteastiat ja -säiliöt olisi puhdistettava ja desinfioitava säännöllisesti.

1.B   Koulutus

Kaikkien siementen tai itujen kanssa suoraan kosketukseen joutuvien työntekijöiden on saatava koulutusta, jonka avulla he saavat asianmukaisen ymmärryksen

| — | elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmän täytäntöönpanosta ja valvonnasta |
| --- | --- |

—

elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmän täytäntöönpanosta ja valvonnasta

| — | elintarviketurvallisuuteen liittyvistä menettelyistä |
| --- | --- |

—

elintarviketurvallisuuteen liittyvistä menettelyistä

| — | ruoka-aineallergeenien hallinnasta |
| --- | --- |

—

ruoka-aineallergeenien hallinnasta

| — | elintarvikkeiden vaaroista ja niihin liittyvistä riskeistä |
| --- | --- |

—

elintarvikkeiden vaaroista ja niihin liittyvistä riskeistä

| — | ristisaastumiseen liittyvistä riskeistä |
| --- | --- |

—

ristisaastumiseen liittyvistä riskeistä

| — | tuotanto-, käsittely- ja pakkausalueiden tiukkojen puhtausvaatimusten merkityksestä |
| --- | --- |

—

tuotanto-, käsittely- ja pakkausalueiden tiukkojen puhtausvaatimusten merkityksestä

| — | elintarviketurvallisuuden valvonnassa ja seurannassa käytettävistä tekniikoista |
| --- | --- |

—

elintarviketurvallisuuden valvonnassa ja seurannassa käytettävistä tekniikoista

| — | henkilökohtaisesta hygieniasta ja työhön soveltuvasta vaatetuksesta (ks. 1.A.7 kohta). |
| --- | --- |

—

henkilökohtaisesta hygieniasta ja työhön soveltuvasta vaatetuksesta (ks. 1.A.7 kohta).

Kaikkien hygienisointiin osallistuvien työntekijöiden olisi saatava koulutusta puhdistus- ja desinfiointisuunnitelmasta, kemiallisten aineiden käsittelystä ja puhdistusaineiden erottamisesta tuotantoprosessista.

Iduntuottajien olisi pidettävä kirjaa koulutuspäivämääristä, koulutuksessa käsitellyistä aiheista ja siihen osallistuneista työntekijöistä.

1.C   Saapuvien siementen valvonta

EU:n yleisessä elintarvikelainsäädäntöä koskevassa asetuksessa (asetus (EY) N:o 178/2002) velvoitetaan elintarviketuottajat huolehtimaan siitä, että markkinoille saatetaan vain turvallisia elintarvikkeita. Tämä tarkoittaa sitä, että iduntuottajat ovat vastuussa saastumisesta, joka on saattanut tapahtua toimitusketjun varhaisemmissa vaiheissa ennen siemenerien saapumista idätyslaitokseen. Tästä syystä iduntuottajien olisi ostettava siemeniä vain luotettavilta toimittajilta, joilla on käytössä menettelyt siementen hygieenisen tuotannon ja erien jäljitettävyyden varmistamiseksi.

Iduntuottajien olisi ostettava vain siemeniä, jotka on viljelty siten, että patogeenien aiheuttaman saastumisen riski on mahdollisimman pieni (siementen olisi sovelluttava tarkoitukseensa).

Tämä luku sekä näiden ohjeiden toisen luvun säännökset siementen tuotannosta auttavat täyttämään tämän vaatimuksen.

1.C.1   Tuontitodistus

Jos itujen tuotantoon tarkoitetut siemenet ovat peräisin EU:n ulkopuolisista maista, jokaisen lähetyksen mukana on oltava kaupan kaikissa vaiheissa tuontitodistus komission asetuksen (EU) N:o 704/2014 (komission asetuksen (EU) N:o 211/2013 muutos) mukaisesti. Jäljennös tästä todistuksesta on annettava iduntuottajalle, jonka on säilytettävä se riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan kohtuudella olettaa, että idut on nautittu. Todistus on annettava sen antavan maan virallisella kielellä tai kielillä sekä vastaanottavan maan kielellä tai kielillä. Jos tämä ei ole mahdollista, todistukseen voidaan myös liittää virallinen käännös vastaanottavan maan kielelle. Kun siemenet saapuvat EU:n jäsenvaltioon ja lähetetään sitten toiseen EU:n jäsenvaltioon, vastaanottavan maan toimivaltainen viranomainen voi pyytää todistuksen virallista käännöstä omalle kielelleen. Malli tuontitodistuksesta on komission asetuksessa (EU) N:o 211/2013.

Jos iduntuottajat myyvät siemeneriä toisille iduntuottajille idätettäviksi näiden laitoksissa, kuhunkin siemenerään on liitettävä jäljennös sitä koskevasta tuontitodistuksesta sekä asiakirja, joka sisältää edellä mainitut jäljitettävyystiedot, kuten siementen toimittajan sekä siemenet ensimmäiseksi vastaanottavan iduntuottajan nimet ja osoitteet. Jos idätettävien siementen toimittajaa koskevat tiedot on kaupallisista syistä peitetty tuontitodistuksen jäljennöksessä, ne olisi ilmoitettava ostajalle ja toimivaltaisille viranomaisille, mikäli siemenet ovat saastuneet. Jos idätettävien siementen toimitusketjuun osallistuu elinkeinonharjoittajia, myös niiden on noudatettava samoja jäljitettävyysvaatimuksia.

Jos EU:n ulkopuolisesta maasta peräisin olevaan siemenerään ei ole liitetty tällaista todistusta, siemenerää ei saa käyttää ihmisravinnoksi tarkoitettujen itujen tuotantoon.

Tuontitodistuksen on oltava viejävaltion toimivaltaisen viranomaisen (tavallisesti terveys- tai elintarviketurvallisuusviranomainen tai maatalousministeriö) antama. Allekirjoittamalla todistuksen toimivaltainen viranomainen varmentaa, että siemenet on viljelty asetuksen (EU) N:o 852/2004 liitteessä I olevan A osan vaatimusten (eli hyvien hygieniakäytäntöjen) mukaisesti. Näiden ohjeiden toisessa osassa (ks. 2 luku: Siementen tuotanto) on käytännön esimerkkejä, jotka täydentävät asetuksessa (EU) N:o 852/2004 säädettyjä yleisiä vaatimuksia. Näin ollen näiden ohjeiden 2 luku voi antaa arvokasta tukea kolmansien maiden ja myös EU:n jäsenvaltioiden viranomaisille näiden määrittäessä, onko asetuksen (EU) N:o 852/2004 liitteessä I olevan A osassa asetetut siementen tuotannon yleiset vaatimukset täytetty vai ei.

Jos itujen tuotantoon tarkoitettu siemenerä pakataan ja myydään vähittäismyynnissä loppukuluttajan suorittamaa idätystä varten, erään on myös liitettävä jäljennös tuontitodistuksesta. Jäljennökset todistuksesta on toimitettava elintarvikealan toimijoille, joille siemenet lähetetään, kunnes ne pakataan vähittäismyyntiä varten.

1.C.2   Saapuviin siemeniin liittyvät jäljitettävyysvaatimukset

Iduntuottajien on saatava siementen toimittajiltaan – sekä EU:hun että sen ulkopuolelle sijoittautuneilta toimittajilta – kunkin siemenerän osalta asiakirja, joka sisältää seuraavat tiedot:

| — | tuotteen nimi, latinankielinen (taksonominen) nimi mukaan lukien |
| --- | --- |

—

tuotteen nimi, latinankielinen (taksonominen) nimi mukaan lukien

| — | erän tunnistenumero tai vastaava viite |
| --- | --- |

—

erän tunnistenumero tai vastaava viite

| — | toimittajan nimi |
| --- | --- |

—

toimittajan nimi

| — | vastaanottajan nimi ja osoite (jos käytetään huolitsijaa tai huolintaedustajaa: huolitsijan tai huolintaedustajan nimi ja osoite) |
| --- | --- |

—

vastaanottajan nimi ja osoite (jos käytetään huolitsijaa tai huolintaedustajaa: huolitsijan tai huolintaedustajan nimi ja osoite)

| — | lähetyspäivämäärä |
| --- | --- |

—

lähetyspäivämäärä

| — | toimituksen määrä. |
| --- | --- |

—

toimituksen määrä.

Siementen toimittajien olisi säilytettävä jäljennös tästä asiakirjasta.

Siementen toimittajien ja toimitusketjun aikaisempien vaiheiden toimijoiden on säilytettävä lisätiedot komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 208/2013 mukaisesti.

Siementen toimittajien ja iduntuottajien on säilytettävä jäljennös tästä asiakirjasta riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan kohtuudella olettaa, että idut on nautittu.

Jos siemenet on hankittu Euroopan unionin ulkopuoliselta toimittajalta, siemenerään on liitettävä tuontitodistus, joka on säilytettävä. Tuontitodistusta koskevat säännöt on lueteltu 1.C.1 kohdassa.

Iduntuottajien olisi otettava käyttöön järjestelmä, jolla varmistetaan erien jäljitettävyys siementen saapumisajankohdasta itujen lähetysajankohtaan. Tiedot olisi säilytettävä riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan kohtuudella olettaa, että idut on nautittu. Lopputuotetta eli ituja koskevat jäljitettävyysvaatimukset luetellaan jäljempänä 1.K kohdassa.

1.C.3   Silmämääräinen tarkastus

Säkit/säiliöt ja siemenet olisi tarkastettava silmämääräisesti (esimerkiksi ihmisen tai eläinten ulosteiden aiheuttama fyysinen saastuminen, säkeissä olevat paikkaamattomat reiät, jotka selvästi eivät johdu näytteenotosta, tahrat, vieraat aineet) saapumisen jälkeen tai ennen idätystä. Silmämääräisen tarkastuksen suorittamisesta todistavat asiakirjat on säilytettävä myöhempää käyttöä varten.

1.D   Siementen varastointi

Siemenet olisi varastoitava uusissa ehjissä säkeissä, joissa ei ole reikiä (lukuun ottamatta näytteiden ottamisesta tai muista menettelyyn liittyvistä seikoista johtuvia paikattuja reikiä tai vastaavia), eikä käytetyissä säkeissä, jotta vältetään kemiallinen ja mikrobiologinen saastuminen. Säkit olisi pidettävä kuivina. Jos mahdollista, säkkejä ei saisi varastoida lattialla eikä suoraan seiniä vasten, vaan kuormalavoilla siten, että säkkien ja kuormalavan välissä on puhdas pahvilevy. Tuottajien olisi myös harkittava, onko säkkipinot tarpeen kattaa sopivalla materiaalilla sisällön suojaamiseksi.

Varastointialueiden ja laitteiden olisi oltava puhtaita ja kuivia. Käytössä olisi oltava toimenpiteitä, joilla estetään sään, eläinten ja tuhoeläinten sisäänpääsy ja niiden aiheuttama saastuminen (ks. 1.A.2 kohta).

Jos iduntuottajat käsittelevät itujen tuotantoon tarkoitettuja siemeniä ja muita siemeniä, ne olisi pidettävä selvästi erillään ja tarvittaessa merkittävä selkeästi sekoittumisen välttämiseksi. Olisi huolehdittava siitä, että varastoidut erät vastaavat tietoja ja että nämä erät jäljitetään koko tuotantoprosessin ajan.

1.E   Vaara-analyysi ja kriittiset hallintapisteet

Siementen idättämiseen liittyy hyvin vähän alkutuotteen jalostusta, ja siksi sitä voidaan pitää alkutuotantona. Unionin lainsäädännössä (asetus (EY) N:o 852/2004) ei tällä hetkellä edellytetä vaarojen analysointia ja kriittisiä hallintapisteitä koskevien periaatteiden (HACCP-periaatteet) soveltamista alkutuotantoon, mutta ESSA pitää tätä erittäin tärkeänä.

Komission tiedotteessa elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmien, joihin sisältyvät tukiohjelmat ja HACCP-periaatteisiin perustuvat menettelyt, täytäntöönpanosta sekä täytäntöönpanoon tietyissä elintarvikeyrityksissä sovellettavista helpotuksista/joustavuudesta (43) annetaan ohjeita hyvien hygieniakäytäntöjen ja HACCP-periaatteisiin perustuvien menettelyjen täytäntöönpanosta.

1.F   Veden käyttö

Siementen tai itujen kanssa kosketukseen joutuvan veden olisi kaikissa tuotantoprosessin vaiheissa oltava vettä, joka täyttää neuvoston direktiivin 98/83/EY liitteessä I olevassa A osassa luetellut juomaveden mikrobiologiset vaatimukset.

Käytettäessä puhdasta vettä (joka täyttää neuvoston direktiivin 98/83/EY liitteessä I olevassa A osassa luetellut mikrobiologiset vaatimukset) kyseisestä lähteestä peräisin olevan veden kemialliset ominaisuudet olisi analysoitava riskinarvioinnin perusteella, kuitenkin vähintään kerran vuodessa.

Vedensyöttöjärjestelmät olisi huollettava ja puhdistettava asianmukaisesti (ks. 1.A.3 ja 1.A.4 kohta), jotta vältetään korroosion tai ulkoisten lähteiden aiheuttama veden saastuminen. Kunnossapidosta olisi pidettävä kirjaa.

Vedenkierrätysjärjestelmää voidaan käyttää vain idätys-, kasvu- ja kasteluprosessien aikana. Jos vesi kierrätetään, on suositeltavaa käyttää vesi uudelleen samassa siemen-/ituerässä eikä levittää sitä useisiin eriin, jotta mahdollinen saastuminen ei leviä koko käynnissä olevaan tuotantoon, vaan rajoittuu ainoastaan yhteen erään.

Kaikkea vettä, kierrätetty vesi mukaan lukien, olisi seurattava ja analysoitava säännöllisesti riskianalyysin perusteella (neuvoston direktiivin 98/83/EY liitteessä I olevan A osan mukaisesti).

Hyönteisten, eläinten, maaperän, jätteiden ja muiden saastumislähteiden pääsy vesilähteeseen olisi estettävä asianmukaisin toimenpitein.

Jos vesi käsitellään biosidivalmisteilla neuvoston direktiivin 98/83/EY liitteessä I olevassa A osassa asetettujen mikrobiologisten muuttujien noudattamiseksi, tällaisten käsittelyjen on täytettävä EU:n biosidivalmisteita koskevassa asetuksessa (delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014) luetellut vaatimukset ja kansallisten viranomaisten määräykset.

1.G   Idätysprosessi

1.G.1   Siementen alustava huuhtelu

Siemenet olisi huuhdeltava perusteellisesti ennen idättämistä lian poistamiseksi, mikäli se katsotaan tarpeelliseksi silmämääräisen tarkastuksen perusteella. Siementen perusteellinen ravistelu pesusäiliössä voi tehostaa lian poistamista.

Siementen huuhtelussa on käytettävä juomavettä tai puhdasta vettä, joka täyttää neuvoston direktiivin 98/83/EY A osassa luetellut mikrobiologiset vaatimukset. Siementen pesussa käytettyä vettä ei pitäisi käyttää uudelleen.

1.G.2   Siementen mikrobiologinen dekontaminointi

Mikrobiologisten dekontaminointikäsittelyjen käyttöä siemeniin ei ole yhdenmukaistettu Euroopan unionin tasolla. Siementen mikrobiologiseen dekontaminointiin saa kuitenkin käyttää vain toimivaltaisten kansallisten viranomaisten hyväksymiä käsittelyjä.

EFSAn shigatoksiinia tuottavan Escherichia coli -bakteerin (STEC-bakteeri) ja muiden siemenissä ja idätetyissä siemenissä olevien patogeenisten bakteerien aiheuttamasta riskistä antaman tieteellisen lausunnon (44) mukaan siemenistä saatujen itujen dekontaminointikäsittelyjen tehokkuudesta on niukasti tietoja. Huomattavista ponnistuksista huolimatta millään kemiallisella, fysikaalisella tai biologisella desinfiointimenetelmällä ei ole pystytty varmistamaan, että siemenet ovat täysin patogeenittömiä. Dekontaminointikäsittelyt eivät saisi tappaa siemeniä tai heikentää itävyyttä.

Mikrobiologista dekontaminointia käytettäessä olisi varmistettava asianmukaisin toimenpitein, että siemenet eivät voi saastua uudelleen dekontaminoinnin jälkeen. Dekontaminointiin käytettävien säiliöiden ja laitteiden on oltava desinfioituja. Dekontaminoinnin jälkeen siemenet olisi huuhdeltava vielä kerran juomavedellä kemiallisten aineiden poistamiseksi.

1.G.3   Idättämistä edeltävä liotus

Jos iduntuottajat käyttävät idättämistä edeltävää liotusta, tämä olisi tehtävä juomavedessä tai puhtaassa vedessä, joka täyttää direktiivin 98/83/EY liitteessä I olevassa A osassa luetellut mikrobiologiset vaatimukset. Liotuksessa käytettävät laitteet ja säiliöt olisi puhdistettava perusteellisesti, desinfioitava ja huuhdeltava ennen käyttöä, ja niiden olisi oltava elintarviketuotantoon soveltuvia. Liotuksessa käytettävää vettä ei saisi käyttää uudelleen sellaisenaan.

1.G.4   Idätys, kasvu ja kastelu

Idätyskammion hyvästä hygieniasta olisi huolehdittava. Itse kammio ja idätysprosessissa käytettävät laitteet olisi puhdistettava ja desinfioitava ennen uuden siemenerän idättämistä.

Idätysprosessin aikana kasteluveden alkuperäisenä lähteenä on ehdottomasti käytettävä juomavettä tai puhdasta vettä, joka täyttää direktiivin 98/83/EY liitteessä I olevassa A osassa luetellut mikrobiologiset vaatimukset, jotta estetään saastuminen ja taudinaiheuttajien mahdollinen kasvu idätysprosessin aikana.

Jos käytetään kierrätettyä vettä, sen olisi täytettävä veden käyttöä koskevassa 1.F kohdassa luetellut vaatimukset.

1.G.5   Sadonkorjuu

Itujen korjuussa olisi käytettävä vain elintarviketuotantoon soveltuvia laitteita. Kaikki käytettävät laitteet olisi puhdistettava ja desinfioitava vähintään päivittäin. Työntekijöiden olisi huolehdittava ennen idätyskammioon menemistä, että heidän työpukunsa tai vaatteensa ovat hygieeniset.

1.H   Käsittely, pakkaus, varastointi ja kuljetus

1.H.1   Loppuhuuhtelu, kuorten poisto ja jäähdytys

Itujen huuhteluun ja kuorten poistoon käytettävät laitteet olisi puhdistettava ja desinfioitava vähintään päivittäin.

Loppuhuuhtelussa, kuorten poistossa ja jäähdytyksessä olisi käytettävä vain juomavettä tai puhdasta vettä, joka täyttää neuvoston direktiivin 98/83/EY A osassa luetellut mikrobiologiset vaatimukset. Huuhtelun ja kuorten poistamisen jälkeen idut olisi välittömästi jäähdytettävä 2–8 °C:n lämpötilassa. Tämän jälkeen kylmäketju ei saisi katketa ennen kuin tuote saavuttaa loppukuluttajan. Kylmäketjun lämpötilaa olisi seurattava koko kylmäketjun läpi (kuten kylmähuone ja kuorma-auto). Kylmäketjuun sovellettavat kansalliset vaatimukset saattavat vaihdella.

1.H.2   Itujen mikrobiologinen dekontaminointi

Mikrobiologisten dekontaminointikäsittelyjen käyttöä ituihin ei ole yhdenmukaistettu Euroopan unionin tasolla. Itujen mikrobiologiseen dekontaminointiin saa kuitenkin käyttää vain toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä käsittelyjä.

Edellä 1.G.2 kohdassa luetellut siementen mikrobiologista dekontaminointia koskevat edellytykset koskevat myös ituja.

1.H.3   Itujen kanssa kosketukseen joutuvat materiaalit ja tarvikkeet

Tuotantoprosessin aikana erilaiset materiaalit joutuvat kosketukseen itujen kanssa. Kaikkien markkinoille saatettavien elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden olisi vastattava asetuksen (EY) N:o 1935/2004 vaatimuksia.

Pakkausmateriaalin on oltava puhdasta ja se on varastoitava siten, että pölyn, lian tai vieraiden aineiden aiheuttama saastuminen on mahdotonta.

Pakkaamisen olisi tapahduttava sisätiloissa suljetuilla ja kuivilla alueilla, joihin ei pääse pölyä, likaa tai muita saastumislähteitä.

Pakkaamiseen käytetyt laitteet olisi puhdistettava ja desinfioitava säännöllisesti (ks. 1.A.3 kohta).

1.H.4   Itujen varastointi

Olisi huolehdittava siitä, että idut varastoidaan sisätiloissa suljetuilla ja kuivilla alueilla, joihin ei pääse pölyä, likaa tai muita saastumislähteitä. Varastointialueet olisi varustettava siten, että itujen kylmäketju ei katkea (ks. 1.H.1 kohta).

1.H.5   Tuotetiedot ja kuluttajien tietoisuus

Asiakkaalle tai toimitusketjussa seuraavalle henkilölle olisi toimitettava kaikki merkitykselliset tiedot, joiden avulla tämä voi varastoida, käsitellä, valmistella ja panna tuotteet esille turvallisesti ja asianmukaisesti. Nämä tiedot voidaan sisällyttää pakkausmerkintöihin, mikäli se on tarkoituksenmukaista ja hyödyllistä.

Tuotteet olisi merkittävä asianmukaisesti jäljitettävyyden ja tarvittaessa palauttamisen helpottamiseksi (ks. 1.J ja 1.K kohta). Erän numeron sekä tuottajan nimen ja osoitteen merkitseminen pakkausmerkintöihin saattaa helpottaa jäljitettävyyttä ja palauttamista.

Kaikki asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 asetetut lakisääteiset merkintävaatimukset olisi täytettävä ja merkinnöissä olisi annettava kaikki tässä asetuksessa vaaditut pakolliset tiedot.

Merkinnät, mainonta, kuluttajatiedotusmateriaali ja pakkaukset eivät saisi johtaa kuluttajia harhaan.

1.H.6   Kuljetus

Itujen ja siementen kuljetuksessa käytettävät välineet, laitteet, säiliöt, laatikot, ajoneuvot ja alukset olisi pidettävä puhtaina ja mahdollisuuksien mukaan desinfioitava kuljetuksen aikana tapahtuvan mikrobiologisen saastumisen estämiseksi.

Kuljetusaika sisältyy itujen kokonaissäilyvyysaikaan, ja siksi sitä on pidettävä kiinteänä osana kylmäketjua (ks. 1.H.1 kohta).

1.I   Siementen ja itujen mikrobiologinen testaus

Komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 209/2013, iduntuottajien on suoritettava alustava testaus edustavalle näytteelle kaikista siemeneristä. Testaus on pakollista shigatoksiinia tuottavan E. coli -bakteerin (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 ja O104:H4 ja Salmonella spp:n havaitsemiseksi, ja tämän testin tavoitteena on, että käytetään vain myönteisen testituloksen perusteella markkinoille päästettyjä siemeneriä (ks. 1.I.1 kohta).

Iduntuottajien olisi testattava idut shigatoksiinia tuottavan E. coli -bakteerin (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 ja O104:H4 ja Salmonella spp:n osalta siinä vaiheessa, jossa näiden taudinaiheuttajien havaitseminen on todennäköisintä, kuitenkin aikaisintaan 48 tunnin kuluttua idätysprosessin aloittamisesta vähintään kerran kuukaudessa. Jokaista ituerää ei tarvitse testata, sillä tarkoituksena on tarkastaa sovellettavat hyvät käytännöt ja elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmä (ks. 1.I.2 kohta).

Komission asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 tuottajat velvoitetaan myös testaamaan idut elintarviketurvallisuusvaatimusten suhteen, kun tuotteita saatetaan markkinoille myyntiajan aikana. Testattujen itujen olisi täytettävä luokassa 1.18 asetetut raja-arvot Salmonella spp:n osalta ja luokassa 1.29 asetetut raja-arvot STEC-bakteerin osalta. Lisäksi itujen kaltaiset sellaisenaan syötävät tuotteet on testattava Listeria monocytogenes -bakteerin osalta. Näitä testejä ei tarvitse tehdä jokaisesta erästä, mutta ne olisi tehtävä säännöllisin väliajoin ja niitä käytetään myös hyvien käytäntöjen todentamiseen. STEC-bakteerin, Salmonella spp:n ja L. monocytogenes -bakteerin testaustiheyden määrittää elintarvikealan toimija – mahdollisuuksien mukaan toimivaltaista viranomaista kuultuaan – riskiperusteisesti. Itujen analysoinnissa L. monocytogenes -bakteerin havaitsemiseksi on käytettävä komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 liitteessä I olevaa kriteeriä 1.3.

Suositellaan myös, että iduntuottajat ottavat Listeria spp. -näytteitä käsittelyalueilta ja -laitteista osana näytteenotto-ohjelmaansa.

1.I.1   Siemeniä koskevat näytteenotto-ohjeet

Näitä näytteitä olisi käsiteltävä komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 liitteessä I olevan 3 luvun 3 jakson mukaisesti ja ne olisi analysoitava samassa liitteessä olevan 1 luvun riveillä 1.18 ja 1.29 esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Kullekin idätettävien siementen erälle olisi suoritettava alustava testaus. Elintarvikealan toimijan on alustavan testauksen suorittamista varten idätettävä edustavaan näytteeseen sisältyvät siemenet samoissa olosuhteissa kuin loput erään kuuluvat siemenet idätetään. Edustavaan näytteeseen tulee sisältyä vähintään 0,5 prosenttia siemenerän painosta 50 gramman osanäytteinä. Edustava näyte voidaan myös valita tilastollisesti vastaavan, jäsennellyn näytteenottostrategian perusteella, jos toimivaltainen viranomainen on tarkastanut sen. Lähtökohtaisesti erän jokaisesta säkistä olisi otettava näyte, ja kustakin säkistä otettavien osanäytteiden määrä määritetään seuraavan laskentakaavan mukaisesti:

| — | näytteen kokonaispaino = erän kokonaispaino * 0,5 % (= 0,005) |
| --- | --- |

—

näytteen kokonaispaino = erän kokonaispaino * 0,5 % (= 0,005)

| — | osanäytteiden kokonaismäärä = erän kokonaispaino / 50 g |
| --- | --- |

—

osanäytteiden kokonaismäärä = erän kokonaispaino / 50 g

| — | säkkien määrä erässä = erän kokonaispaino / kunkin säkin paino |
| --- | --- |

—

säkkien määrä erässä = erän kokonaispaino / kunkin säkin paino

| — | 50 g:n osanäytteiden määrä säkkiä kohden = osanäytteiden kokonaismäärä / säkkien määrä erässä. |
| --- | --- |

—

50 g:n osanäytteiden määrä säkkiä kohden = osanäytteiden kokonaismäärä / säkkien määrä erässä.

Esimerkiksi otettaessa näytteet 100 tonnin suuruisesta erästä, joka on pakattu 25 kg:n säkkeihin seuraavasti:

| — | näytteen kokonaispaino = 100 000 kg * 0,5 % = 500 kg |
| --- | --- |

—

näytteen kokonaispaino = 100 000 kg * 0,5 % = 500 kg

| — | osanäytteiden kokonaismäärä = 500 kg / 50 g = 10 000 osanäytettä |
| --- | --- |

—

osanäytteiden kokonaismäärä = 500 kg / 50 g = 10 000 osanäytettä

| — | säkkien määrä erässä = 100 000 kg / 25 kg säkkiä kohden = 4 000 säkkiä |
| --- | --- |

—

säkkien määrä erässä = 100 000 kg / 25 kg säkkiä kohden = 4 000 säkkiä

| — | 50 g:n osanäytteiden määrä säkkiä kohden = 10 000 osanäytettä / 4 000 säkkiä = 2,5 osanäytettä/säkki. |
| --- | --- |

—

50 g:n osanäytteiden määrä säkkiä kohden = 10 000 osanäytettä / 4 000 säkkiä = 2,5 osanäytettä/säkki.

Näytteenotto on suoritettava hygieenisissä olosuhteissa ja hygieenisillä laitteilla. Näytteenottoprosessista on pidettävä asianmukaisesti kirjaa, jotta näytteenoton asianmukaisuus voidaan todistaa toimivaltaiselle viranomaiselle.

Ituja tuottavan elintarvikealan toimijan olisi suoritettava näytteenotto, ja sen voi tehdä itujen viljelijä tai akkreditoitu kolmas osapuoli käsin tai mekaanisesti. Eräät yhtiöt käyttävät mekaanisia näytteenottolaitteita, jotka ottavat edustavia siemenmääriä esimerkiksi irtotavaratoimitusten pussituksen yhteydessä, mikäli toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet tähän luvan. Toiset yhtiöt puhkaisevat säkit ja sulkevat ne uudelleen ottaakseen niistä edustavan määrän siemeniä.

Iduntuottajan vastuulla on varmistaa, että näyte on edustava ja että testaus tehdään komission asetuksessa (EU) N:o 209/2013 säädettyjen sääntöjen mukaisesti.

Mikäli näytteenottovaatimukset täyttyvät, iduntuottajien olisi voitava pyytää siementoimittajia tekemään näytteenoton niiden alkulähteellä säkkien pakkaamisen yhteydessä ja lähettämään näytteen iduntuottajalle erän mukana erillisessä ja selvästi merkityssä säkissä (tai säkeissä) (jotka on merkitty esimerkiksi tekstillä ”näyte mikrobiologista testausta varten”).

Jos siementen näytteenoton suorittaa kolmas osapuoli, on suositeltavaa, että mekaaniset näytteenottolaitteet ovat kiinteä osa säkkien pakkaamisprosessia. Jos iduntuottaja ei suorita itse siementen näytteenottoa, hänen olisi tarkistettava, että näytteenotto tapahtuu komission asetuksen (EU) N:o 209/2013 mukaisesti.

Edustavan testinäytteen muiden siementen osalta idätysprosessi voi jatkua tavanomaiseen tapaan. Sen paremmin näytteenoton jälkeen jäljelle jäävästä viljelmästä saatuja ituja kuin jäljelle jääneitä kuivia siemeniä, joista näyte otettiin, ei kuitenkaan pitäisi käyttää, ennen kuin laboratoriosta on saatu tyydyttävät tulokset kaikkien näytteiden osalta. Tämän periaatteen mukaan markkinoille päästetään vain myönteisen testituloksen saaneita tuote-eriä.

1.I.2   Itujen näytteenotto- ja testaustiheys aikaisintaan 48 tunnin kuluttua idätysprosessin aloittamisesta

Hyvien käytäntöjen ja elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmän tarkastamiseksi olisi otettava viisi näytettä siinä vaiheessa, jossa shigatoksiinia tuottavan E. coli -bakteerin (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 ja O104:H4 ja Salmonella spp:n havaitseminen on todennäköisintä, kuitenkin aikaisintaan 48 tunnin kuluttua idätysprosessin aloittamisesta vähintään kerran kuukaudessa. Eristä ei tarvitse ottaa järjestelmällisesti näytteitä.

Nämä viisi näytettä olisi pidettävä erillään toisistaan ja lähetettävä laboratorioon, joka on akkreditoitu (ISO 17025) STEC-bakteerin ja Salmonella spp:n testaukseen.

Näitä näytteitä olisi käsiteltävä komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 liitteessä I olevan 3 luvun 3 jakson mukaisesti ja ne olisi analysoitava samassa liitteessä olevan 1 luvun riveillä 1.18 ja 1.29 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

Jos iduntuottajalla on näytteenottosuunnitelma, joka sisältää käytetyn itujenkasteluveden näytteenottomenettelyt ja -pisteet, toimivaltainen viranomainen voi valtuuttaa sen korvaamaan komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 liitteessä I olevan 1 luvun riveillä 1.18 ja 1.29 esitettyjen näytteenottosuunnitelmien mukaisen vähintään 48 tuntia vanhojen itujen näytteenottovaatimuksen analysoimalla viisi 200 ml:n suuruista näytettä itujen kasteluun käytetystä vedestä. Tällä menetelmällä saadaan edustavampi otos testattavista siemenistä. Tästä syystä ESSA painokkaasti suosittelee käytetyn kasteluveden analysoimista, sillä se on ollut kosketuksessa kaikkien testattavan erän itujen kanssa. Testimenetelmä, jossa analysoidaan viisi 25 gramman näytettä erän iduista, on luotettavuudeltaan ja tarkkuudeltaan selvästi huonompi.

1.I.3   Näytteiden ottaminen lopputuotteista

Lisäksi iduista, jotka ovat pakattu lopputuote, olisi myös otettava näytteet (n = 5) ja ne olisi analysoitava STEC-bakteerin ja Salmonella spp:n osoittamiseksi komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 liitteessä I olevan 1 luvun rivien 1.18 ja 1.29 mukaisesti (ks. 1.I.2 kohta). Analyysi olisi tehtävä tuotteen pakkaamisen jälkeen. Näytteenottotiheys olisi määriteltävä riskiperusteisesti.

Altistuskoe osoittaa, miten L. monocytogenes -bakteerit olisi analysoitava komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 liitteessä I olevan 1 luvun rivien 1.2 tai 1.3 mukaisesti (ks. myös 1.I kohta). Analyysi olisi suoritettava tämän arvion tuloksen mukaisesti.

1.I.4   Testitulokset

Viidestä näytteestä (edustavat näytteet tai lopputuotteesta otetut näytteet) minkään tulos ei saa olla positiivinen STEC-bakteerin tai Salmonella spp:n osalta. Jos laboratoriotestit osoittavat, että mikrobiologista saastumista ei ole tapahtunut, analysoidusta erästä tuotetut idut voidaan saattaa markkinoille.

Toimet, jotka toteutetaan, mikäli siemenet tai elintarvikkeet/idut ovat saastuneet, luetellaan 1.J.1 kohdassa.

Jos idut ovat L. monocytogenes -bakteerin saastuttamia, ne voidaan toimittaa jatkokäsittelyyn, mutta ne on käsiteltävä siten, että vaara poistuu. Tätä voidaan soveltaa myös STEC-bakteerin tai Salmonella spp:n saastuttamiin ituihin, jos käsittely poistaa riskin ja on toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä. Ainoastaan muut kuin vähittäismyynnissä toimivat elintarvikealan toimijat voivat tehdä käsittelyn (komission asetus (EY) N:o 2073/2005).

1.I.5   Poikkeus 1.I.1 kohdassa vahvistettuun kaikkien siemenerien alustavaan testaukseen

Komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 liitteessä I olevan 3.3.B jakson mukaan (sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 209/2013) toimivaltaiset viranomaiset voivat vapauttaa iduntuottajat velvollisuudesta testata kaikki siemenerät, jos iduntuotantolaitos soveltaa elintarvikkeiden turvallisuuden hallintajärjestelmää, joka vähentää mikrobiologisia riskejä. Toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin myöntää tämän vapautuksen vain tietyin edellytyksin ja jos aiemmat tiedot vahvistavat, että luvan antamista edeltäneinä vähintään kuutena kuukautena missään erässä ei ole havaittu STEC-bakteeria ja Salmonella spp:tä. Tässä tapauksessa iduntuottajien on säilytettävä kaikki testituloksensa kauemmin kuin kuusi kuukautta.

Euroopan iduntuottajien järjestö (ESSA) kehottaa iduntuottajia harkitsemaan huolellisesti korkeita analyysikustannuksia suhteessa niihin mahdollisesti katastrofaalisiin seurauksiin, joita yhdestä ainoasta saastuneesta siemenerästä aiheutuva elintarviketurvallisuusongelma saattaa aiheuttaa. Kun siemeniä hankitaan uusista lähteistä, on tästä syystä erittäin suositeltavaa suorittaa testaus, vaikka iduntuottajalle olisi myönnetty vapautus ja vaikka siemenet toimittaisi sama elinkeinonharjoittaja tai toimittaja. Myös silloin, jos iduntuottajalla on aihetta epäillä tuotteen ominaisuuksien muuttuneen, analyysi on erittäin suositeltavaa suorittaa varotoimenpiteenä. Kaiken kaikkiaan ESSA ei kannata tätä poikkeusta, koska siementen eri satovuosina syntyy mitä todennäköisimmin erilaisia siementen saastumisriskejä.

Komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 liitteessä I olevan 3.3.B jakson mukainen poikkeus ei vapauta iduntuottajia velvollisuudesta ottaa iduista tai niiden kasteluvedestä näytteitä lopputuotevaiheessa vähintään kerran kuukaudessa. Komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 liitteessä I olevassa alaviitteessä 23 määrätään kuitenkin, että kuukausittainen testausvelvollisuus ei koske ituja, joille on tehty käsittely, joka poistaa tehokkaasti Salmonella spp:n ja STEC-bakteerin (mikäli käsittely on toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä).

1.I.6   Siementen toimittajan suorittama vaihtoehtoinen testaus

Iduntuottaja voi harkintansa mukaan pyytää siementen toimittajaansa suorittamaan erän alustavan testauksen. Tämä ei kuitenkaan vapauta iduntuottajaa tässä luvussa esitetyistä testausvelvollisuuksista.

1.J   Toimet saastumistapauksissa

1.J.1   Saastuminen havaitaan, ennen kuin elintarvikkeet ovat lähteneet iduntuottajan valvonnasta

Saastunut itu- tai siemenerä olisi välittömästi eristettävä muista. Koko erää olisi pidettävä vaarallisena syötäväksi/idätettäväksi. Jos on vaara, että muut erät saattavat olla saastuneita, tuotantoprosessi olisi keskeytettävä, kunnes saastuminen on poistettu ja tuotantolinja on puhdas ja hygieeninen.

Saastuneesta erästä tai eristä peräisin olevia ituja tai siemeniä ei saa saattaa markkinoille ihmisravinnoksi sellaisinaan. Saastuneet idut voidaan kuitenkin toimittaa jatkokäsiteltäväksi käsittelyyn, jolla kyseinen vaara poistetaan. Ainoastaan muut kuin vähittäismyynnissä toimivat elintarvikealan toimijat voivat tehdä käsittelyn.

Jos esimerkiksi mungopavut ovat saastuneet, valmistaja voi halkaista mungopavut, jotka eivät tällöin idä eivätkä tuota ituja. Asianmukaisia varotoimia soveltaen tämä tuote voitaisiin myydä ”keitettäväksi” (myös ihmisravinnoksi).

Yleisemmin ottaen iduntuottaja voi myös käyttää erän muihin kuin alun perin suunniteltuihin tarkoituksiin sillä edellytyksellä, että käyttö ei aiheuta riskiä kansanterveydelle tai eläinten terveydelle ja että käytöstä on päätetty HACCP-periaatteisiin perustuvien menettelyiden ja hyvien hygieniakäytäntöjen mukaisesti ja toimivaltaisen viranomaisen luvalla.

On suositeltavaa, että iduntuottajat laativat kirjallisesti menettelyt, joita noudatetaan saastumisen tapahtuessa. Näiden sääntöjen olisi oltava kaikkien työntekijöiden helposti saatavilla ja niitä olisi käsiteltävä työntekijöiden koulutusohjelmissa.

Siementen toimittajaan olisi otettava yhteyttä, jotta hän voi seurata saman siemenerän siementen mahdollisia lähetyksiä muille iduntuottajille. Tässä tapauksessa siementen palautus saattaa olla tarpeen.

Iduntuottajien olisi toteutettava toimenpiteitä ja lisättävä valvontaa saastumisen syyn selvittämiseksi (esimerkiksi vesi, ympäristö, työntekijät). Iduntuottajien olisi säilytettävä testitulokset riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan kohtuudella olettaa, että idut on nautittu. Kaikki testitulokset suositellaan säilytettävän riittävän pitkän ajan, jotta ne voidaan näyttää toimivaltaisille viranomaisille virallisten tarkastusten yhteydessä.

1.J.2   Saastuminen havaitaan sen jälkeen, kun elintarvikkeet ovat lähteneet iduntuottajan valvonnasta – markkinoilta poistaminen ja palautus

Asetuksen (EY) N:o 178/2002 18 ja 19 artiklassa edellytetään, että kaikilla elintarvikealan toimijoilla on oltava käytössä jäljitettävyys- ja palautusjärjestelmät. Tietojen kirjaamista ja jäljitettävyyttä koskevia velvollisuuksia on noudatettava koko tuotantoprosessin ajan ja tiedot säilytetään riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan olettaa, että idut on nautittu. Pakkausmateriaaliin painetut jäljitettävyyskoodit tai -numerot voivat helpottaa palautuksia elintarvikkeiden saastumistapauksissa.

Jos yhden tai usean erän tiedetään tai oletetaan saastuneen eivätkä nämä erät enää ole iduntuottajan valvonnassa, iduntuottajan on välittömästi omasta aloitteestaan otettava yhteyttä ostajiin, joille tuotteet on toimitettu. Saastuneiksi tiedetyt tai oletetut erät on välittömästi poistettava toimitusketjusta. Iduntuottajan on myös ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle.

Jos idut on jo jaeltu kuluttajille, iduntuottajien on tiedotettava näille kuluttajille, että heille on saatettu jaella vaarallisia elintarvikkeita. Iduntuottajien on tiedotettava kuluttajille palautuksen syystä ja tarvittaessa kehotettava loppukuluttajia palauttamaan elintarvikkeet fyysisesti. Kaikissa tapauksissa ei kuitenkaan ole välttämätöntä, että loppukuluttajat palauttavat tuotteet fyysisesti, jos muut toimenpiteet ovat riittäviä kansanterveyden suojelemiseksi.

Elintarvikkeiden palautustilannetta hallinnoidessaan iduntuottajien on tehtävä yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa toteutettaessa toimia toimitettujen itujen aiheuttamien riskien välttämiseksi tai vähentämiseksi.

On suositeltavaa, että iduntuottajat laativat kirjallisesti palautusmenettelyt, joita noudatetaan saastumisen tapahtuessa. Näiden sääntöjen olisi oltava kaikkien työntekijöiden helposti saatavilla ja niitä olisi käsiteltävä työntekijöiden koulutusohjelmissa. Jos kirjallisia palautussääntöjä ei ole olemassa, yhden palautusmenettelyt tuntevan työntekijän on oltava aina käytettävissä.

Siementen toimittajaan olisi otettava yhteyttä, jotta hän voi seurata saman siemenerän siementen mahdollisia lähetyksiä muille iduntuottajille. Tässä tapauksessa siementen palautus saattaa olla tarpeen. Iduntuottajien olisi myös toteutettava toimenpiteitä ja lisättävä valvontaa saastumisen syyn selvittämiseksi (esimerkiksi vesi, ympäristö, työntekijät). Iduntuottajien olisi säilytettävä testitulokset riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan kohtuudella olettaa, että idut on nautittu. Kaikki testitulokset suositellaan säilytettävän riittävän pitkän ajan, jotta ne voidaan näyttää toimivaltaisille viranomaisille virallisten tarkastusten yhteydessä.

1.K   Jäljitettävyys ja tietojen kirjaaminen

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 208/2013 säädetään erityisistä ituihin ja itujen tuotantoon tarkoitettuihin siemeniin sovellettavista jäljitettävyysvaatimuksista. Jos iduille on myönnetty poikkeus tämän asetuksen vaatimuksista, sovelletaan silti asetusta (EY) N:o 178/2002 (ks. lähemmin 1.K.3 kohta).

Jäljitettävyyssäännöillä pyritään lisäämään elintarviketurvallisuutta, koska ne mahdollistavat elintarvikkeiden jäljittämisen kaikissa tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheissa ja nopean reagoimisen elintarvikeperäisissä tautitapauksissa.

1.K.1   Idätyslaitoksen prosessin jäljitettävyys

Iduntuottajien olisi otettava käyttöön järjestelmä, jolla varmistetaan erien jäljitettävyys siementen saapumisajankohdasta itujen lähetysajankohtaan. Missä tahansa tuotantoprosessin fyysisessä vaiheessa olisi oltava mahdollista tietää, mikä ituerä on peräisin miltäkin välittömältä toimittajalta. Tämä voidaan saada aikaan liittämällä vastaanotettuihin siemeneriin koodeja tai numeroita tai määrittelemällä pienempiä eriä, joille annetaan koodit tai numerot. Nämä koodit olisi säilytettävä, kunnes idut on pakattu ja lähetetty. Jos eriä järjestetään uudelleen tai yhdistetään, olisi huolehdittava siitä, että yhteys alkuperäisen siemenerän ja uudelleen järjestettyjen tai yhdistettyjen erien välillä säilyy. Tarvittavat tiedot olisi säilytettävä riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan kohtuudella olettaa, että idut on nautittu.

1.K.2   Lopputuotetta koskevat jäljitettävyysvaatimukset – idut

Edellä 1.C.2 kohdassa luetellaan saapuvien siementen valvontaan liittyvät jäljitettävyysvaatimukset.

Idätettävät siemenet tuottavan elintarvikealan toimijan on toimitettava tiedot idut tuottavalle elintarvikealan toimijalle. Siemenet idättävän elintarvikealan toimijan on pidettävä kirjaa siementen alkuperästä ja toimitettava nämä tiedot seuraavalle elintarvikealan toimijalle. Tiedot olisi kirjattava kaikissa vaiheissa.

Lopputuotteen eli itujen on täytettävä asetuksessa (EY) N:o 178/2002 asetetut lakisääteiset jäljitettävyysvaatimukset.

Iduntuottajan on varmistettava, että kaikki komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 208/2013 3 artiklan 1 kohdassa edellytetyt tiedot toimitetaan elintarvikealan toimijalle, jolle idut toimitetaan. Tiedoissa on mainittava seuraavat seikat:

| — | tuotteen nimi, latinankielinen (taksonominen) nimi mukaan lukien |
| --- | --- |

—

tuotteen nimi, latinankielinen (taksonominen) nimi mukaan lukien

| — | erän tunnistenumero tai vastaava viite |
| --- | --- |

—

erän tunnistenumero tai vastaava viite

| — | toimittajan nimi |
| --- | --- |

—

toimittajan nimi

| — | vastaanottajan nimi ja osoite |
| --- | --- |

—

vastaanottajan nimi ja osoite

| — | jos käytetään huolitsijaa tai huolintaedustajaa: huolitsijan tai huolintaedustajan nimi ja osoite |
| --- | --- |

—

jos käytetään huolitsijaa tai huolintaedustajaa: huolitsijan tai huolintaedustajan nimi ja osoite

| — | lähetyspäivämäärä |
| --- | --- |

—

lähetyspäivämäärä

| — | toimituksen määrä. |
| --- | --- |

—

toimituksen määrä.

Iduntuottajien olisi säilytettävä jäljennös tästä asiakirjasta riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan kohtuudella olettaa, että idut on nautittu. Ostajalle olisi annettava jäljennös asiakirjasta.

Joissain jäsenvaltioissa kansallisessa lainsäädännössä saatetaan säätää täydentävistä jäljitettävyysvaatimuksista, joita ei mainita näissä ohjeissa. Jos asiasta on epävarmuutta, on suositeltavaa, että iduntuottajat ottavat yhteyttä toimivaltaiseen viranomaiseensa saadakseen lisätietoja kansallisista vaatimuksista.

Kaikki tässä luvussa mainitut tiedot on päivitettävä päivittäin viimeisimpien saapuvien ja lähtevien lähetysten huomioon ottamiseksi. Tiedot voidaan säilyttää missä tahansa asianmukaisessa muodossa, kunhan ne ovat tarvittaessa toimivaltaisten viranomaisten helposti noudettavissa ja ymmärrettävissä. Kun viranomaiset pyytävät tietoja, ne on toimitettava viipymättä.

Asianmukaisen jäljitettävyyden varmistamiseksi voidaan käyttää myös vaihtoehtoisia järjestelmiä. Viime aikoina on kehitetty eräitä yksityisiä sähköisiä jäljitettävyysjärjestelmiä, kuten Trace, IRIS, EPCIS ja Fosstrak (avoin lähdekoodi), sekä eräitä SAP-toiminnanohjausjärjestelmään (system application and product for data processing) perustuvia järjestelmiä.

1.K.3   Vapautus tämän luvun vaatimuksista

Kuten komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 208/2013 1 artiklassa todetaan, kyseistä asetusta ei sovelleta ituihin sen jälkeen, kun niille on tehty Euroopan unionin lainsäädännön mukainen käsittely, jolla poistetaan mikrobiologiset vaarat (lisätietoja siementen mikrobiologisesta saastumisesta on edellä 1.G.2 kohdassa). Iduntuottajilla on kuitenkin yleisen elintarvikelainsäädännön (asetuksen (EY) N:o 178/2002 18 artiklan 3 kohta) mukaisesti oltava käytössä sellaiset järjestelmät ja menettelyt, joiden avulla ne voivat tunnistaa muut yritykset, joille niiden tuotteita on toimitettu – tämä koskee myös tuotteita, joille on tehty mikrobiologinen käsittely.

1.L   Yhteenveto: Tietojen kirjaamisvelvollisuus

Tuotantoprosessin kaikissa vaiheissa tuottajia pyydetään kirjaamaan ja pitämään saatavilla seuraavat tiedot (missä tahansa asianmukaisessa muodossa, kunhan ne ovat toimivaltaisten viranomaisten helposti noudettavissa ja ymmärrettävissä):

| 1. | idätyslaitoksen perustaminen ja kunnossapito






  a. | vahvistus toimivaltaisen viranomaisen laitokselle antamasta hyväksynnästä |
| --- | --- | --- |

1.

idätyslaitoksen perustaminen ja kunnossapito

a.

vahvistus toimivaltaisen viranomaisen laitokselle antamasta hyväksynnästä

| b. | kirjallinen puhdistus- ja desinfiointisuunnitelma |
| --- | --- |

b.

kirjallinen puhdistus- ja desinfiointisuunnitelma

| c. | puhdistuspäivämäärät ja puhdistetut alueet |
| --- | --- |

c.

puhdistuspäivämäärät ja puhdistetut alueet

| d. | kunnossapitotöiden päivämäärät ja huolletut kohteet/alueet |
| --- | --- |

d.

kunnossapitotöiden päivämäärät ja huolletut kohteet/alueet

| e. | hygieniakoulutuksen päivämäärät, aiheet ja siihen osallistuneet työntekijät |
| --- | --- |

e.

hygieniakoulutuksen päivämäärät, aiheet ja siihen osallistuneet työntekijät

| f. | puhdistuskoulutuksen päivämäärät, aiheet ja siihen osallistuneet työntekijät |
| --- | --- |

f.

puhdistuskoulutuksen päivämäärät, aiheet ja siihen osallistuneet työntekijät

| g. | jos mahdollista, työntekijöiden hygieniasäännöt kirjallisessa muodossa tai seinille kiinnitettävinä kyltteinä tai merkkeinä |
| --- | --- |

g.

jos mahdollista, työntekijöiden hygieniasäännöt kirjallisessa muodossa tai seinille kiinnitettävinä kyltteinä tai merkkeinä

| h. | vierailijoiden nimet ja vierailupäivämäärät (suositus – säilytetään vain tietyn ajan) |
| --- | --- |

h.

vierailijoiden nimet ja vierailupäivämäärät (suositus – säilytetään vain tietyn ajan)

| i. | käytettäessä muita vesilähteitä kuin kunnallista vedenjakelua: vesilähteen riskiperusteinen mikrobiologinen testaus direktiivin 98/83/EY liitteessä I olevan A osan mikrobiologisten vaatimusten mukaisesti |
| --- | --- |

i.

käytettäessä muita vesilähteitä kuin kunnallista vedenjakelua: vesilähteen riskiperusteinen mikrobiologinen testaus direktiivin 98/83/EY liitteessä I olevan A osan mikrobiologisten vaatimusten mukaisesti

| j. | käytettäessä kunnallista vedenjakelua: kunnallisen vedenjakelijan lausunto ja vähintään kerran vuodessa tehtävä oma analyysi vedenottopaikalta |
| --- | --- |

j.

käytettäessä kunnallista vedenjakelua: kunnallisen vedenjakelijan lausunto ja vähintään kerran vuodessa tehtävä oma analyysi vedenottopaikalta

| 2. | saapuvat siemenet (säilytettävä riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan olettaa, että lopputuote on nautittu)






  a. | jos siemenet on tuotu EU:n ulkopuolisesta maasta, komission asetuksessa (EU) N:o 211/2013 edellytetty tuontitodistus kunkin tuodun siemenerän osalta |
| --- | --- | --- |

2.

saapuvat siemenet (säilytettävä riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan olettaa, että lopputuote on nautittu)

a.

jos siemenet on tuotu EU:n ulkopuolisesta maasta, komission asetuksessa (EU) N:o 211/2013 edellytetty tuontitodistus kunkin tuodun siemenerän osalta

| b. | asiakirja, josta käy ilmi siementen nimi, erän tunnistenumero tai vastaava viite, toimittajan nimi, vastaanottajan nimi ja osoite, huolintaedustajan nimi ja osoite, mikäli edustajaa käytetään, lähetyspäivämäärä ja toimituksen määrä |
| --- | --- |

b.

asiakirja, josta käy ilmi siementen nimi, erän tunnistenumero tai vastaava viite, toimittajan nimi, vastaanottajan nimi ja osoite, huolintaedustajan nimi ja osoite, mikäli edustajaa käytetään, lähetyspäivämäärä ja toimituksen määrä

| c. | asiakirja, joka todistaa, että saapuvat siemenet on tarkastettu silmämääräisesti (suositus) |
| --- | --- |

c.

asiakirja, joka todistaa, että saapuvat siemenet on tarkastettu silmämääräisesti (suositus)

| 3. | mikrobiologinen testaus (säilytettävä riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan olettaa, että lopputuote on nautittu)






  a. | todistukset mikrobiologisesta testauksesta STEC-bakteerin ja Salmonella spp:n havaitsemiseksi (säilytetään yli kuusi kuukautta, jos tuottaja haluaa pyytää toimivaltaiselta viranomaiselta vapautusta velvoitteesta tehdä kaikille siemenerille alustava testaus STEC-bakteerin ja Salmonella spp:n havaitsemiseksi) |
| --- | --- | --- |

3.

mikrobiologinen testaus (säilytettävä riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan olettaa, että lopputuote on nautittu)

a.

todistukset mikrobiologisesta testauksesta STEC-bakteerin ja Salmonella spp:n havaitsemiseksi (säilytetään yli kuusi kuukautta, jos tuottaja haluaa pyytää toimivaltaiselta viranomaiselta vapautusta velvoitteesta tehdä kaikille siemenerille alustava testaus STEC-bakteerin ja Salmonella spp:n havaitsemiseksi)

| 4. | prosessin jäljitettävyys (säilytettävä riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan olettaa, että lopputuote on nautittu):






  a. | kirjallisessa tai sähköisessä muodossa olevat tarvittavat asiakirjat siemenerien tunnistamiseksi koko tuotantoprosessin ajan (erittäin suositeltava) |
| --- | --- | --- |

4.

prosessin jäljitettävyys (säilytettävä riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan olettaa, että lopputuote on nautittu):

a.

kirjallisessa tai sähköisessä muodossa olevat tarvittavat asiakirjat siemenerien tunnistamiseksi koko tuotantoprosessin ajan (erittäin suositeltava)

| 5. | lähtevät idut (säilytettävä riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan olettaa, että lopputuote on nautittu)






  a. | asiakirja, josta käy ilmi itujen nimi, erän tunnistenumero tai vastaava viite, toimittajan nimi, vastaanottajan nimi ja osoite, huolintaedustajan nimi ja osoite, mikäli edustajaa käytetään, lähetyspäivämäärä ja toimituksen määrä (ostajalle annetaan jäljennös asiakirjasta) |
| --- | --- | --- |

5.

lähtevät idut (säilytettävä riittävän pitkän ajan sen jälkeen, kun voidaan olettaa, että lopputuote on nautittu)

a.

asiakirja, josta käy ilmi itujen nimi, erän tunnistenumero tai vastaava viite, toimittajan nimi, vastaanottajan nimi ja osoite, huolintaedustajan nimi ja osoite, mikäli edustajaa käytetään, lähetyspäivämäärä ja toimituksen määrä (ostajalle annetaan jäljennös asiakirjasta)

| 6. | markkinoilta poistaminen ja palautus






  a. | työntekijöille tarkoitetut kirjalliset menettelyt, joita on noudatettava elintarvikkeiden saastumistapauksissa sekä laitoksen sisällä että suhteessa ulkoisiin jakelijoihin ja kuluttajiin (erittäin suositeltava). |
| --- | --- | --- |

6.

markkinoilta poistaminen ja palautus

a.

työntekijöille tarkoitetut kirjalliset menettelyt, joita on noudatettava elintarvikkeiden saastumistapauksissa sekä laitoksen sisällä että suhteessa ulkoisiin jakelijoihin ja kuluttajiin (erittäin suositeltava).

2.   SIEMENTEN TUOTANTO

Tausta

Ihmisten elämän ja terveyden korkeatasoinen suojelu on asetuksen (EY) N:o 852/2004 perustavoitteita. Tämä asetus muodostaa kaikkien elintarvikkeiden hygieenisen tuotannon yhteisen perustan.

2.A   Yleistä

Kaikki laitteet olisi puhdistettava säännöllisesti pölyn, hyönteisten ja eläinten (erityisesti niiden ulosteiden) aiheuttaman mahdollisen saastumisen estämiseksi. Mahdollisuuksien mukaan kaikkien laitteiden huollosta olisi pidettävä kirjaa.

Eri menetelmät:

| Istutus: | Sadonkorjuu: |
| --- | --- |
| Koneellinen tai käsin tapahtuva rivikylvö
  Käsin tapahtuva kylvö | Leikkuupuinti
  Palkojen poimiminen käsin kasveista
  Kasvien leikkaaminen tyvestä |

Istutus:

Sadonkorjuu:

Koneellinen tai käsin tapahtuva rivikylvö

Käsin tapahtuva kylvö

Leikkuupuinti

Palkojen poimiminen käsin kasveista

Kasvien leikkaaminen tyvestä

2.B   Maaperän käsittelyt

Laiduntamista sekä luonnonvaraisten ja kotieläinten pääsyä viljelymaalle olisi vältettävä, ja tuottajien olisi toteutettava ehkäiseviä toimenpiteitä, esimerkiksi käytettävä aitoja tai verkkoja.

Lannoitteita olisi käytettävä vain siementen tuotantoon käytettävien kasvien viljelyyn tarvittava määrä. Orgaanisia lannoitteita käytetään laajasti ja hyödyllisesti siementen ravinnevaatimusten täyttämiseksi ja maaperän hedelmällisyyden parantamiseksi, mutta niiden epäasianmukainen käyttö voi olla sekä mikrobiologisen että kemiallisen saastumisen lähde. Lannassa ja muissa luonnollisissa lannoitteissa voi esiintyä taudinaiheuttajia, ja ne voivat elää niissä viikkoja tai jopa kuukausia, varsinkin jos näitä materiaaleja käsitellään riittämättömästi.

Sen riskin vähentämiseksi, että mahdolliset ihmisen taudinaiheuttajat säilyvät elossa lannassa, puhdistamolietteessä ja muissa orgaanisissa lannoitteissa, voidaan käyttää fysikaalisia, kemiallisia tai biologisia käsittelymenetelmiä (esimerkiksi kompostointia, pastörointia, lämpökuivausta, UV-säteilytystä, aurinkokuivausta tai näiden yhdistelmiä).

Tästä syystä orgaaniset lannoitteet eivät saisi sisältää sellaisia määriä mikrobi-, fysikaalisia tai kemiallisia epäpuhtauksia, että ne voivat vaikuttaa haitallisesti tuoreiden hedelmien ja vihannesten turvallisuuteen, ja niiden käytössä on noudatettava asianomaisia EU:n säännöksiä ja otettava soveltuvin osin huomioon WHO:n suositukset (45) jäteveden ja eritteiden turvallisesta käytöstä maataloudessa.

Tuottajien olisi käytettävä kasvinsuojeluaineita yksittäisten tuotteiden merkinnöissä olevien ohjeiden mukaisesti. Heidän olisi käytettävä vain luvan saaneita kasvinsuojeluaineita.

Käytetyistä käsittelyistä olisi pidettävä kirjaa. Aineet ja maaperän käsittelyä koskevat ohjeet olisi hankittava päteviltä ammattilaisilta.

2.C   Työntekijöiden hygienia

Kaikkien työntekijöiden olisi oltava tietoisia hygienian ja terveyden perusperiaatteista, ja heille olisi tiedotettava kaikista siemeniä mahdollisesti saastuttavista vaaroista.

Työntekijöiden olisi noudatettava hyvää henkilökohtaista hygieniaa kaikissa sadonkorjuun ja käsittelyn vaiheissa. Työntekijöitä, joilla tiedetään tai epäillään olevan sairaus, joka voi välittyä siemeniin, ei saisi päästää alueille, joilla he voivat joutua suoraan tai välilliseen kosketukseen siementen tai itujen kanssa. Työntekijöiden olisi ilmoitettava välittömästi esimiehelleen, jos he uskovat, että heillä saattaa olla tällainen sairaus tai he ovat toipuneet tällaisesta tarttuvasta sairaudesta, mutta levittävät edelleen mikro-organismeja.

Työntekijöiden vammat, jotka saattavat aiheuttaa saastumisvaaran, olisi hoidettava asianmukaisesti vedenkestävillä helposti havaittavilla siteillä, ennen kuin työntekijä voi joutua kosketukseen siementen kanssa. Työntekijöiden, joilla on haavoja, olisi mahdollisuuksien mukaan vältettävä suoraa kosketusta ihmisravinnoksi tarkoitettujen siementen tai itujen kanssa.

Työntekijöillä olisi oltava ja heidän olisi käytettävä asianmukaisia saniteettitiloja (käsienpesumahdollisuus mukaan lukien), kun tämä on mahdollista ja tarpeellista, esimerkiksi kun siemenet eivät ole siemenpaloissa ja työntekijät joutuvat suoraan kosketukseen niiden kanssa. Työntekijöiden olisi mahdollisuuksien mukaan käytettävä puhtaita työpukuja. Heidän on pestävä kätensä työpäivän alussa, tarvittaessa työpäivän aikana ja vähintään aina wc-käynnin jälkeen.

2.D   Kastelu

Useat muuttujat saattavat vaikuttaa siementen mikrobiologisen saastumisen riskiin: tällaisia muuttujia ovat esimerkiksi vesilähde, kastelutyyppi, viljelijän soveltama vesikäsittely, kastelun ajoitus suhteessa sadonkorjuuseen ja eläinten mahdollinen pääsy vesilähteelle tai tuotantoalueelle.

Jos on olemassa riski, että kasteluvesi joutuu kosketukseen siemenpalkojen kanssa, olisi varmistettava erityisen huolellisesti, että vesi on laadultaan vähintään puhdasta vettä.

Kaikkien eläinten pääsy vesilähteille ja pumppausalueelle olisi estettävä.

2.E   Siemenet

Tuottajien on käytettävä tunnustetusta ja hyväksi havaitusta lähteestä peräisin olevia kylvösiemeniä. Huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että siementen itävyys on hyvä eikä niissä ole sairauksia, fyysisiä vaurioita tai muita vikoja, jotka saattavat haitata terveiden papujen onnistunutta satoa. Tuottajien olisi suoritettava analyyseja ja esikäsittelyjä siementen asianmukaisen laadun varmistamiseksi, mikäli tämä on mahdollista ja kohtuuhintaista.

2.F   Kasvien/siemenkotien kuivaus

Tuottajamaissa sovelletaan erilaisia käytäntöjä. Joissain maissa siemenkodat on kuivattava ennen puintia. Tässä tapauksessa kuivattavien siemenkotien ja maaperän välissä on käytettävä puhdasta suojapeitettä. Mahdollinen saastuminen olisi estettävä huolellisesti siemenkotien ollessa sille alttiita, ja tällainen kuivaus olisi suoritettava tähän varatulla alueella, jolle luonnonvaraiset eläimet ja linnut eivät pääse. Toisissa maissa kasvit korjataan ja puidaan koneellisesti, joten niissä käytetään eri menetelmiä.

2.G   Puinti

Puinti olisi suoritettava koneellisesti asianmukaisesti huolletuilla ja puhdistetuilla laitteilla. Koneet olisi puhdistettava ripeästi viljelykauden päätyttyä ja myös ennen seuraavan kauden alkua sekä erien välissä, mikäli mahdollista. Laitteita olisi säilytettävä katetulla alueella niiden ominaisuuksien muuttumisen estämiseksi. Siemenet olisi pakattava puinnin aikana tai välittömästi sen jälkeen.

2.H   Varastointi sadonkorjuun jälkeen

Tuotteet olisi varastoitava uusissa ehjissä säkeissä – jos tämä on käytännössä ja taloudellisesti mahdollista – eikä käytetyissä säkeissä. Tuottajien olisi myös harkittava, onko säkkipinot tarpeen kattaa muovipeitteillä tuotteiden suojaamiseksi.

Varastointitilat ja -laitteet olisi puhdistettava ja pidettävä hyvässä kunnossa, jotta estetään sään, eläinten ja tuhoeläinten sisäänpääsy ja niiden aiheuttama saastuminen.

Jos tuotteet varastoidaan irtotavarana, niiden alla ja päällä sekä tuotteiden ja seinien välissä olisi käytettävä puhtaita suojapeitteitä.

2.I   Käsittely

Tuotteet olisi käsiteltävä ammattimaisissa siementenkäsittelylaitoksissa, joissa on asianmukaiset laitteet, muun muassa seuraavat:

| — | kokoluokittelulaitteet, lajittelupöydät, kivienpoistolaitteet, magneetit tai metallinilmaisimet ja mielellään värilajittelijat. |
| --- | --- |

—

kokoluokittelulaitteet, lajittelupöydät, kivienpoistolaitteet, magneetit tai metallinilmaisimet ja mielellään värilajittelijat.

| — | Kaikki laitteet olisi puhdistettava säännöllisesti muiden tuotteiden ristisaastumisen estämiseksi ja hygieniaan olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota. |
| --- | --- |

—

Kaikki laitteet olisi puhdistettava säännöllisesti muiden tuotteiden ristisaastumisen estämiseksi ja hygieniaan olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota.

| — | Työntekijöiden käytettävissä olisi oltava asianmukaiset käymälä- ja käsienpesutilat (muun muassa saippuaa) ja puhtaat työpuvut, mikäli mahdollista. |
| --- | --- |

—

Työntekijöiden käytettävissä olisi oltava asianmukaiset käymälä- ja käsienpesutilat (muun muassa saippuaa) ja puhtaat työpuvut, mikäli mahdollista.

| — | Alue olisi pidettävä hyvässä kunnossa pölyn ja lian välttämiseksi sekä hyönteisten, eläinten ja lintujen pääsyn estämiseksi. |
| --- | --- |

—

Alue olisi pidettävä hyvässä kunnossa pölyn ja lian välttämiseksi sekä hyönteisten, eläinten ja lintujen pääsyn estämiseksi.

| — | Jos mahdollista, käsittelijöillä olisi oltava asianmukaiset suunnitelmat ja heidän olisi pidettävä kirjaa saastumisen estämisestä. Eriä olisi sekoitettava mahdollisimman vähän, ja ne olisi rajoitettava samanlaisille viljelyalueille, mikäli mahdollista. |
| --- | --- |

—

Jos mahdollista, käsittelijöillä olisi oltava asianmukaiset suunnitelmat ja heidän olisi pidettävä kirjaa saastumisen estämisestä. Eriä olisi sekoitettava mahdollisimman vähän, ja ne olisi rajoitettava samanlaisille viljelyalueille, mikäli mahdollista.

| — | Käsittelijöiden saatavilla olisi oltava tiedot siitä, mistä saapuvat siemenet ovat peräisin. |
| --- | --- |

—

Käsittelijöiden saatavilla olisi oltava tiedot siitä, mistä saapuvat siemenet ovat peräisin.

| — | On suositeltavaa ottaa käyttöön laatujärjestelmä, jonka toteuttavat HACCP-vaatimuksista koulutusta saaneet työntekijät. Valmiit tuotteet olisi analysoitava ostajan vaatimusten mukaisesti ennen lähettämistä. |
| --- | --- |

—

On suositeltavaa ottaa käyttöön laatujärjestelmä, jonka toteuttavat HACCP-vaatimuksista koulutusta saaneet työntekijät. Valmiit tuotteet olisi analysoitava ostajan vaatimusten mukaisesti ennen lähettämistä.

---

(1)  Euroopan komissio, terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto. Elintarvikehygienia. Ohjeet.

(2)  Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 208/2013 annettu määritelmä.

(3)  Euroopan komission asetuksessa (EU) N:o 852/2004 antama määritelmä.

(4)  Sama kuin alaviite 3.

(5)  Komission asetuksessa (EU) N:o 211/2013 annettu määritelmä.

(6)  Sama kuin alaviite 3.

(7)  EFSAn tieteellinen lausunto shigatoksiinia tuottavan Escherichia coli -bakteerin (STEC-bakteeri) ja muiden siemenissä ja idätetyissä siemenissä olevien patogeenisten bakteerien aiheuttamasta riskistä.

(8)  Codex Alimentarius -komission antama määritelmä. Hazard Analysis and Critical Control Point (HACCP) System and Guidelines for its Application.

(9)  Sama kuin alaviite 3.

(10)  Euroopan komission asetuksessa (EY) N:o 396/2005 antama määritelmä.

(11)  ESSA:n määritelmä, joka perustuu komission asetukseen (EY) N:o 2073/2005.

(12)  Euroopan komission asetuksessa (EY) N:o 178/2002 antama määritelmä.

(13)  Sama kuin alaviite 12.

(14)  Sama kuin alaviite 3.

(15)  Sama kuin alaviite 12.

(16)  Sama kuin alaviite 12.

(17)  Sama kuin alaviite 8.

(18)  Codex Alimentarius -komission antama määritelmä. Recommended international code of practice general principles of food hygiene.

(19)  Euroopan komission asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 antama määritelmä.

(20)  Sama kuin alaviite 11.

(21)  Sama kuin alaviite 8.

(22)  Sama kuin alaviite 3.

(23)  Sama kuin alaviite 3.

(24)  Sama kuin alaviite 3.

(25)  Sama kuin alaviite 3.

(26)  Sama kuin alaviite 3.

(27)  Sama kuin alaviite 11.

(28)  Sama kuin alaviite 11.

(29)  Sama kuin alaviite 12.

(30)  Sama kuin alaviite 12.

(31)  Sama kuin alaviite 11.

(32)  ESSA:n määritelmä, joka perustuu EFSAn tieteelliseen lausuntoon shigatoksiinia tuottavan Escherichia coli -bakteerin (STEC-bakteeri) ja muiden siemenissä ja idätetyissä siemenissä olevien patogeenisten bakteerien aiheuttamasta riskistä.

(33)  Codex Alimentarius -komission antama määritelmä. Code of hygienic practice for fresh fruit and vegetables.

(34)  Sama kuin alaviite 7.

(35)  Sama kuin alaviite 7.

(36)  Sama kuin alaviite 7.

(37)  Sama kuin alaviite 2.

(38)  ESSA:n määritelmä, joka perustuu EFSAn tieteelliseen lausuntoon shigatoksiinia tuottavan Escherichia coli -bakteerin (STEC-bakteeri) ja muiden siemenissä ja idätetyissä siemenissä olevien patogeenisten bakteerien aiheuttamasta riskistä.

(39)  Sama kuin alaviite 33.

(40)  ESSA:n määritelmä, joka perustuu ”siementen jakelijan” määritelmään.

(41)  Euroopan komission asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 antama määritelmä.

(42)  Sama kuin alaviite 12.

(43)  Komission tiedote elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmien, joihin sisältyvät tukiohjelmat ja HACCP-periaatteisiin perustuvat menettelyt, täytäntöönpanosta sekä täytäntöönpanoon tietyissä elintarvikeyrityksissä sovellettavista helpotuksista/joustavuudesta.

(44)  Sama kuin alaviite 7.

(45)  WHO:n ohjeet jäteveden, eritteiden ja harmaan veden turvallisesta käytöstä.

---

LIITE I

Yleinen lainsäädäntö ja erityisesti ituja koskeva lainsäädäntö

Yleinen lainsäädäntö

Seuraavat asiakirjat ovat saatavilla kaikilla Euroopan unionin kielillä:

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (yleinen elintarvikelainsäädäntö) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (yleinen elintarvikelainsäädäntö)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta

| — | Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta

| — | Komission asetus (EY) N:o 2073/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 2073/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1169/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, elintarviketietojen antamisesta kuluttajille |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1169/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, elintarviketietojen antamisesta kuluttajille

| — | Delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta |
| --- | --- |

—

Delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta

| — | Asetus (EY) N:o 1935/2004 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista ja tarvikkeista ja direktiivien 80/509/ETY ja 89/109/ETY kumoamisesta |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1935/2004 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista ja tarvikkeista ja direktiivien 80/509/ETY ja 89/109/ETY kumoamisesta

Erityisesti ituja koskeva lainsäädäntö

Seuraavat asiakirjat ovat saatavilla kaikilla Euroopan unionin kielillä:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 208/2013, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013, ituihin ja itujen tuotantoon tarkoitettuihin siemeniin sovellettavista jäljitettävyysvaatimuksista |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 208/2013, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013, ituihin ja itujen tuotantoon tarkoitettuihin siemeniin sovellettavista jäljitettävyysvaatimuksista

| — | Komission asetus (EU) N:o 209/2013, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013, asetuksen (EY) N:o 2073/2005 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ituihin sovellettavista mikrobiologisista vaatimuksista ja siipikarjan ruhoja ja tuoretta siipikarjan lihaa koskevista näytteenottosäännöistä |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 209/2013, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013, asetuksen (EY) N:o 2073/2005 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ituihin sovellettavista mikrobiologisista vaatimuksista ja siipikarjan ruhoja ja tuoretta siipikarjan lihaa koskevista näytteenottosäännöistä

| — | Komission asetus (EU) N:o 210/2013, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013, iduntuotantolaitosten hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 mukaisesti |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 210/2013, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013, iduntuotantolaitosten hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 mukaisesti

| — | Komission asetus (EU) N:o 211/2013, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013, todistuksia koskevista vaatimuksista itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen tuonnissa unioniin, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 704/2014 todistuksia koskevista vaatimuksista itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen tuonnissa unioniin |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 211/2013, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013, todistuksia koskevista vaatimuksista itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen tuonnissa unioniin, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 704/2014 todistuksia koskevista vaatimuksista itujen ja itujen tuotantoon tarkoitettujen siementen tuonnissa unioniin

---

LIITE II

Viitteitä muihin merkityksellisiin tietolähteisiin

| — | Euroopan komission ohjeet HACCP-periaatteisiin perustuvien menettelyiden täytäntöönpanosta ja HACCP-periaatteiden täytäntöönpanon edistämisestä tietyissä elintarvikeyrityksissä |
| --- | --- |

—

Euroopan komission ohjeet HACCP-periaatteisiin perustuvien menettelyiden täytäntöönpanosta ja HACCP-periaatteiden täytäntöönpanon edistämisestä tietyissä elintarvikeyrityksissä

| — | Komission tiedote elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmien, joihin sisältyvät tukiohjelmat ja HACCP-periaatteisiin perustuvat menettelyt, täytäntöönpanosta sekä täytäntöönpanoon tietyissä elintarvikeyrityksissä sovellettavista helpotuksista/joustavuudesta (2016/C 278/01). |
| --- | --- |

—

Komission tiedote elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmien, joihin sisältyvät tukiohjelmat ja HACCP-periaatteisiin perustuvat menettelyt, täytäntöönpanosta sekä täytäntöönpanoon tietyissä elintarvikeyrityksissä sovellettavista helpotuksista/joustavuudesta (2016/C 278/01).

| — | Codex Alimentarius -standardi ”General principles of food hygiene”. Tämä asiakirja sisältää HACCP-periaatteiden soveltamista käsittelevän jakson. |
| --- | --- |

—

Codex Alimentarius -standardi ”General principles of food hygiene”. Tämä asiakirja sisältää HACCP-periaatteiden soveltamista käsittelevän jakson.

| — | Codex Alimentarius -standardi ”Code of hygienic practice for fresh fruit and vegetables”. Itujen tuotantoa koskeva liite II. |
| --- | --- |

—

Codex Alimentarius -standardi ”Code of hygienic practice for fresh fruit and vegetables”. Itujen tuotantoa koskeva liite II.

| — | Kansainvälinen standardisoimisjärjestö (ISO) ISO 22000 – Elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmät. Kansainväliset ohjeet, jotka sisältävät elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmiä koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Kansainvälinen standardisoimisjärjestö (ISO) ISO 22000 – Elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmät. Kansainväliset ohjeet, jotka sisältävät elintarviketurvallisuuden hallintajärjestelmiä koskevia vaatimuksia.

| — | International Featured Standards (IFS) |
| --- | --- |

—

International Featured Standards (IFS)

| — | Euroopan komission ohjeasiakirja (komission yksiköiden valmisteluasiakirja) Listeria monocytogenes -bakteerin säilyvyystutkimuksista sellaisinaan syötävissä elintarvikkeissa elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista 15 päivänä marraskuuta 2005 annetun asetuksen (EY) N:o 2073/2005 mukaisesti. Tämä on EU:n elintarvikealan toimijoille suunnattu tiedottava asiakirja. |
| --- | --- |

—

Euroopan komission ohjeasiakirja (komission yksiköiden valmisteluasiakirja) Listeria monocytogenes -bakteerin säilyvyystutkimuksista sellaisinaan syötävissä elintarvikkeissa elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista 15 päivänä marraskuuta 2005 annetun asetuksen (EY) N:o 2073/2005 mukaisesti. Tämä on EU:n elintarvikealan toimijoille suunnattu tiedottava asiakirja.

| — | EFSAn tieteellinen lausunto shigatoksiinia tuottavan Escherichia coli -bakteerin (STEC-bakteeri) ja muiden siemenissä ja idätetyissä siemenissä olevien patogeenisten bakteerien aiheuttamasta riskistä |
| --- | --- |

—

EFSAn tieteellinen lausunto shigatoksiinia tuottavan Escherichia coli -bakteerin (STEC-bakteeri) ja muiden siemenissä ja idätetyissä siemenissä olevien patogeenisten bakteerien aiheuttamasta riskistä

| — | WHO:n ohjeet juomaveden laadusta |
| --- | --- |

—

WHO:n ohjeet juomaveden laadusta

| — | WHO:n ohjeet jäteveden, eritteiden ja harmaan veden turvallisesta käytöstä |
| --- | --- |

—

WHO:n ohjeet jäteveden, eritteiden ja harmaan veden turvallisesta käytöstä

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/53

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8242 – Rolls-Royce/ITP)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/04)

Komissio päätti 19. huhtikuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8242. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8242. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/53

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8465 – Vivendi / Telecom Italia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/05)

Komissio päätti 30. toukokuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8465. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8465. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/54

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8510 – Robert Tönnies / Clemens Tönnies / Zur Mühlen Group and Asset Group)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/06)

Komissio päätti 27. kesäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8510. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8510. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/55

---

Euron kurssi (1)

7. heinäkuuta 2017

(2017/C 220/07)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1412 |
| JPY | Japanin jeniä | 129,80 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4371 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,88488 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,6155 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0983 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,5613 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,079 |
| HUF | Unkarin forinttia | 308,38 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2322 |
| RON | Romanian leuta | 4,5862 |
| TRY | Turkin liiraa | 4,1465 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5006 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4806 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,9140 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5669 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5761 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 318,10 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 15,2646 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,7590 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4153 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 300,60 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9054 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,786 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 68,9193 |
| THB | Thaimaan bahtia | 38,892 |
| BRL | Brasilian realia | 3,7587 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,7488 |
| INR | Intian rupiaa | 73,6955 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1412

JPY

Japanin jeniä

129,80

DKK

Tanskan kruunua

7,4371

GBP

Englannin puntaa

0,88488

SEK

Ruotsin kruunua

9,6155

CHF

Sveitsin frangia

1,0983

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,5613

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,079

HUF

Unkarin forinttia

308,38

PLN

Puolan zlotya

4,2322

RON

Romanian leuta

4,5862

TRY

Turkin liiraa

4,1465

AUD

Australian dollaria

1,5006

CAD

Kanadan dollaria

1,4806

HKD

Hongkongin dollaria

8,9140

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5669

SGD

Singaporen dollaria

1,5761

KRW

Etelä-Korean wonia

1 318,10

ZAR

Etelä-Afrikan randia

15,2646

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,7590

HRK

Kroatian kunaa

7,4153

IDR

Indonesian rupiaa

15 300,60

MYR

Malesian ringgitiä

4,9054

PHP

Filippiinien pesoa

57,786

RUB

Venäjän ruplaa

68,9193

THB

Thaimaan bahtia

38,892

BRL

Brasilian realia

3,7587

MXN

Meksikon pesoa

20,7488

INR

Intian rupiaa

73,6955

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/56

---

Alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 391/2009 perusteella hyväksyttyjen laitosten luettelo

(2017/C 220/08)

| — | American Bureau of Shipping (ABS) |
| --- | --- |

—

American Bureau of Shipping (ABS)

| — | Bureau Veritas Marine & Offshore SAS (BV) |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas Marine & Offshore SAS (BV)

| — | China Classification Society (CCS) |
| --- | --- |

—

China Classification Society (CCS)

| — | Croatian Register of Shipping (CRS) |
| --- | --- |

—

Croatian Register of Shipping (CRS)

| — | DNV GL AS |
| --- | --- |

—

DNV GL AS

| — | Indian Register of Shipping (IRS) |
| --- | --- |

—

Indian Register of Shipping (IRS)

| — | KR (Korean Register) |
| --- | --- |

—

KR (Korean Register)

| — | Lloyd’s Register Group Ltd (LR) |
| --- | --- |

—

Lloyd’s Register Group Ltd (LR)

| — | Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK) |
| --- | --- |

—

Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK)

| — | Polish Register of Shipping (PRS) |
| --- | --- |

—

Polish Register of Shipping (PRS)

| — | RINA Services SpA. |
| --- | --- |

—

RINA Services SpA.

| — | Russian Maritime Register of Shipping (RS) |
| --- | --- |

—

Russian Maritime Register of Shipping (RS)

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/57

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus

Säännöllistä lentoliikennettä koskevien julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/09)

| Jäsenvaltio | Italia |
| --- | --- |
| Reitti | Alghero – Roma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan
  Alghero – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan
  Cagliari – Rooma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan
  Cagliari – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan
  Olbia – Rooma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan
  Olbia – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan |
| Julkisen palvelun velvoitteiden uusi voimaantulopäivä | 9. marraskuuta 2017 |
| Osoite, josta julkisen palvelun velvoitteen teksti ja kaikki siihen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavissa | Viiteasiakirjat


  EUVL C 145, 9.5.2017, s. 4.
  Lisätietoja:





  Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti |
| Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo |
| P. +39 0641583681/3683 |
| Sähköposti: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it |
| Internetosoite: http://www.mit.gov.it. |

Jäsenvaltio

Italia

Reitti

Alghero – Roma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan

Alghero – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan

Cagliari – Rooma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan

Cagliari – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan

Olbia – Rooma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan

Olbia – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan

Julkisen palvelun velvoitteiden uusi voimaantulopäivä

9. marraskuuta 2017

Osoite, josta julkisen palvelun velvoitteen teksti ja kaikki siihen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavissa

Viiteasiakirjat

EUVL C 145, 9.5.2017, s. 4.

Lisätietoja:

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo

P. +39 0641583681/3683

Sähköposti: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it

Internetosoite: http://www.mit.gov.it.

| Regione Autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| P. +39 0706067331 |
| Faksi +39 0706067309 |
| Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it |
| Sähköposti | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

P. +39 0706067331

Faksi +39 0706067309

Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it

Sähköposti

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/58

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/10)

| Jäsenvaltio | Italia |
| --- | --- |
| Reitti | Alghero – Roma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan |
| Sopimuksen uusi voimassaoloaika | Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen |
| Määräaika tarjousten jättämiselle | 9. heinäkuuta 2017 |
| Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla | Viiteasiakirjat


  EUVL C 145, 9.5.2017.
  Lisätietoja:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| P. +39 0706067331 |
| Faksi +39 0706067309 |
| Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it |
| Sähköposti | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Jäsenvaltio

Italia

Reitti

Alghero – Roma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan

Sopimuksen uusi voimassaoloaika

Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen

Määräaika tarjousten jättämiselle

9. heinäkuuta 2017

Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla

Viiteasiakirjat

EUVL C 145, 9.5.2017.

Lisätietoja:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

P. +39 0706067331

Faksi +39 0706067309

Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it

Sähköposti

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/59

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/11)

| Jäsenvaltio | Italia |
| --- | --- |
| Reitti | Alghero – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan |
| Sopimuksen uusi voimassaoloaika | Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen |
| Määräaika tarjousten jättämiselle | 9. heinäkuuta 2017 |
| Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla | Viiteasiakirjat


  EUVL C 145, 9.5.2017.
  Lisätietoja:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| P. +39 0706067331 |
| Faksi +39 0706067309 |
| Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it |
| Sähköposti | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Jäsenvaltio

Italia

Reitti

Alghero – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan

Sopimuksen uusi voimassaoloaika

Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen

Määräaika tarjousten jättämiselle

9. heinäkuuta 2017

Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla

Viiteasiakirjat

EUVL C 145, 9.5.2017.

Lisätietoja:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

P. +39 0706067331

Faksi +39 0706067309

Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it

Sähköposti

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/60

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/12)

| Jäsenvaltio | Italia |
| --- | --- |
| Reitti | Cagliari–Rooma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan |
| Sopimuksen uusi voimassaoloaika | Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen |
| Määräaika tarjousten jättämiselle | 9. heinäkuuta 2017 |
| Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla | Viiteasiakirjat


  EUVL C 145, 9.5.2017.
  Lisätietoja:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| P. +39 0706067331 |
| Faksi +39 0706067309 |
| Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it |
| Sähköposti | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Jäsenvaltio

Italia

Reitti

Cagliari–Rooma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan

Sopimuksen uusi voimassaoloaika

Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen

Määräaika tarjousten jättämiselle

9. heinäkuuta 2017

Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla

Viiteasiakirjat

EUVL C 145, 9.5.2017.

Lisätietoja:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

P. +39 0706067331

Faksi +39 0706067309

Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it

Sähköposti

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/61 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/61

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/13)

| Jäsenvaltio | Italia |
| --- | --- |
| Reitti | Cagliari – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan |
| Sopimuksen uusi voimassaoloaika | Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen |
| Määräaika tarjousten jättämiselle | 9. heinäkuuta 2017 |
| Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla | Viiteasiakirjat


  EUVL C 145, 9.5.2017.
  Lisätietoja:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| P. +39 0706067331 |
| Faksi +39 0706067309 |
| Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it |
| Sähköposti | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Jäsenvaltio

Italia

Reitti

Cagliari – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan

Sopimuksen uusi voimassaoloaika

Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen

Määräaika tarjousten jättämiselle

9. heinäkuuta 2017

Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla

Viiteasiakirjat

EUVL C 145, 9.5.2017.

Lisätietoja:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

P. +39 0706067331

Faksi +39 0706067309

Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it

Sähköposti

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/62

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/14)

| Jäsenvaltio | Italia |
| --- | --- |
| Reitti | Olbia – Rooma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan |
| Sopimuksen uusi voimassaoloaika | Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen |
| Määräaika tarjousten jättämiselle | 9. heinäkuuta 2017 |
| Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla | Viiteasiakirjat


  EUVL C 145, 9.5.2017.
  Lisätietoja:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| P. +39 0706067331 |
| Faksi +39 0706067309 |
| Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it |
| Sähköposti | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Jäsenvaltio

Italia

Reitti

Olbia – Rooma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan

Sopimuksen uusi voimassaoloaika

Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen

Määräaika tarjousten jättämiselle

9. heinäkuuta 2017

Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla

Viiteasiakirjat

EUVL C 145, 9.5.2017.

Lisätietoja:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

P. +39 0706067331

Faksi +39 0706067309

Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it

Sähköposti

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/63

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/15)

| Jäsenvaltio | Italia |
| --- | --- |
| Reitti | Olbia – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan |
| Sopimuksen uusi voimassaoloaika | Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen |
| Määräaika tarjousten jättämiselle | 9. heinäkuuta 2017 |
| Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla | Viiteasiakirjat


  EUVL C 145, 9.5.2017.
  Lisätietoja:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| P. +39 0706067331 |
| Faksi +39 0706067309 |
| Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it |
| Sähköposti | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Jäsenvaltio

Italia

Reitti

Olbia – Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan

Sopimuksen uusi voimassaoloaika

Neljä vuotta 9. marraskuuta 2017 alkaen

Määräaika tarjousten jättämiselle

9. heinäkuuta 2017

Osoite, josta tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla

Viiteasiakirjat

EUVL C 145, 9.5.2017.

Lisätietoja:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

P. +39 0706067331

Faksi +39 0706067309

Internetosoite: http://www.regione.sardegna.it

Sähköposti

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/64

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8528 – SEGRO / PSPIB / SELP / Morgane Portfolio)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/16)

| 1. | Komissio vastaanotti 29. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys SEGRO plc (SEGRO) ja kanadalainen yritys Public Sector Pension Investment Board (PSPIB) hankkivat luxemburgilaisen yrityksen SEGRO European Logistics Partnership S.à.r.l. (SELP) välityksellä sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan tuloja tuottavassa ranskalaisessa logistiikka-alan omaisuuserässä (MORGANE PORTFOLIO) ostamalla omaisuutta. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 29. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys SEGRO plc (SEGRO) ja kanadalainen yritys Public Sector Pension Investment Board (PSPIB) hankkivat luxemburgilaisen yrityksen SEGRO European Logistics Partnership S.à.r.l. (SELP) välityksellä sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan tuloja tuottavassa ranskalaisessa logistiikka-alan omaisuuserässä (MORGANE PORTFOLIO) ostamalla omaisuutta.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   SEGRO: useissa eri EU-maissa sijaitsevien suurten kaupunkikeskusten ympärillä ja keskeisissä liikenteen solmukohdissa sijaitsevien modernien varastotilojen ja kevyen teollisuuden kiinteistöjen omistaminen, hoito ja kehittäminen
  —   PSPIB: Kanadan julkishallinnon (Federal Public Service), puolustusvoimien (Canadian Forces), poliisilaitoksen (Royal Canadian Mounted Police) ja reservijoukkojen (Reserve Force) eläkerahastoihin maksettujen nettomaksujen sijoittaminen. PSPIB hoitaa muun muassa osakkeita, joukkovelkakirjoja ja muita kiinteätuottoisia arvopapereita sisältävää maailmanlaajuista hajautettua sijoitussalkkua, pääomasijoituksia sekä sijoituksia kiinteistöihin, infrastruktuuriin, luonnonvaroihin ja yksityisiin velkakirjoihin.
  —   Morgane Portfolio: Nîmesissä, Ranskassa, sijaitseva logistiikka-alan omaisuuserä. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   SEGRO: useissa eri EU-maissa sijaitsevien suurten kaupunkikeskusten ympärillä ja keskeisissä liikenteen solmukohdissa sijaitsevien modernien varastotilojen ja kevyen teollisuuden kiinteistöjen omistaminen, hoito ja kehittäminen

—   PSPIB: Kanadan julkishallinnon (Federal Public Service), puolustusvoimien (Canadian Forces), poliisilaitoksen (Royal Canadian Mounted Police) ja reservijoukkojen (Reserve Force) eläkerahastoihin maksettujen nettomaksujen sijoittaminen. PSPIB hoitaa muun muassa osakkeita, joukkovelkakirjoja ja muita kiinteätuottoisia arvopapereita sisältävää maailmanlaajuista hajautettua sijoitussalkkua, pääomasijoituksia sekä sijoituksia kiinteistöihin, infrastruktuuriin, luonnonvaroihin ja yksityisiin velkakirjoihin.

—   Morgane Portfolio: Nîmesissä, Ranskassa, sijaitseva logistiikka-alan omaisuuserä.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8528 – SEGRO / PSPIB / SELP / Morgane Portfolio seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8528 – SEGRO / PSPIB / SELP / Morgane Portfolio seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/65

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8557 – CCMP Capital / MSD Aqua Partners / Hayward Industries)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/17)

| 1. | Komissio vastaanotti 29. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys CCMP Capital, LP (CCMP) ja yhdysvaltalaisen yrityksen MSD Partners LP (MSD Partners) määräysvallassa oleva ja MSD-yrityskonserniin kuuluva yhdysvaltalainen yritys MSD Aqua Partners, LLC (MSD Aqua) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Hayward Industries, Inc. (Hayward) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 29. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys CCMP Capital, LP (CCMP) ja yhdysvaltalaisen yrityksen MSD Partners LP (MSD Partners) määräysvallassa oleva ja MSD-yrityskonserniin kuuluva yhdysvaltalainen yritys MSD Aqua Partners, LLC (MSD Aqua) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Hayward Industries, Inc. (Hayward) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   CCMP: maailmanlaajuisesti toimiva pääomasijoitusyhtiö, joka tekee yritysostoihin ja kasvupääomaan liittyviä pääomasijoituksia Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa kuluttajatoimialan, teollisuuden ja terveydenhuollon aloilla
  —   MSD Aqua: MSD-yrityskonserniin kuuluva sijoitusyksikkö, joka sijoittaa julkisten ja yksityisten yritysten velkainstrumentteihin ja pääomaan, kiinteistöihin ja muihin omaisuusluokkiin
  —   Hayward: uima-allaslaitteistojen valmistaja ja toimittaja. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   CCMP: maailmanlaajuisesti toimiva pääomasijoitusyhtiö, joka tekee yritysostoihin ja kasvupääomaan liittyviä pääomasijoituksia Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa kuluttajatoimialan, teollisuuden ja terveydenhuollon aloilla

—   MSD Aqua: MSD-yrityskonserniin kuuluva sijoitusyksikkö, joka sijoittaa julkisten ja yksityisten yritysten velkainstrumentteihin ja pääomaan, kiinteistöihin ja muihin omaisuusluokkiin

—   Hayward: uima-allaslaitteistojen valmistaja ja toimittaja.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8557 – CCMP Capital / MSD Aqua Partners / Hayward Industries seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8557 – CCMP Capital / MSD Aqua Partners / Hayward Industries seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 8.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/66

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8356 – Wietersdorfer / Amiantit / HOBAS JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/18)

| 1. | Komissio vastaanotti 29. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla itävaltalainen yritys WIG Wietersdorfer Holding GmbH (WIG) ja saudiarabialainen yritys Saudi Arabian Amiantit Company (Amiantit) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan itävaltalaisessa yrityksessä HOBAS Pipes International GmbH (Hobas Europe). Amiantit luovuttaa putkijärjestelmiä koskevan Euroopan liiketoimintayksikkönsä Hobas Europelle, joka on tällä hetkellä WIG:n kokonaan omistama tytäryhtiö, ja hankkii 50 prosenttia sen osakkeista. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 29. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla itävaltalainen yritys WIG Wietersdorfer Holding GmbH (WIG) ja saudiarabialainen yritys Saudi Arabian Amiantit Company (Amiantit) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan itävaltalaisessa yrityksessä HOBAS Pipes International GmbH (Hobas Europe). Amiantit luovuttaa putkijärjestelmiä koskevan Euroopan liiketoimintayksikkönsä Hobas Europelle, joka on tällä hetkellä WIG:n kokonaan omistama tytäryhtiö, ja hankkii 50 prosenttia sen osakkeista.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   WIG: veden (hulevesi, jätevesi, kasteluvesi ja juomakelpoinen painevesi) siirtämiseen ja vähäisessä määrin teolliseen käyttöön erityyppisissä tehtaissa tarkoitettujen putkien ja putkijärjestelmien valmistus ja myynti. WIG toimii maailmanlaajuisesti.
  —   Amiantit: putkien ja putkijärjestelmien valmistus ja myynti, putkitekniikan myynti sekä polymeerituotteiden valmistus ja toimitus. Amiantit toimii maailmanlaajuisesti. Amiantitin Euroopan liiketoimintayksikkö tuottaa ja myy lasikuitulujitemuovista tehtyjä putkia ja putkijärjestelmiä.
  —   Hobas Europe: lasikuitulujitemuovista tehtyjen putkien ja putkijärjestelmien valmistus ja myynti Euroopassa. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   WIG: veden (hulevesi, jätevesi, kasteluvesi ja juomakelpoinen painevesi) siirtämiseen ja vähäisessä määrin teolliseen käyttöön erityyppisissä tehtaissa tarkoitettujen putkien ja putkijärjestelmien valmistus ja myynti. WIG toimii maailmanlaajuisesti.

—   Amiantit: putkien ja putkijärjestelmien valmistus ja myynti, putkitekniikan myynti sekä polymeerituotteiden valmistus ja toimitus. Amiantit toimii maailmanlaajuisesti. Amiantitin Euroopan liiketoimintayksikkö tuottaa ja myy lasikuitulujitemuovista tehtyjä putkia ja putkijärjestelmiä.

—   Hobas Europe: lasikuitulujitemuovista tehtyjen putkien ja putkijärjestelmien valmistus ja myynti Euroopassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8356 – Wietersdorfer / Amiantit / HOBAS JV seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8356 – Wietersdorfer / Amiantit / HOBAS JV seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---