# Az Európai Unió C 256/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 256 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. augusztus 7. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 256

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. augusztus 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2017/C 256/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2017/C 256/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2017/C 256/02 | C-229/17. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Berlin (Németország) által 2017. május 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Evonik Degussa GmbH kontra Bundesrepublik Deutschland | 2 |
| 2017/C 256/03 | C-232/17. sz. ügy: A Budai Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2017. május 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VE kontra WD | 3 |
| 2017/C 256/04 | C-243/17. sz. ügy: A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2017. május 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas, IP kontra António da Silva Rodrigues | 6 |
| 2017/C 256/05 | C-252/17. sz. ügy: A Juzgado de lo Social de Cádiz (Spanyolország) által 2017. május 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Moisés Vadillo González kontra Alestis Aerospace S.L. | 6 |
| 2017/C 256/06 | C-256/17. sz. ügy: A Rechtbank Rotterdam (Hollandia) által 2017. május 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sandd BV kontra Autoriteit Consument en Markt | 7 |
| 2017/C 256/07 | C-259/17. sz. ügy: A Budai Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2017. május 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Rózsavölgyi Zoltán és Rózsavölgyi Zoltánné kontra Unicredit Leasing Hungary Zrt. és Unicredit Leasing Immo Truck Zrt. | 8 |
| 2017/C 256/08 | C-268/17. sz. ügy: A Županijski sud u Zagrebu (Horvátország) által 2017. május 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta kontra AY | 11 |
| 2017/C 256/09 | C-288/17. sz. ügy: A Conseil d’État (Franciaország) által 2017. május 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fédération des fabricants de cigares és társai kontra Premier ministre, Ministre des Affaires sociales et de la Santé | 12 |
| 2017/C 256/10 | C-295/17. sz. ügy: A Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugália) által 2017. május 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MEO – Serviços de Comunicações e Multimédia S.A. kontra Autoridade Tributária e Aduaneira | 13 |
| 2017/C 256/11 | C-296/17. sz. ügy: A Varhoven kasatsionen sad (Bulgária) által 2017. május 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Wiemer & Trachte GmbH (felszámolás alatt) kontra Zhan Oved Tadzher | 14 |
| 2017/C 256/12 | C-298/17. sz. ügy: Conseil d'État (Franciaország) által 2017. május 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – France Télévision SA kontra Playmédia, Conseil Supérieur de l'Audiovisuel (CSA) | 14 |
| 2017/C 256/13 | C-314/17. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2017. május 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Geocycle Bulgaria EOOD kontra Direktor na direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Veliko Tarnovo, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite | 15 |
| 2017/C 256/14 | C-324/17. sz. ügy: A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2017. május 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ivan Gavanozov elleni büntetőeljárás | 16 |
| 2017/C 256/15 | C-332/17. sz. ügy: A Riigikohus (Észtország) által 2017. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Starman Aktsiaselts kontra Tarbijakaitseamet | 16 |
| 2017/C 256/16 | C-333/17. sz. ügy: A Tribunal Judicial da Comarca de Braga (Portugália) által 2017. június 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Caixa Económica Montepio Geral kontra Carlos Samuel Pimenta Marinho és társai | 17 |
| 2017/C 256/17 | C-334/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (első kibővített tanács) T-117/15. sz., Észt Köztársaság kontra Európai Bizottság ügyben 2017. március 24-én hozott ítélete ellen az Észt Köztársaság által 2017. június 5-én benyújtott fellebbezés | 18 |
| | Törvényszék |
| 2017/C 256/18 | T-13/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Deutsche Post kontra EUIPO – Media Logistik (PostModern) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A PostModern európai uniós szóvédjegy bejelentése — A korábbi POST nemzeti szóvédjegy és a korábbi Deutsche Post európai uniós szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszhetőség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja — Az első alkalommal a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett bizonyítékok) | 19 |
| 2017/C 256/19 | T-541/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 20-i ítélete – Industrie Aeronautiche Reggiane kontra EUIPO – Audi (NSU) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Az NSU európai uniós szóvédjegy bejelentése — A korábbi NSU nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja — A korábbi védjegy tényleges használata — A 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) és (3) bekezdése) | 19 |
| 2017/C 256/20 | T-580/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Flamagas kontra EUIPO – MatMind (CLIPPER) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — Európai uniós térbeli védjegy — A CLIPPER szóelemet tartalmazó, oldalsó kiugró résszel rendelkező öngyújtó formája — A célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges forma — Megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és e) pontjának ii. alpontja — A lajstromozási kérelemből hiányzó védjegyleírás) | 20 |
| 2017/C 256/21 | T-632/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – Tillots Pharma kontra EUIPO – Ferring (OCTASA) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Az OCTASA európai uniós szóvédjegy bejelentése — A korábbi PENTASA német és benelux szóvédjegyek — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 21 |
| 2017/C 256/22 | T-699/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – City Train kontra EUIPO (CityTrain) (Európai uniós védjegy — A CityTrain európai uniós ábrás védjegy bejelentése — Fellebbezési határidő — Elévültség — Feltétlen kizáró okok — Leíró jelleg — Megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja és (2) bekezdése) | 21 |
| 2017/C 256/23 | T-20/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – M/S. Indeutsch International kontra EUIPO – Crafts Americana Group (Két párhuzamos vonal között futó halszálkaminta ábrázolása) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — Két párhuzamos vonal között halszálkamintát ábrázoló, európai uniós ábrás védjegy — Megkülönböztető képesség — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja — A védjegy lajstromozott alakjának vizsgálata) | 22 |
| 2017/C 256/24 | T-89/16. P. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Clarke és társai kontra EUIPO (Fellebbezés — Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — Olyan felmondási okot tartalmazó, határozott idejű szerződés, amely alapján megszűnik a szerződés abban az esetben, ha az alkalmazottat nem veszik fel a következő nyílt versenyvizsga tartaléklistájára — A felmondási ok alkalmazása — Határozott idejű szerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átminősítése — Gondoskodási kötelezettség — Jogos bizalom) | 22 |
| 2017/C 256/25 | T-151/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – NC kontra Bizottság (Támogatások — Az OLAF vizsgálata — Szabálytalanságok megállapítása — A Bizottság közigazgatási szankciót kiszabó határozata — Az Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési eljárásokból és támogatások nyújtásából 18 hónapos időtartamra való kizárás — A korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisába való felvétel — A költségvetési rendelet különböző változatainak időbeli hatálya — Lényeges eljárási szabályok — A kevésbé szigorú büntetőtörvény visszaható hatályú alkalmazása) | 23 |
| 2017/C 256/26 | T-235/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – GP Joule PV kontra EUIPO – Green Power Technologies (GPTech) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A GPTech európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A GP JOULE korábbi európai uniós szóvédjegyek — A felszólalás előterjesztésére vonatkozó jogosultságot igazoló bizonyítékok felszólalási osztályhoz való benyújtásának hiánya — A bizonyítékoknak első alkalommal a fellebbezési tanács előtti eljárásban történő előterjesztése — Figyelembevétel hiánya — A fellebbezési tanács mérlegelési jogköre — A további vagy kiegészítő bizonyítékok figyelembevétele ellen szóló körülmények — A 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdése — A 2868/95/EK rendelet 17. szabályának (4) bekezdése, 19. szabályának (2) bekezdése, 20. szabályának (1) bekezdése és 50. szabályának (1) bekezdése) | 24 |
| 2017/C 256/27 | T-236/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 22-i ítélete – Biogena Naturprodukte kontra EUIPO (ZUM wohl) (Európai uniós védjegy — A ZUM wohl európai uniós ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja — A fellebbezési tanács elé terjesztett olyan beadványra való hivatkozás, amelynek tartalmát a keresetlevél is megismétli — A tárgyalás tartására irányuló kérelemhez csatolt bizonyítékok) | 24 |
| 2017/C 256/28 | T-286/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – Kneidinger kontra EUIPO – Topseat International (WC-ülőke) (Közösségi formatervezési minta — Megsemmisítési eljárás — Egy WC-ülőkét ábrázoló lajstromozott közösségi formatervezési minta — Korábbi közösségi formatervezési minta — Megsemmisítési ok — Egyéni jelleg — A 6/2002/EK rendelet 6. cikke) | 25 |
| 2017/C 256/29 | T-327/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Aldi Einkauf kontra EUIPO – Fratelli Polli (ANTICO CASALE) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — ANTICO CASALE európai uniós szóvédjegy — Feltétlen kizáró okok — A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja — A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), c) és g) pontja, valamint 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja) | 26 |
| 2017/C 256/30 | T-685/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Jiménez Gasalla kontra EUIPO (B2B SOLUTIONS) (Európai uniós védjegy — A B2B SOLUTIONS európai uniós szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró okok — Leíró jelleg — Megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja — A használat révén megszerzett megkülönböztető képesség — A 207/2009/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése) | 26 |
| 2017/C 256/31 | T-856/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – Rare Hospitality International kontra EUIPO (LONGHORN STEAKHOUSE) (Európai uniós védjegy — A LONGHORN STEAKHOUSE európai uniós szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja — Az egyenlő bánásmód és a megfelelő ügyintézés elve) | 27 |
| 2017/C 256/32 | T-17/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. május 31-i végzése – MS kontra Bizottság (Kártérítési kereset — A Bizottságnak a Team Europe-ra vonatkozó egyetértési és az ahhoz való csatlakozásról szóló levél megszüntetésére irányuló határozata — Szerződéses felelősség — Választottbírósági kikötés hiánya — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság) | 27 |
| 2017/C 256/33 | T-647/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. július 1-i végzése – Camerin kontra Parlament (Közszolgálat — Tisztviselők — A szolgálat érdekében történő kirendelés — Nyugdíjkorhatár — A kirendelés meghosszabbítása iránti kérelem — A kérelem elutasítása — Keresettel meg nem támadható aktus — Előkészítő aktus — Elfogadhatatlanság) | 28 |
| 2017/C 256/34 | T-691/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 8-i végzése – Elevolution-Engenharia kontra Bizottság (EFA — Mauritánia fejlesztéséhez nyújtott támogatási program — Az e program végrehajtása keretében Mauritániával között vállalkozási szerződés — A megtámadott terhelési értesítések visszavonása — Okafogyottság) | 28 |
| 2017/C 256/35 | T-295/17. sz. ügy: 2017. május 15-én benyújtott kereset – Danpower Baltic kontra Bizottság | 29 |
| 2017/C 256/36 | T-298/17. sz. ügy: 2017. május 11-én benyújtott kereset – Iordachescu és társai kontra Parlament és társai | 30 |
| 2017/C 256/37 | T-320/17. sz. ügy: 2017. május 25-én benyújtott kereset – European Dynamics Luxembourg és Evropaïki Dynamiki kontra EBB | 31 |
| 2017/C 256/38 | T-337/17. sz. ügy: 2017. május 30-án benyújtott kereset – Air France-KLM kontra Bizottság | 32 |
| 2017/C 256/39 | T-371/17. sz. ügy: 2017. június 13-án benyújtott kereset – Qualcomm és Qualcomm Europe kontra Bizottság | 34 |
| 2017/C 256/40 | T-372/17. sz. ügy: 2017. június 12-én benyújtott kereset – Louis Vuitton Malletier kontra EUIPO – Bee Fee Group (LV POWER ENERGY DRINK) | 36 |
| 2017/C 256/41 | T-373/17. sz. ügy: 2017. június 9-én benyújtott kereset – Louis Vuitton Malletier kontra EUIPO – Fulia Trading (LV BET ZAKŁADY BUKMACHERSKIE) | 37 |
| 2017/C 256/42 | T-374/17. sz. ügy: 2017. június 13-án benyújtott kereset – Cuervo y Sobrinos 1882 kontra EUIPO – Salgado Nespereira (Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882) | 37 |
| 2017/C 256/43 | T-375/17. sz. ügy: 2017. június 5-én benyújtott kereset – Fenyves kontra EUIPO (Blue) | 38 |
| 2017/C 256/44 | T-378/17. sz. ügy: 2017. június 8-án benyújtott kereset – La Zaragozana kontra EUIPO – Heineken Italia (CERVISIA) | 39 |
| 2017/C 256/45 | T-379/17. sz. ügy: 2017. június 20-án benyújtott kereset – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft kontra EUIPO – C & C IP (T) | 39 |
| 2017/C 256/46 | T-386/17. sz. ügy: 2017. június 23-án benyújtott kereset – Lackmann Fleisch- und Feinkostfabrik kontra EUIPO (Лидер) | 40 |
| 2017/C 256/47 | T-387/17. sz. ügy: 2017. június 20-án benyújtott kereset – Triggerball kontra EUIPO (Labdaszerű formák sávokkal) | 40 |
| 2017/C 256/48 | T-115/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 13-i végzése – Sandvik Intellectual Property kontra EUIPO – Adveo Group International (ADVEON) | 41 |
| 2017/C 256/49 | T-83/17. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 14-i végzése – Heineken Romania kontra EUIPO – Lénárd (Csíki Sör) | 41 |
| 2017/C 256/50 | T-158/17. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 8-i végzése – Post Telecom kontra EBB | 41 |
| 2017/C 256/51 | T-232/17. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 12-i végzése – Eco-Bat Technologies és társai kontra Bizottság | 42 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2017/C 256/02

C-229/17. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Berlin (Németország) által 2017. május 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Evonik Degussa GmbH kontra Bundesrepublik Deutschland

2

2017/C 256/03

C-232/17. sz. ügy: A Budai Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2017. május 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VE kontra WD

3

2017/C 256/04

C-243/17. sz. ügy: A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2017. május 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas, IP kontra António da Silva Rodrigues

6

2017/C 256/05

C-252/17. sz. ügy: A Juzgado de lo Social de Cádiz (Spanyolország) által 2017. május 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Moisés Vadillo González kontra Alestis Aerospace S.L.

6

2017/C 256/06

C-256/17. sz. ügy: A Rechtbank Rotterdam (Hollandia) által 2017. május 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sandd BV kontra Autoriteit Consument en Markt

7

2017/C 256/07

C-259/17. sz. ügy: A Budai Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2017. május 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Rózsavölgyi Zoltán és Rózsavölgyi Zoltánné kontra Unicredit Leasing Hungary Zrt. és Unicredit Leasing Immo Truck Zrt.

8

2017/C 256/08

C-268/17. sz. ügy: A Županijski sud u Zagrebu (Horvátország) által 2017. május 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta kontra AY

11

2017/C 256/09

C-288/17. sz. ügy: A Conseil d’État (Franciaország) által 2017. május 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fédération des fabricants de cigares és társai kontra Premier ministre, Ministre des Affaires sociales et de la Santé

12

2017/C 256/10

C-295/17. sz. ügy: A Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugália) által 2017. május 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MEO – Serviços de Comunicações e Multimédia S.A. kontra Autoridade Tributária e Aduaneira

13

2017/C 256/11

C-296/17. sz. ügy: A Varhoven kasatsionen sad (Bulgária) által 2017. május 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Wiemer & Trachte GmbH (felszámolás alatt) kontra Zhan Oved Tadzher

14

2017/C 256/12

C-298/17. sz. ügy: Conseil d'État (Franciaország) által 2017. május 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – France Télévision SA kontra Playmédia, Conseil Supérieur de l'Audiovisuel (CSA)

14

2017/C 256/13

C-314/17. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2017. május 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Geocycle Bulgaria EOOD kontra Direktor na direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Veliko Tarnovo, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite

15

2017/C 256/14

C-324/17. sz. ügy: A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2017. május 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ivan Gavanozov elleni büntetőeljárás

16

2017/C 256/15

C-332/17. sz. ügy: A Riigikohus (Észtország) által 2017. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Starman Aktsiaselts kontra Tarbijakaitseamet

16

2017/C 256/16

C-333/17. sz. ügy: A Tribunal Judicial da Comarca de Braga (Portugália) által 2017. június 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Caixa Económica Montepio Geral kontra Carlos Samuel Pimenta Marinho és társai

17

2017/C 256/17

C-334/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (első kibővített tanács) T-117/15. sz., Észt Köztársaság kontra Európai Bizottság ügyben 2017. március 24-én hozott ítélete ellen az Észt Köztársaság által 2017. június 5-én benyújtott fellebbezés

18

Törvényszék

2017/C 256/18

T-13/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Deutsche Post kontra EUIPO – Media Logistik (PostModern) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A PostModern európai uniós szóvédjegy bejelentése — A korábbi POST nemzeti szóvédjegy és a korábbi Deutsche Post európai uniós szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszhetőség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja — Az első alkalommal a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett bizonyítékok)

19

2017/C 256/19

T-541/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 20-i ítélete – Industrie Aeronautiche Reggiane kontra EUIPO – Audi (NSU) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Az NSU európai uniós szóvédjegy bejelentése — A korábbi NSU nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja — A korábbi védjegy tényleges használata — A 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) és (3) bekezdése)

19

2017/C 256/20

T-580/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Flamagas kontra EUIPO – MatMind (CLIPPER) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — Európai uniós térbeli védjegy — A CLIPPER szóelemet tartalmazó, oldalsó kiugró résszel rendelkező öngyújtó formája — A célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges forma — Megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és e) pontjának ii. alpontja — A lajstromozási kérelemből hiányzó védjegyleírás)

20

2017/C 256/21

T-632/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – Tillots Pharma kontra EUIPO – Ferring (OCTASA) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Az OCTASA európai uniós szóvédjegy bejelentése — A korábbi PENTASA német és benelux szóvédjegyek — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

21

2017/C 256/22

T-699/15. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – City Train kontra EUIPO (CityTrain) (Európai uniós védjegy — A CityTrain európai uniós ábrás védjegy bejelentése — Fellebbezési határidő — Elévültség — Feltétlen kizáró okok — Leíró jelleg — Megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja és (2) bekezdése)

21

2017/C 256/23

T-20/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – M/S. Indeutsch International kontra EUIPO – Crafts Americana Group (Két párhuzamos vonal között futó halszálkaminta ábrázolása) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — Két párhuzamos vonal között halszálkamintát ábrázoló, európai uniós ábrás védjegy — Megkülönböztető képesség — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja — A védjegy lajstromozott alakjának vizsgálata)

22

2017/C 256/24

T-89/16. P. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Clarke és társai kontra EUIPO (Fellebbezés — Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — Olyan felmondási okot tartalmazó, határozott idejű szerződés, amely alapján megszűnik a szerződés abban az esetben, ha az alkalmazottat nem veszik fel a következő nyílt versenyvizsga tartaléklistájára — A felmondási ok alkalmazása — Határozott idejű szerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átminősítése — Gondoskodási kötelezettség — Jogos bizalom)

22

2017/C 256/25

T-151/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – NC kontra Bizottság (Támogatások — Az OLAF vizsgálata — Szabálytalanságok megállapítása — A Bizottság közigazgatási szankciót kiszabó határozata — Az Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési eljárásokból és támogatások nyújtásából 18 hónapos időtartamra való kizárás — A korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisába való felvétel — A költségvetési rendelet különböző változatainak időbeli hatálya — Lényeges eljárási szabályok — A kevésbé szigorú büntetőtörvény visszaható hatályú alkalmazása)

23

2017/C 256/26

T-235/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – GP Joule PV kontra EUIPO – Green Power Technologies (GPTech) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A GPTech európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A GP JOULE korábbi európai uniós szóvédjegyek — A felszólalás előterjesztésére vonatkozó jogosultságot igazoló bizonyítékok felszólalási osztályhoz való benyújtásának hiánya — A bizonyítékoknak első alkalommal a fellebbezési tanács előtti eljárásban történő előterjesztése — Figyelembevétel hiánya — A fellebbezési tanács mérlegelési jogköre — A további vagy kiegészítő bizonyítékok figyelembevétele ellen szóló körülmények — A 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdése — A 2868/95/EK rendelet 17. szabályának (4) bekezdése, 19. szabályának (2) bekezdése, 20. szabályának (1) bekezdése és 50. szabályának (1) bekezdése)

24

2017/C 256/27

T-236/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 22-i ítélete – Biogena Naturprodukte kontra EUIPO (ZUM wohl) (Európai uniós védjegy — A ZUM wohl európai uniós ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja — A fellebbezési tanács elé terjesztett olyan beadványra való hivatkozás, amelynek tartalmát a keresetlevél is megismétli — A tárgyalás tartására irányuló kérelemhez csatolt bizonyítékok)

24

2017/C 256/28

T-286/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – Kneidinger kontra EUIPO – Topseat International (WC-ülőke) (Közösségi formatervezési minta — Megsemmisítési eljárás — Egy WC-ülőkét ábrázoló lajstromozott közösségi formatervezési minta — Korábbi közösségi formatervezési minta — Megsemmisítési ok — Egyéni jelleg — A 6/2002/EK rendelet 6. cikke)

25

2017/C 256/29

T-327/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Aldi Einkauf kontra EUIPO – Fratelli Polli (ANTICO CASALE) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — ANTICO CASALE európai uniós szóvédjegy — Feltétlen kizáró okok — A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja — A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), c) és g) pontja, valamint 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja)

26

2017/C 256/30

T-685/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Jiménez Gasalla kontra EUIPO (B2B SOLUTIONS) (Európai uniós védjegy — A B2B SOLUTIONS európai uniós szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró okok — Leíró jelleg — Megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja — A használat révén megszerzett megkülönböztető képesség — A 207/2009/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése)

26

2017/C 256/31

T-856/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – Rare Hospitality International kontra EUIPO (LONGHORN STEAKHOUSE) (Európai uniós védjegy — A LONGHORN STEAKHOUSE európai uniós szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja — Az egyenlő bánásmód és a megfelelő ügyintézés elve)

27

2017/C 256/32

T-17/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. május 31-i végzése – MS kontra Bizottság (Kártérítési kereset — A Bizottságnak a Team Europe-ra vonatkozó egyetértési és az ahhoz való csatlakozásról szóló levél megszüntetésére irányuló határozata — Szerződéses felelősség — Választottbírósági kikötés hiánya — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

27

2017/C 256/33

T-647/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. július 1-i végzése – Camerin kontra Parlament (Közszolgálat — Tisztviselők — A szolgálat érdekében történő kirendelés — Nyugdíjkorhatár — A kirendelés meghosszabbítása iránti kérelem — A kérelem elutasítása — Keresettel meg nem támadható aktus — Előkészítő aktus — Elfogadhatatlanság)

28

2017/C 256/34

T-691/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 8-i végzése – Elevolution-Engenharia kontra Bizottság (EFA — Mauritánia fejlesztéséhez nyújtott támogatási program — Az e program végrehajtása keretében Mauritániával között vállalkozási szerződés — A megtámadott terhelési értesítések visszavonása — Okafogyottság)

28

2017/C 256/35

T-295/17. sz. ügy: 2017. május 15-én benyújtott kereset – Danpower Baltic kontra Bizottság

29

2017/C 256/36

T-298/17. sz. ügy: 2017. május 11-én benyújtott kereset – Iordachescu és társai kontra Parlament és társai

30

2017/C 256/37

T-320/17. sz. ügy: 2017. május 25-én benyújtott kereset – European Dynamics Luxembourg és Evropaïki Dynamiki kontra EBB

31

2017/C 256/38

T-337/17. sz. ügy: 2017. május 30-án benyújtott kereset – Air France-KLM kontra Bizottság

32

2017/C 256/39

T-371/17. sz. ügy: 2017. június 13-án benyújtott kereset – Qualcomm és Qualcomm Europe kontra Bizottság

34

2017/C 256/40

T-372/17. sz. ügy: 2017. június 12-én benyújtott kereset – Louis Vuitton Malletier kontra EUIPO – Bee Fee Group (LV POWER ENERGY DRINK)

36

2017/C 256/41

T-373/17. sz. ügy: 2017. június 9-én benyújtott kereset – Louis Vuitton Malletier kontra EUIPO – Fulia Trading (LV BET ZAKŁADY BUKMACHERSKIE)

37

2017/C 256/42

T-374/17. sz. ügy: 2017. június 13-án benyújtott kereset – Cuervo y Sobrinos 1882 kontra EUIPO – Salgado Nespereira (Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882)

37

2017/C 256/43

T-375/17. sz. ügy: 2017. június 5-én benyújtott kereset – Fenyves kontra EUIPO (Blue)

38

2017/C 256/44

T-378/17. sz. ügy: 2017. június 8-án benyújtott kereset – La Zaragozana kontra EUIPO – Heineken Italia (CERVISIA)

39

2017/C 256/45

T-379/17. sz. ügy: 2017. június 20-án benyújtott kereset – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft kontra EUIPO – C & C IP (T)

39

2017/C 256/46

T-386/17. sz. ügy: 2017. június 23-án benyújtott kereset – Lackmann Fleisch- und Feinkostfabrik kontra EUIPO (Лидер)

40

2017/C 256/47

T-387/17. sz. ügy: 2017. június 20-án benyújtott kereset – Triggerball kontra EUIPO (Labdaszerű formák sávokkal)

40

2017/C 256/48

T-115/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 13-i végzése – Sandvik Intellectual Property kontra EUIPO – Adveo Group International (ADVEON)

41

2017/C 256/49

T-83/17. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 14-i végzése – Heineken Romania kontra EUIPO – Lénárd (Csíki Sör)

41

2017/C 256/50

T-158/17. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 8-i végzése – Post Telecom kontra EBB

41

2017/C 256/51

T-232/17. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 12-i végzése – Eco-Bat Technologies és társai kontra Bizottság

42

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2017/C 256/01)

Utolsó kiadvány

HL C 249., 2017.7.31.

Korábbi közzétételek

HL C 239., 2017.7.24.

HL C 231., 2017.7.17.

HL C 221., 2017.7.10.

HL C 213., 2017.7.3.

HL C 202., 2017.6.26.

HL C 195., 2017.6.19.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/2

---

A Verwaltungsgericht Berlin (Németország) által 2017. május 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Evonik Degussa GmbH kontra Bundesrepublik Deutschland

(C-229/17. sz. ügy)

(2017/C 256/02)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgericht Berlin

Az alapeljárás felei

Felperes: Evonik Degussa GmbH

Alperes: Bundesrepublik Deutschland

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 2011/278/EU határozat (1) I. mellékletének 2. pontja értelmében csak akkor van-e szó „hidrogén gyártásáról”, ha két hidrogénatomból (H) kémiai szintézis útján állítanak elő hidrogénmolekulát (H2), vagy a gyártás fogalma azt is magában foglalja-e, ha hidrogéntartalmú gázkeverék esetében – szintézis nélkül – a keverékben lévő hidrogén (H2) relatív részarányát azáltal növelik meg, hogy a gáz egyéb összetevőit – akár fizikai, akár kémiai úton – eltávolítják annak érdekében, hogy – amint a 2011/278/EU határozat I. mellékletének 2. pontja fogalmaz – „az eladható (nettó) termelésben kifejezett és 100 %-os anyagtisztaságú terméket” kapjanak? |
| --- | --- |

1)

A 2011/278/EU határozat (1) I. mellékletének 2. pontja értelmében csak akkor van-e szó „hidrogén gyártásáról”, ha két hidrogénatomból (H) kémiai szintézis útján állítanak elő hidrogénmolekulát (H2), vagy a gyártás fogalma azt is magában foglalja-e, ha hidrogéntartalmú gázkeverék esetében – szintézis nélkül – a keverékben lévő hidrogén (H2) relatív részarányát azáltal növelik meg, hogy a gáz egyéb összetevőit – akár fizikai, akár kémiai úton – eltávolítják annak érdekében, hogy – amint a 2011/278/EU határozat I. mellékletének 2. pontja fogalmaz – „az eladható (nettó) termelésben kifejezett és 100 %-os anyagtisztaságú terméket” kapjanak?

| 2) | Abban az esetben, ha az első kérdésre olyan válasz adandó, hogy a gyártás fogalma a gázkeverékben lévő hidrogén (H2) relatív részarányának növelését nem foglalja magában, a következő további kérdés merül fel:
  Úgy kell-e értelmezni a „hidrogén gyártásához, valamint a hidrogén és szén-monoxid szétválasztásához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó folyamat” megfogalmazást, hogy a hidrogén termékreferencia-értékének a 2011. április 27–i 2011/278/EU bizottsági határozat I. mellékletének 2. pontjában előírt rendszerhatárai csak mindkét elemet együtt („valamint”) tartalmazzák, vagy a „hidrogén és szén-monoxid szétválasztása” folyamatelem történhet izoláltan, önmagában, a rendszerhatárokon belüli egyedüli folyamatként is? |
| --- | --- |

2)

Abban az esetben, ha az első kérdésre olyan válasz adandó, hogy a gyártás fogalma a gázkeverékben lévő hidrogén (H2) relatív részarányának növelését nem foglalja magában, a következő további kérdés merül fel:

Úgy kell-e értelmezni a „hidrogén gyártásához, valamint a hidrogén és szén-monoxid szétválasztásához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó folyamat” megfogalmazást, hogy a hidrogén termékreferencia-értékének a 2011. április 27–i 2011/278/EU bizottsági határozat I. mellékletének 2. pontjában előírt rendszerhatárai csak mindkét elemet együtt („valamint”) tartalmazzák, vagy a „hidrogén és szén-monoxid szétválasztása” folyamatelem történhet izoláltan, önmagában, a rendszerhatárokon belüli egyedüli folyamatként is?

| 3) | Abban az esetben, ha a második kérdésre olyan válasz adandó, hogy a „hidrogén és szén-monoxid szétválasztása” folyamatelem izoláltan, önmagában, a rendszerhatárokon belüli egyedüli folyamatként is történhet, a következő további kérdés merül fel:
  „Hidrogén és szén-monoxid szétválasztása” folyamatelemről csak akkor van-e szó, ha a hidrogént (H2) kizárólag a szén-monoxidtól (CO) választják el, vagy a „hidrogén és szén-monoxid szétválasztása” folyamatelem akkor valósul-e meg, ha annak keretében a hidrogént nem kizárólag a szén-monoxidtól, hanem továbbá más anyagoktól is – például szén-dioxidtól (CO2) vagy szénhidrogénektől (CnHn) –elválasztják? |
| --- | --- |

3)

Abban az esetben, ha a második kérdésre olyan válasz adandó, hogy a „hidrogén és szén-monoxid szétválasztása” folyamatelem izoláltan, önmagában, a rendszerhatárokon belüli egyedüli folyamatként is történhet, a következő további kérdés merül fel:

„Hidrogén és szén-monoxid szétválasztása” folyamatelemről csak akkor van-e szó, ha a hidrogént (H2) kizárólag a szén-monoxidtól (CO) választják el, vagy a „hidrogén és szén-monoxid szétválasztása” folyamatelem akkor valósul-e meg, ha annak keretében a hidrogént nem kizárólag a szén-monoxidtól, hanem továbbá más anyagoktól is – például szén-dioxidtól (CO2) vagy szénhidrogénektől (CnHn) –elválasztják?

| 4) | Abban az esetben, ha a felperesnek bíróságilag meg kell ítélni a kibocsátási egységek ingyenes többletkiosztására vonatkozó igényt, felmerül a kérdés, hogy az Európai Unió Bírósága 2014. április 28-i ítélete (C-191/14) rendelkező részének 3. pontját úgy kell-e értelmezni, hogy






  a) | a 2013/448/EU határozat eredeti változata 4. cikkében és II. mellékletében szereplő ágazatközi korrekciós tényező alkalmazandó a 2017. március 1-je előtt a tagállam illetékes hatósága által a 2013 és 2020 közötti időszakra megállapított kibocsátási egységekre, és |
| --- | --- | --- |

4)

Abban az esetben, ha a felperesnek bíróságilag meg kell ítélni a kibocsátási egységek ingyenes többletkiosztására vonatkozó igényt, felmerül a kérdés, hogy az Európai Unió Bírósága 2014. április 28-i ítélete (C-191/14) rendelkező részének 3. pontját úgy kell-e értelmezni, hogy

a)

a 2013/448/EU határozat eredeti változata 4. cikkében és II. mellékletében szereplő ágazatközi korrekciós tényező alkalmazandó a 2017. március 1-je előtt a tagállam illetékes hatósága által a 2013 és 2020 közötti időszakra megállapított kibocsátási egységekre, és

| b) | hogy a 2013/448/EU határozat eredeti változata 4. cikkében és II. mellékletében szereplő az ágazatközi korrekciós tényezőt a 2017. március 1-je után a 2013 és 2017 közötti időszakra bíróságilag megítélt többlet-kibocsátási egységekre is alkalmazni kell, és |
| --- | --- |

b)

hogy a 2013/448/EU határozat eredeti változata 4. cikkében és II. mellékletében szereplő az ágazatközi korrekciós tényezőt a 2017. március 1-je után a 2013 és 2017 közötti időszakra bíróságilag megítélt többlet-kibocsátási egységekre is alkalmazni kell, és

| c) | hogy a 2017/126/EU határozattal 2017. március 1-jei hatállyal módosított 2013/448/EU határozat 4. cikkének és II. mellékletének ágazatközi korrekciós tényezőjét a 2017. március 1-je után a 2018 és 2020 közötti időszakra bíróságilag megítélt többlet-kibocsátási egységekre is alkalmazni kell? |
| --- | --- |

c)

hogy a 2017/126/EU határozattal 2017. március 1-jei hatállyal módosított 2013/448/EU határozat 4. cikkének és II. mellékletének ágazatközi korrekciós tényezőjét a 2017. március 1-je után a 2018 és 2020 közötti időszakra bíróságilag megítélt többlet-kibocsátási egységekre is alkalmazni kell?

---

(1)  A kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról (az értesítés a C(2011) 2772. számú dokumentummal történt) szóló, 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozat (HL 2011. L 130., 1. o.)

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/3

---

A Budai Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2017. május 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VE kontra WD

(C-232/17. sz. ügy)

(2017/C 256/03)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Budai Központi Kerületi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: VE

Alperes: WD

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 93/13/EGK (1) irányelv huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a 93/13/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek-e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben a kölcsönszerződés valamely lényeges elemének (szerződés tárgya azaz kölcsönösszeg, törlesztő részletek, ügyleti kamat) mértéke kizárólag a szerződéskötést követően, a másik, professzionális szerződő fél (akár a szerződés részének minősített) a fogyasztóra nézve jogilag kötelező erejű egyoldalú jognyilatkozata alapján válik (nem objektív szükségszerűség, hanem a másik, professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt általános szerződési feltétel ez irányú rendelkezése alapján) a fogyasztó számára megismerhetővé? |
| --- | --- |

1)

A 93/13/EGK (1) irányelv huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a 93/13/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek-e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben a kölcsönszerződés valamely lényeges elemének (szerződés tárgya azaz kölcsönösszeg, törlesztő részletek, ügyleti kamat) mértéke kizárólag a szerződéskötést követően, a másik, professzionális szerződő fél (akár a szerződés részének minősített) a fogyasztóra nézve jogilag kötelező erejű egyoldalú jognyilatkozata alapján válik (nem objektív szükségszerűség, hanem a másik, professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt általános szerződési feltétel ez irányú rendelkezése alapján) a fogyasztó számára megismerhetővé?

| 2) | A 93/13/EGK irányelv huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a 93/13/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek-e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben a kölcsönszerződés csupán ’tájékoztató jelleggel’ fordulatot alkalmazva közöl valamely lényeges elemet (szerződés tárgya azaz kölcsönösszeg, törlesztő részletek, ügyleti kamat), nem tisztázva azt, hogy a tájékoztató jelleggel közölt szövegrész bír-e jogi kötőerővel, vagy sem, és arra jogok és kötelezettségek alapíthatóak, vagy sem? |
| --- | --- |

2)

A 93/13/EGK irányelv huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a 93/13/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek-e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben a kölcsönszerződés csupán ’tájékoztató jelleggel’ fordulatot alkalmazva közöl valamely lényeges elemet (szerződés tárgya azaz kölcsönösszeg, törlesztő részletek, ügyleti kamat), nem tisztázva azt, hogy a tájékoztató jelleggel közölt szövegrész bír-e jogi kötőerővel, vagy sem, és arra jogok és kötelezettségek alapíthatóak, vagy sem?

| 3) | A 93/13/EGK irányelv huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a 93/13/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek-e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben a kölcsönszerződés téves terminológiát alkalmazva határoz meg valamely lényeges elemet, így különösen devizaalapú kölcsönszerződés (ahol a kölcsönszerződésből eredő követelések valamely külföldi pénznemben kerülnek meghatározásra és nyilvántartásra [a továbbiakban: a követelés pénzneme] és ezen követelések a belföldi pénznemben teljesítendőek [a továbbiakban: a teljesítés pénzneme])






  (1) | kölcsönösszegnek nevezi






  — | a hitelkeret követelés pénznemében megadott összegét, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

3)

A 93/13/EGK irányelv huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a 93/13/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek-e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben a kölcsönszerződés téves terminológiát alkalmazva határoz meg valamely lényeges elemet, így különösen devizaalapú kölcsönszerződés (ahol a kölcsönszerződésből eredő követelések valamely külföldi pénznemben kerülnek meghatározásra és nyilvántartásra [a továbbiakban: a követelés pénzneme] és ezen követelések a belföldi pénznemben teljesítendőek [a továbbiakban: a teljesítés pénzneme])

(1)

kölcsönösszegnek nevezi

—

a hitelkeret követelés pénznemében megadott összegét, vagy

| — | a kölcsönösszeg követelés pénznemében meghatározott maximális felső határértékét, vagy |
| --- | --- |

—

a kölcsönösszeg követelés pénznemében meghatározott maximális felső határértékét, vagy

| — | a fogyasztó teljesítés pénznemében meghatározott finanszírozási igényét, vagy |
| --- | --- |

—

a fogyasztó teljesítés pénznemében meghatározott finanszírozási igényét, vagy

| — | a teljesítés pénznemében meghatározott folyósítási limitet? |
| --- | --- |

—

a teljesítés pénznemében meghatározott folyósítási limitet?

| (2) | törlesztő részleteknek nevezi a törlesztő részletek követelés pénznemében és/vagy teljesítés pénznemében megadott várható felső határértékét? |
| --- | --- |

(2)

törlesztő részleteknek nevezi a törlesztő részletek követelés pénznemében és/vagy teljesítés pénznemében megadott várható felső határértékét?

| 4) | A 93/13/EGK irányelv huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a 93/13/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek-e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben valamely devizaalapú kölcsönszerződésben a szerződés tárgya, azaz a kölcsönösszeg és a törlesztő részletek (nem objektív szükségszerűség, hanem a másik, professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt általános szerződési feltétel ez irányú rendelkezése alapján)






  (1) | a követelés pénznemében tételesen összegként (amely kizárólag 0 és 9 közé eső számjegyekből álló karaktersorozatot jelent), a teljesítés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra? |
| --- | --- | --- |

4)

A 93/13/EGK irányelv huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a 93/13/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek-e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben valamely devizaalapú kölcsönszerződésben a szerződés tárgya, azaz a kölcsönösszeg és a törlesztő részletek (nem objektív szükségszerűség, hanem a másik, professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt általános szerződési feltétel ez irányú rendelkezése alapján)

(1)

a követelés pénznemében tételesen összegként (amely kizárólag 0 és 9 közé eső számjegyekből álló karaktersorozatot jelent), a teljesítés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra?

| (2) | a teljesítés pénznemében tételes összegként, a követelés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra? |
| --- | --- |

(2)

a teljesítés pénznemében tételes összegként, a követelés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra?

| (3) | a követelés pénznemében és a teljesítés pénznemében is legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra? |
| --- | --- |

(3)

a követelés pénznemében és a teljesítés pénznemében is legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra?

| (4) | a követelés pénznemében egyáltalán nem, a teljesítés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra? |
| --- | --- |

(4)

a követelés pénznemében egyáltalán nem, a teljesítés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra?

| (5) | a teljesítés pénznemében egyáltalán nem, a követelés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra? |
| --- | --- |

(5)

a teljesítés pénznemében egyáltalán nem, a követelés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra?

| 4.1 | A fenti 4.(5) pont körében, amennyiben nem szükséges bármilyen tételes összeget meghatározni a kölcsönszerződésbe foglaltan annak megkötésekor, az egyértelmű kiszámíthatóság biztosított-e a kölcsönösszeg tekintetében a kölcsönszerződés megkötésekor, amennyiben (nem objektív szükségszerűség, hanem a másik, professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt általános szerződési feltétel ez irányú rendelkezése alapján)






  (1) | a kölcsönszerződés semelyik pénznemben sem tartalmazza a kölcsönösszeget tételesen, |
| --- | --- | --- |

4.1

A fenti 4.(5) pont körében, amennyiben nem szükséges bármilyen tételes összeget meghatározni a kölcsönszerződésbe foglaltan annak megkötésekor, az egyértelmű kiszámíthatóság biztosított-e a kölcsönösszeg tekintetében a kölcsönszerződés megkötésekor, amennyiben (nem objektív szükségszerűség, hanem a másik, professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt általános szerződési feltétel ez irányú rendelkezése alapján)

(1)

a kölcsönszerződés semelyik pénznemben sem tartalmazza a kölcsönösszeget tételesen,

| (2) | a kölcsönszerződés a teljesítés pénznemében a fogyasztó finanszírozási igényét vagy a folyósítási limitet tartalmazza tételesen, |
| --- | --- |

(2)

a kölcsönszerződés a teljesítés pénznemében a fogyasztó finanszírozási igényét vagy a folyósítási limitet tartalmazza tételesen,

| (3) | a kölcsönszerződés a teljesítés pénznemében egyértelműen kiszámítható módon nem tartalmazza a kölcsönösszeget, továbbá |
| --- | --- |

(3)

a kölcsönszerződés a teljesítés pénznemében egyértelműen kiszámítható módon nem tartalmazza a kölcsönösszeget, továbbá

| (4) | a kölcsönösszeg követelés pénznemében történő egyértelmű kiszámíthatósága kapcsán a kölcsönszerződésben hivatkozott számtani elem nem egzakt, hanem csupán egy felső határérték: a teljesítés pénznemében tételesen megadott fogyasztói finanszírozási igény vagy folyósítási limit? |
| --- | --- |

(4)

a kölcsönösszeg követelés pénznemében történő egyértelmű kiszámíthatósága kapcsán a kölcsönszerződésben hivatkozott számtani elem nem egzakt, hanem csupán egy felső határérték: a teljesítés pénznemében tételesen megadott fogyasztói finanszírozási igény vagy folyósítási limit?

| 4.2 | 4.2.1 | Amennyiben nem szükséges tételes összegeket kölcsönszerződésbe foglaltan biztosítani annak megkötésekor, akkor az egyértelmű kiszámíthatóság körében






  (1) | jogilag elvárt a szerződés tárgyának, azaz a kölcsönösszegnek és – változó kamatozású termék esetén az első kamatperiódusban alkalmazandó – törlesztő részleteknek a mértékét egyértelműen és a kölcsönszerződés megkötésének időpontjában kiszámítható módon a kölcsönszerződésben meghatározni; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

4.2

4.2.1

Amennyiben nem szükséges tételes összegeket kölcsönszerződésbe foglaltan biztosítani annak megkötésekor, akkor az egyértelmű kiszámíthatóság körében

(1)

jogilag elvárt a szerződés tárgyának, azaz a kölcsönösszegnek és – változó kamatozású termék esetén az első kamatperiódusban alkalmazandó – törlesztő részleteknek a mértékét egyértelműen és a kölcsönszerződés megkötésének időpontjában kiszámítható módon a kölcsönszerződésben meghatározni; vagy

| (2) | az is elegendő, ha annak megkötésekor, a kölcsönszerződés olyan, objektív módon azonosítható paramétereket tartalmaz, amelyekből ezen adatok (a szerződés tárgya és a törlesztő részletek) kiszámíthatóak lesznek egy jövőbeni időpontban (azaz a kölcsönszerződésbe – annak megkötésekor – kizárólag a jövőbeni egyértelmű kiszámíthatóságot biztosító paraméterek kerülnek rögzítésre)? |
| --- | --- |

(2)

az is elegendő, ha annak megkötésekor, a kölcsönszerződés olyan, objektív módon azonosítható paramétereket tartalmaz, amelyekből ezen adatok (a szerződés tárgya és a törlesztő részletek) kiszámíthatóak lesznek egy jövőbeni időpontban (azaz a kölcsönszerződésbe – annak megkötésekor – kizárólag a jövőbeni egyértelmű kiszámíthatóságot biztosító paraméterek kerülnek rögzítésre)?

| 4.2.2 | Amennyiben az is elegendő, ha egy jövőbeni időpontban lesznek kiszámíthatóak a szerződés tárgya, azaz a kölcsönösszeg és – változó kamatozású termék esetén az első kamatperiódusban alkalmazandó – törlesztő részletek mértéke a követelés pénznemében, akkor ezen jövőbeni időpont (amely értelemszerűen a szerződéses követelések összegének követelés pénznemében való rögzülésnek időpontja is egyben) a kölcsönszerződés megkötésekor abban objektív módon meghatározott kell, hogy legyen, vagy a másik, professzionális szerződő fél kizárólagos diszkrecionális jogkörébe tartozhat ezen jövőbeni időpont meghatározása? |
| --- | --- |

4.2.2

Amennyiben az is elegendő, ha egy jövőbeni időpontban lesznek kiszámíthatóak a szerződés tárgya, azaz a kölcsönösszeg és – változó kamatozású termék esetén az első kamatperiódusban alkalmazandó – törlesztő részletek mértéke a követelés pénznemében, akkor ezen jövőbeni időpont (amely értelemszerűen a szerződéses követelések összegének követelés pénznemében való rögzülésnek időpontja is egyben) a kölcsönszerződés megkötésekor abban objektív módon meghatározott kell, hogy legyen, vagy a másik, professzionális szerződő fél kizárólagos diszkrecionális jogkörébe tartozhat ezen jövőbeni időpont meghatározása?

| 4.3 | Időszakonként változó kamatozású termékeknél elégségesnek és így tisztességesnek is tekintendő, amennyiben a tételes összegek és/vagy az egyértelmű kiszámíthatóság a törlesztő részletek tekintetében a futamidő első kamatperiódusára a követelés pénznemében és/vagy a teljesítés pénznemében (a kölcsönszerződésbe foglaltan annak megkötésekor) biztosított vagy jogilag elvárt a futamidő összes kamatperiódusára a követelés pénznemében és/vagy a teljesítés pénznemében biztosítani az egyértelmű kiszámíthatóságot (a kölcsönszerződésbe foglaltan annak megkötésekor)? |
| --- | --- |

4.3

Időszakonként változó kamatozású termékeknél elégségesnek és így tisztességesnek is tekintendő, amennyiben a tételes összegek és/vagy az egyértelmű kiszámíthatóság a törlesztő részletek tekintetében a futamidő első kamatperiódusára a követelés pénznemében és/vagy a teljesítés pénznemében (a kölcsönszerződésbe foglaltan annak megkötésekor) biztosított vagy jogilag elvárt a futamidő összes kamatperiódusára a követelés pénznemében és/vagy a teljesítés pénznemében biztosítani az egyértelmű kiszámíthatóságot (a kölcsönszerződésbe foglaltan annak megkötésekor)?

| 4.4 | Az egyértelmű kiszámíthatóságot kizárólag megfelelő képlet alkalmazásával lehet tisztességes módon biztosítani, avagy más módon is?






  4.4.1 | Amennyiben nem kizárólag megfelelő képlet alkalmazásával, akkor kellően egzakt szöveges leírással is lehet tisztességes módon biztosítani az egyértelmű kiszámíthatóságot? |
| --- | --- | --- |

4.4

Az egyértelmű kiszámíthatóságot kizárólag megfelelő képlet alkalmazásával lehet tisztességes módon biztosítani, avagy más módon is?

4.4.1

Amennyiben nem kizárólag megfelelő képlet alkalmazásával, akkor kellően egzakt szöveges leírással is lehet tisztességes módon biztosítani az egyértelmű kiszámíthatóságot?

| 4.4.2 | Amennyiben nem kizárólag megfelelő képlet alkalmazásával, akkor akár szakkifejezésre történő utalással (pl. annuitás, lineáris törlesztés) is lehet tisztességes módon biztosítani az egyértelmű kiszámíthatóságot, további magyarázat nélkül? |
| --- | --- |

4.4.2

Amennyiben nem kizárólag megfelelő képlet alkalmazásával, akkor akár szakkifejezésre történő utalással (pl. annuitás, lineáris törlesztés) is lehet tisztességes módon biztosítani az egyértelmű kiszámíthatóságot, további magyarázat nélkül?

---

(1)  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL L 95., 29. o., magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet 2. kötet 288. o.)

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/6

---

A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2017. május 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas, IP kontra António da Silva Rodrigues

(C-243/17. sz. ügy)

(2017/C 256/04)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Supremo Tribunal Administrativo

Az alapeljárás felei

Felperes: Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas, IP

Alperes: António da Silva Rodrigues

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Mely időponttól kezdve kell számítani a [2988/95 rendelet (1)] 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében előírt négyéves elévülési időt az alkalomszerű (nem folytonos vagy ismétlődő) jogsértések esetén? |
| --- | --- |

1)

Mely időponttól kezdve kell számítani a [2988/95 rendelet (1)] 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében előírt négyéves elévülési időt az alkalomszerű (nem folytonos vagy ismétlődő) jogsértések esetén?

| 2) | Nem folytonos vagy ismétlődő jogsértések esetén alkalmazható-e az a szabályozás, amely szerint „többéves programok esetében az elévülési idő minden esetben addig tart, amíg a program véglegesen le nem zárult”? |
| --- | --- |

2)

Nem folytonos vagy ismétlődő jogsértések esetén alkalmazható-e az a szabályozás, amely szerint „többéves programok esetében az elévülési idő minden esetben addig tart, amíg a program véglegesen le nem zárult”?

| 3) | Alkalmazható-e az ugyanezen 3. cikkben előírt azon szabály is, amely szerint „az elévülés legkésőbb az elévülési idő kétszeresének megfelelő időszak utolsó napján bekövetkezik, ha a hatáskörrel rendelkező hatóság ezalatt nem szabott ki szankciót” többéves programok esetében, tehát a hivatkozott időszak a többéves program lezárulásáig tart? |
| --- | --- |

3)

Alkalmazható-e az ugyanezen 3. cikkben előírt azon szabály is, amely szerint „az elévülés legkésőbb az elévülési idő kétszeresének megfelelő időszak utolsó napján bekövetkezik, ha a hatáskörrel rendelkező hatóság ezalatt nem szabott ki szankciót” többéves programok esetében, tehát a hivatkozott időszak a többéves program lezárulásáig tart?

| 4) | A „többéves programok esetében az elévülési idő minden esetben addig tart, amíg a program véglegesen le nem zárult” szövegezés azt jelenti-e, hogy:






  a) | az elévülési idő soha nem következik be a többéves program végleges lezárulása előtt; |
| --- | --- | --- |

4)

A „többéves programok esetében az elévülési idő minden esetben addig tart, amíg a program véglegesen le nem zárult” szövegezés azt jelenti-e, hogy:

a)

az elévülési idő soha nem következik be a többéves program végleges lezárulása előtt;

| b) | az elévülési időt fel kell függeszteni a program időtartama alatt, tehát annak végleges lezárulásáig, és ezen időponttól kezdve a számítása újrakezdődik; |
| --- | --- |

b)

az elévülési időt fel kell függeszteni a program időtartama alatt, tehát annak végleges lezárulásáig, és ezen időponttól kezdve a számítása újrakezdődik;

| c) | az elévülési idő folytatódik, és ezért, bár többéves programról van szó, az elévülés megtörténhet a program végleges lezárulása előtt, ha eközben az adott időszak letelt? |
| --- | --- |

c)

az elévülési idő folytatódik, és ezért, bár többéves programról van szó, az elévülés megtörténhet a program végleges lezárulása előtt, ha eközben az adott időszak letelt?

---

(1)  Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL 1995 L 312., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet 1. kötet 340. o.)

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/6

---

A Juzgado de lo Social de Cádiz (Spanyolország) által 2017. május 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Moisés Vadillo González kontra Alestis Aerospace S.L.

(C-252/17. sz. ügy)

(2017/C 256/05)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de lo Social de Cádiz

Az alapeljárás felei

Felperes: Moisés Vadillo González

Alperes: Alestis Aerospace S.L.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e a 2010/18/EU irányelvvel (1) az [Estatuto deTrabajadores] 37. cikke (4) bekezdésének (napi egyórás távollétre vonatkozó munkaidő-kedvezmény a gyermek 9 hónapos koráig) azon értelmezése, amely szerint – függetlenül az adott szülő nemétől – e kedvezmény nem illeti meg a munkavállalóként azt kérelmező személyt, ha a másik szülő munkanélküli? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e a 2010/18/EU irányelvvel (1) az [Estatuto deTrabajadores] 37. cikke (4) bekezdésének (napi egyórás távollétre vonatkozó munkaidő-kedvezmény a gyermek 9 hónapos koráig) azon értelmezése, amely szerint – függetlenül az adott szülő nemétől – e kedvezmény nem illeti meg a munkavállalóként azt kérelmező személyt, ha a másik szülő munkanélküli?

| 2) | Ellentétes-e a 2006/54/EK irányelv (2) 3. cikkével, amely a munka területén a férfiak és nők közötti teljes egyenlőség biztosítására irányul, az E.T. 37. cikke (4) bekezdésének azon értelmezése, miszerint, ha az apa dolgozik, nincs joga e munkaidő-kedvezményhez, ha a házastárs anya munkanélküli? |
| --- | --- |

2)

Ellentétes-e a 2006/54/EK irányelv (2) 3. cikkével, amely a munka területén a férfiak és nők közötti teljes egyenlőség biztosítására irányul, az E.T. 37. cikke (4) bekezdésének azon értelmezése, miszerint, ha az apa dolgozik, nincs joga e munkaidő-kedvezményhez, ha a házastárs anya munkanélküli?

---

(1)  A BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. március 8-i 2010/18/EU tanácsi irányelv (HL 2010 L 68. 13. o.)

(2)  A férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2006 L 204., 23. o.)

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/7

---

A Rechtbank Rotterdam (Hollandia) által 2017. május 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sandd BV kontra Autoriteit Consument en Markt

(C-256/17. sz. ügy)

(2017/C 256/06)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Rechtbank Rotterdam

Az alapeljárás felei

Felperes: Sandd BV

Alperes: Autoriteit Consument en Markt

Az eljárás egyéb résztvevője: Koninklijke PostNL BV

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. február 20-i 2008/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) módosított, a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (Postai irányelv) 14. cikkének (2) bekezdését, hogy a nemzeti jogszabályi és közigazgatási rendelkezéseknek azért kell előírniuk, hogy az egyetemes szolgáltatóknak saját belső számviteli rendszerükben külön elszámolást kell vezetniük az egyetemes szolgáltatás körébe tartozó egyes szolgáltatásokról és termékekről, hogy az egyetemes szolgáltatás részét képező és az azon kívüli minden egyes szolgáltatás és termék egyértelműen megkülönböztethető legyen egymástól, vagy pedig az említett rendelkezésből csak az következik, hogy az egyetemes szolgáltatás részét képező szolgáltatásokat és termékeket, valamint az azon kívüli szolgáltatásokat és termékeket könyvelési szempontból el kell elkülöníteni egymástól? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. február 20-i 2008/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) módosított, a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (Postai irányelv) 14. cikkének (2) bekezdését, hogy a nemzeti jogszabályi és közigazgatási rendelkezéseknek azért kell előírniuk, hogy az egyetemes szolgáltatóknak saját belső számviteli rendszerükben külön elszámolást kell vezetniük az egyetemes szolgáltatás körébe tartozó egyes szolgáltatásokról és termékekről, hogy az egyetemes szolgáltatás részét képező és az azon kívüli minden egyes szolgáltatás és termék egyértelműen megkülönböztethető legyen egymástól, vagy pedig az említett rendelkezésből csak az következik, hogy az egyetemes szolgáltatás részét képező szolgáltatásokat és termékeket, valamint az azon kívüli szolgáltatásokat és termékeket könyvelési szempontból el kell elkülöníteni egymástól?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a [...] 2008/6/EK [...] irányelvvel módosított [...] 97/67/EK [...] irányelv [...] 12. cikkének második francia bekezdését, hogy az egyetemes szolgáltatáshoz tartozó minden egyes szolgáltatásnak költségeken kell alapulnia? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a [...] 2008/6/EK [...] irányelvvel módosított [...] 97/67/EK [...] irányelv [...] 12. cikkének második francia bekezdését, hogy az egyetemes szolgáltatáshoz tartozó minden egyes szolgáltatásnak költségeken kell alapulnia?

| 3) | A [...] 2008/6/EK [...] irányelvvel módosított [...] 97/67/EK [...] irányelv [...] 12. cikkének második francia bekezdésében rögzített azon követelmény, amely szerint az áraknak a költségeken kell alapulniuk, és ösztönözniük kell az egyetemes szolgáltatások hatékony nyújtását megtiltja-e azt, hogy határozatlan időre egy olyan rögzített megtérülési rátát alkalmazzanak, amely a díjszabásra tekintettel megemeli az egyetemes postai szolgáltatások költségeit? |
| --- | --- |

3)

A [...] 2008/6/EK [...] irányelvvel módosított [...] 97/67/EK [...] irányelv [...] 12. cikkének második francia bekezdésében rögzített azon követelmény, amely szerint az áraknak a költségeken kell alapulniuk, és ösztönözniük kell az egyetemes szolgáltatások hatékony nyújtását megtiltja-e azt, hogy határozatlan időre egy olyan rögzített megtérülési rátát alkalmazzanak, amely a díjszabásra tekintettel megemeli az egyetemes postai szolgáltatások költségeit?

---

(1)  HL 2008. L 52., 3. o.

(2)  HL 1998. L 15., 14. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 3. kötet, 71. o.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/8

---

A Budai Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2017. május 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Rózsavölgyi Zoltán és Rózsavölgyi Zoltánné kontra Unicredit Leasing Hungary Zrt. és Unicredit Leasing Immo Truck Zrt.

(C-259/17. sz. ügy)

(2017/C 256/07)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Budai Központi Kerületi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperesek: Rózsavölgyi Zoltán, Rózsavölgyi Zoltánné

Alperesek: Unicredit Leasing Hungary Zrt., Unicredit Leasing Immo Truck Zrt.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Tekintettel különösen arra, hogy amennyiben a szerződés elsődleges tárgyának meghatározása tisztességtelennek minősül, akkor az a szerződés teljes (és nem részleges) érvénytelenségét eredményezi, a kölcsönszerződés elsődleges tárgyát meghatározó feltétel tisztességtelenségéből fakadó semmisség alkalmazása (ahol a feltétel a továbbiakban nem jelenthet kötelezettséget a fogyasztóra nézve), járhat-e olyan következménnyel (pl. bírósági határozat, nemzeti jogszabály által meghatározott speciális jogkövetkezmény, jogszabályi- vagy jogegységi határozati rendelkezés alkalmazásán keresztül), hogy annak köszönhetően a szerződés jogi minősítése ténylegesen vagy hatásait tekintve módosul, így különösen deviza alapú kölcsönszerződés (ahol a kölcsönszerződésből eredő követelések valamely külföldi pénznemben kerülnek meghatározásra és nyilvántartásra /a továbbiakban: a követelés pénzneme/ és ezen követelések a belföldi pénznemben teljesítendőek /a továbbiakban: a teljesítés pénzneme/) forintkölcsön szerződésnek legyen tekintendő?






  1.1 | Feltéve, hogy a kölcsönszerződés elsődleges tárgyát meghatározó feltétel tisztességtelenségéből fakadó semmisség alkalmazása járhat olyan következménnyel, hogy annak köszönhetően a szerződés jogi minősítése ténylegesen vagy hatásait tekintve módosul, ezen jogi minősítésben bekövetkezett változás járhat-e olyan következménnyel (pl. bírósági határozat, nemzeti jogszabály által meghatározott speciális jogkövetkezmény, jogszabályi- vagy jogegységi határozati rendelkezés alkalmazásán keresztül), hogy a jogviszony egyes pénzügyileg releváns paraméterei akár a fogyasztóra nézve hátrányosan is módosulnak (pl. jegybanki alapkamat vagy forintkölcsönökre alkalmazott piaci alapú kamatmérték visszaható hatályú alkalmazása a szerződés szerinti alacsonyabb kamatmérték helyett)? |
| --- | --- | --- |

1)

Tekintettel különösen arra, hogy amennyiben a szerződés elsődleges tárgyának meghatározása tisztességtelennek minősül, akkor az a szerződés teljes (és nem részleges) érvénytelenségét eredményezi, a kölcsönszerződés elsődleges tárgyát meghatározó feltétel tisztességtelenségéből fakadó semmisség alkalmazása (ahol a feltétel a továbbiakban nem jelenthet kötelezettséget a fogyasztóra nézve), járhat-e olyan következménnyel (pl. bírósági határozat, nemzeti jogszabály által meghatározott speciális jogkövetkezmény, jogszabályi- vagy jogegységi határozati rendelkezés alkalmazásán keresztül), hogy annak köszönhetően a szerződés jogi minősítése ténylegesen vagy hatásait tekintve módosul, így különösen deviza alapú kölcsönszerződés (ahol a kölcsönszerződésből eredő követelések valamely külföldi pénznemben kerülnek meghatározásra és nyilvántartásra /a továbbiakban: a követelés pénzneme/ és ezen követelések a belföldi pénznemben teljesítendőek /a továbbiakban: a teljesítés pénzneme/) forintkölcsön szerződésnek legyen tekintendő?

1.1

Feltéve, hogy a kölcsönszerződés elsődleges tárgyát meghatározó feltétel tisztességtelenségéből fakadó semmisség alkalmazása járhat olyan következménnyel, hogy annak köszönhetően a szerződés jogi minősítése ténylegesen vagy hatásait tekintve módosul, ezen jogi minősítésben bekövetkezett változás járhat-e olyan következménnyel (pl. bírósági határozat, nemzeti jogszabály által meghatározott speciális jogkövetkezmény, jogszabályi- vagy jogegységi határozati rendelkezés alkalmazásán keresztül), hogy a jogviszony egyes pénzügyileg releváns paraméterei akár a fogyasztóra nézve hátrányosan is módosulnak (pl. jegybanki alapkamat vagy forintkölcsönökre alkalmazott piaci alapú kamatmérték visszaható hatályú alkalmazása a szerződés szerinti alacsonyabb kamatmérték helyett)?

| 2) | A tisztességtelenség jogkövetkezménye abszolút érvényű és tisztán jogkérdés vagy a tisztességtelenség jogkövetkezményének levonásakor jelentőséget lehet tulajdonítani






  (1) | más, a tisztességtelenséggel érintettől eltérő szerződéstípusok szerződési gyakorlatának; |
| --- | --- | --- |

2)

A tisztességtelenség jogkövetkezménye abszolút érvényű és tisztán jogkérdés vagy a tisztességtelenség jogkövetkezményének levonásakor jelentőséget lehet tulajdonítani

(1)

más, a tisztességtelenséggel érintettől eltérő szerződéstípusok szerződési gyakorlatának;

| (2) | egyes gazdaságilag közvetlenül érintett szereplők (deviza alapú kölcsönök esetében pl. az ún. devizaadós társadalmi csoport és a bankrendszer) feltételezett sérülékenységének; vagy |
| --- | --- |

(2)

egyes gazdaságilag közvetlenül érintett szereplők (deviza alapú kölcsönök esetében pl. az ún. devizaadós társadalmi csoport és a bankrendszer) feltételezett sérülékenységének; vagy

| (3) | egyes gazdaságilag közvetlenül nem érintett harmadik személyek vagy csoportok érdekeinek, így pl. annak, hogy a semmisség következtében az ún. devizaadós társadalmi csoport tagjai végeredményben, a számszaki elszámolást figyelembe véve akár túlnyomórészt jobban is járhatnak az ún. forintadós társadalmi csoport tagjainál? |
| --- | --- |

(3)

egyes gazdaságilag közvetlenül nem érintett harmadik személyek vagy csoportok érdekeinek, így pl. annak, hogy a semmisség következtében az ún. devizaadós társadalmi csoport tagjai végeredményben, a számszaki elszámolást figyelembe véve akár túlnyomórészt jobban is járhatnak az ún. forintadós társadalmi csoport tagjainál?

| 3) | A 93/13 EGK (1) irányelv 3. cikk (1) bekezdése, 4. cikk (2) bekezdése, 5. cikke, és 6. cikk (1) bekezdése (azaz a tisztességtelenség megítélése és annak jogkövetkezménye) szempontjából az árfolyamkockázat viselését a fogyasztóra hárító feltétel (azaz a kockázatviselést szabályozó szerződéses rendelkezés/ek összessége/) minősülhet-e több feltételnek? |
| --- | --- |

3)

A 93/13 EGK (1) irányelv 3. cikk (1) bekezdése, 4. cikk (2) bekezdése, 5. cikke, és 6. cikk (1) bekezdése (azaz a tisztességtelenség megítélése és annak jogkövetkezménye) szempontjából az árfolyamkockázat viselését a fogyasztóra hárító feltétel (azaz a kockázatviselést szabályozó szerződéses rendelkezés/ek összessége/) minősülhet-e több feltételnek?

| 4) | A 93/13 EGK irányelv 6. cikk (1) bekezdése (miszerint a tisztességtelen feltételek nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve) értelmezhető-e akként, hogy adott feltétel (nem annak bizonyos szakasza, hanem a teljes vizsgált feltétel) lehet úgy teljes mértékben tisztességtelen avagy egyszerre részben tisztességes és részben tisztességtelen, hogy az részben alkalmazható, azaz abból (pl. egyéni bírói mérlegelés függvényében) bizonyos mértékig kötelezettségek származhatnak a fogyasztóra nézve (azaz hatását tekintve mindkét esetben csak bizonyos mértékig tisztességtelen), pl. bírósági határozat, nemzeti jogszabály által meghatározott speciális jogkövetkezmény, jogszabályi- vagy jogegységi határozati rendelkezés alkalmazásán keresztül?






  4.1 | Feltéve, hogy a 93/13 EGK irányelv 6. cikk (1) bekezdése értelmezhető akként, hogy adott teljes feltétel lehet úgy teljes mértékben tisztességtelen avagy egyszerre részben tisztességes és részben tisztességtelen, hogy az részben alkalmazható, azaz abból bizonyos mértékig kötelezettségek származhatnak a fogyasztóra nézve (azaz hatását tekintve mindkét esetben csak bizonyos mértékig tisztességtelen); az, hogy a szerződés elsődleges tárgyát meghatározó vizsgált feltétel tisztességtelensége okán a teljes kölcsönszerződés érvénytelennek minősül, járhat-e olyan következménnyel, hogy a számszaki elszámolás tekintetében összességében hátrányosabb helyzetbe kerül a fogyasztó és kedvezőbbe a másik professzionális szerződő fél, mintha a szerződés elsődleges tárgyát meghatározó vizsgált feltétel tisztességtelensége okán a kölcsönszerződés csupán részben minősülne tisztességtelennek (miszerint a szerződés további feltétel[e]i változatlan tartalommal továbbra is kötik a feleket)? |
| --- | --- | --- |

4)

A 93/13 EGK irányelv 6. cikk (1) bekezdése (miszerint a tisztességtelen feltételek nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve) értelmezhető-e akként, hogy adott feltétel (nem annak bizonyos szakasza, hanem a teljes vizsgált feltétel) lehet úgy teljes mértékben tisztességtelen avagy egyszerre részben tisztességes és részben tisztességtelen, hogy az részben alkalmazható, azaz abból (pl. egyéni bírói mérlegelés függvényében) bizonyos mértékig kötelezettségek származhatnak a fogyasztóra nézve (azaz hatását tekintve mindkét esetben csak bizonyos mértékig tisztességtelen), pl. bírósági határozat, nemzeti jogszabály által meghatározott speciális jogkövetkezmény, jogszabályi- vagy jogegységi határozati rendelkezés alkalmazásán keresztül?

4.1

Feltéve, hogy a 93/13 EGK irányelv 6. cikk (1) bekezdése értelmezhető akként, hogy adott teljes feltétel lehet úgy teljes mértékben tisztességtelen avagy egyszerre részben tisztességes és részben tisztességtelen, hogy az részben alkalmazható, azaz abból bizonyos mértékig kötelezettségek származhatnak a fogyasztóra nézve (azaz hatását tekintve mindkét esetben csak bizonyos mértékig tisztességtelen); az, hogy a szerződés elsődleges tárgyát meghatározó vizsgált feltétel tisztességtelensége okán a teljes kölcsönszerződés érvénytelennek minősül, járhat-e olyan következménnyel, hogy a számszaki elszámolás tekintetében összességében hátrányosabb helyzetbe kerül a fogyasztó és kedvezőbbe a másik professzionális szerződő fél, mintha a szerződés elsődleges tárgyát meghatározó vizsgált feltétel tisztességtelensége okán a kölcsönszerződés csupán részben minősülne tisztességtelennek (miszerint a szerződés további feltétel[e]i változatlan tartalommal továbbra is kötik a feleket)?

| 5) | 5.1 | Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, miszerint a kölcsönszerződés alapján teljesítendő törlesztőrészlet összege meghaladhatja a másik professzionális szerződő fél által lefolytatott hitelképességi vizsgálat keretében bevizsgált fogyasztói jövedelem összegét, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét? |
| --- | --- | --- |

5)

5.1

Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, miszerint a kölcsönszerződés alapján teljesítendő törlesztőrészlet összege meghaladhatja a másik professzionális szerződő fél által lefolytatott hitelképességi vizsgálat keretében bevizsgált fogyasztói jövedelem összegét, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét?

| 5.2 | Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses rendelkezés, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, miszerint a kölcsönszerződés alapján mindenkor fennálló tőketartozás összege meghaladhatja a másik professzionális szerződő fél által lefolytatott hitelképességi vizsgálat keretében bevizsgált, a fogyasztó rendelkezésére álló fedezeti vagyon értékét, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást ír elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét? |
| --- | --- |

5.2

Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses rendelkezés, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, miszerint a kölcsönszerződés alapján mindenkor fennálló tőketartozás összege meghaladhatja a másik professzionális szerződő fél által lefolytatott hitelképességi vizsgálat keretében bevizsgált, a fogyasztó rendelkezésére álló fedezeti vagyon értékét, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást ír elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét?

| 5.3 | Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, miszerint (1) az árfolyamváltozásnak nincs felső határa, (2) az árfolyamváltozás lehetősége valós, vagyis a kölcsönszerződés futamideje alatt is bekövetkezhet, (3) annak köszönhetően a törlesztőrészlet összege korlátozás nélkül megemelkedhet, (4) az árfolyamváltozás kapcsán nem csak a törlesztő részlet összege, hanem a tőketartozás összege is korlátozás nélkül megnőhet, (5) a lehetséges veszteség végtelen nagyságú, (6) a szükséges biztonsági intézkedések hatása korlátozott és folyamatos figyelmet kíván, (7) amelyet a másik professzionális szerződő fél nem vállal biztosítani, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét? |
| --- | --- |

5.3

Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, miszerint (1) az árfolyamváltozásnak nincs felső határa, (2) az árfolyamváltozás lehetősége valós, vagyis a kölcsönszerződés futamideje alatt is bekövetkezhet, (3) annak köszönhetően a törlesztőrészlet összege korlátozás nélkül megemelkedhet, (4) az árfolyamváltozás kapcsán nem csak a törlesztő részlet összege, hanem a tőketartozás összege is korlátozás nélkül megnőhet, (5) a lehetséges veszteség végtelen nagyságú, (6) a szükséges biztonsági intézkedések hatása korlátozott és folyamatos figyelmet kíván, (7) amelyet a másik professzionális szerződő fél nem vállal biztosítani, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét?

| 5.4 | Különös tekintettel arra, hogy elképzelhető, akár létező tagállami bírói gyakorlat vagy jogszabály szerinti következtetés szerint a deviza alapú kölcsönszerződések esetében a fogyasztó az adott időszakban irányadó forintkölcsönnél kedvezőbb kamatmérték miatt adósodott el devizában, aminek ellenében kizárólagosan ő viseli az árfolyamváltozás hatásait, továbbá arra, hogy szintén elképzelhető, akár létező tagállami bírói gyakorlat vagy jogszabály szerinti következtetés szerint a szerződési terheknek a kölcsönszerződés megkötését követő – előre nem látható – egyoldalú eltolódása a tisztességtelenség körében nem értékelhető, tekintettel arra, hogy a semmisségi oknak a szerződés megkötésekor kell fennállnia, továbbá tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, illetve az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható, hanem annak fogyasztó által értékelhetővé tétele is; tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján a másik professzionális szerződő fél által (egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett és alkalmazott, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezett figyelemfelhívást az árfolyamváltozás futamidő (legalább kezdőidőszaka) alatt várható iránya, minimális és/vagy maximális mértéke tekintetében (pl. a forward árfolyamszámítás módszertanára és/vagy a kamatparitás elvére alapítottan /amelynek értelmében a deviza alapú kölcsönök tekintetében a kamatelőny, azaz a LIBOR vagy az EURIBOR kamat BUBOR kamatnál alacsonyabb szintje, nagy biztonsággal prognosztizálható árfolyamveszteséghez vezet fogyasztói oldalon, azaz a teljesítés pénznemének árfolyama romlik a követelés pénznemének árfolyamához képest/)? |
| --- | --- |

5.4

Különös tekintettel arra, hogy elképzelhető, akár létező tagállami bírói gyakorlat vagy jogszabály szerinti következtetés szerint a deviza alapú kölcsönszerződések esetében a fogyasztó az adott időszakban irányadó forintkölcsönnél kedvezőbb kamatmérték miatt adósodott el devizában, aminek ellenében kizárólagosan ő viseli az árfolyamváltozás hatásait, továbbá arra, hogy szintén elképzelhető, akár létező tagállami bírói gyakorlat vagy jogszabály szerinti következtetés szerint a szerződési terheknek a kölcsönszerződés megkötését követő – előre nem látható – egyoldalú eltolódása a tisztességtelenség körében nem értékelhető, tekintettel arra, hogy a semmisségi oknak a szerződés megkötésekor kell fennállnia, továbbá tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, illetve az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható, hanem annak fogyasztó által értékelhetővé tétele is; tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján a másik professzionális szerződő fél által (egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett és alkalmazott, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezett figyelemfelhívást az árfolyamváltozás futamidő (legalább kezdőidőszaka) alatt várható iránya, minimális és/vagy maximális mértéke tekintetében (pl. a forward árfolyamszámítás módszertanára és/vagy a kamatparitás elvére alapítottan /amelynek értelmében a deviza alapú kölcsönök tekintetében a kamatelőny, azaz a LIBOR vagy az EURIBOR kamat BUBOR kamatnál alacsonyabb szintje, nagy biztonsággal prognosztizálható árfolyamveszteséghez vezet fogyasztói oldalon, azaz a teljesítés pénznemének árfolyama romlik a követelés pénznemének árfolyamához képest/)?

| 5.5 | Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, amely egzakt módon (pl. legalább a fogyasztó által vállalt futamidővel azonos időtartamot felölelő, a teljesítés- és a követelés pénznemek árfolyamainak egymáshoz viszonyított múltbeli alakulását tartalmazó adatsor/grafikon számszerűsítve) bemutatja az árfolyamkockázat fogyasztóra hárításából várhatóan eredő valós adósi kockázatot, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét? |
| --- | --- |

5.5

Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, amely egzakt módon (pl. legalább a fogyasztó által vállalt futamidővel azonos időtartamot felölelő, a teljesítés- és a követelés pénznemek árfolyamainak egymáshoz viszonyított múltbeli alakulását tartalmazó adatsor/grafikon számszerűsítve) bemutatja az árfolyamkockázat fogyasztóra hárításából várhatóan eredő valós adósi kockázatot, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét?

| 5.6 | Különös tekintettel arra, hogy elképzelhető, akár létező tagállami bírói gyakorlat vagy jogszabály szerinti következtetés alapján a deviza alapú kölcsönszerződések esetében a fogyasztó az adott időszakban irányadó forintkölcsönnél kedvezőbb kamatmérték miatt adósodott el devizában, aminek ellenében kizárólagosan ő viseli az árfolyamváltozás hatásait, továbbá tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, illetve az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható, hanem annak fogyasztó által értékelhetővé tétele is; tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, amely egzakt módon (pl. legalább a fogyasztó által vállalt futamidővel azonos időtartamot felölelő múltbeli adatokra alapítottan kifejezetten és számszerűsítve) bemutatja a forintkölcsönök esetében alkalmazott BUBOR és a deviza alapú kölcsönök esetében alkalmazott LIBOR vagy EURIBOR közötti várható kamatnyereség mértékét? |
| --- | --- |

5.6

Különös tekintettel arra, hogy elképzelhető, akár létező tagállami bírói gyakorlat vagy jogszabály szerinti következtetés alapján a deviza alapú kölcsönszerződések esetében a fogyasztó az adott időszakban irányadó forintkölcsönnél kedvezőbb kamatmérték miatt adósodott el devizában, aminek ellenében kizárólagosan ő viseli az árfolyamváltozás hatásait, továbbá tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, illetve az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható, hanem annak fogyasztó által értékelhetővé tétele is; tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, amely egzakt módon (pl. legalább a fogyasztó által vállalt futamidővel azonos időtartamot felölelő múltbeli adatokra alapítottan kifejezetten és számszerűsítve) bemutatja a forintkölcsönök esetében alkalmazott BUBOR és a deviza alapú kölcsönök esetében alkalmazott LIBOR vagy EURIBOR közötti várható kamatnyereség mértékét?

| 6) | A törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel tisztességességének megítélése körében a bizonyítási teher mennyiben terheli a fogyasztót és/vagy a másik professzionális szerződő felet annak megítélése körében, hogy a fogyasztónak az őt visszavonhatatlanul kötelező tárgybeli szerződéses feltétel vonatkozásában az alapos megismerésre volt-e tényleges lehetősége a kölcsönszerződés megkötését megelőzően (93/13 EGK irányelv 3. cikk (3) bekezdés és melléklet 1.i) pont)? |
| --- | --- |

6)

A törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel tisztességességének megítélése körében a bizonyítási teher mennyiben terheli a fogyasztót és/vagy a másik professzionális szerződő felet annak megítélése körében, hogy a fogyasztónak az őt visszavonhatatlanul kötelező tárgybeli szerződéses feltétel vonatkozásában az alapos megismerésre volt-e tényleges lehetősége a kölcsönszerződés megkötését megelőzően (93/13 EGK irányelv 3. cikk (3) bekezdés és melléklet 1.i) pont)?

| 7) | Olyan szolgáltatóknak tekintendőek-e a saját devizaárfolyamot alkalmazó, a fogyasztókkal szerződő professzionális szerződő fél hitelintézetek a deviza alapú kölcsönszerződések tekintetében – azaz olyan tranzakciók tekintetében, amelyek olyan szolgáltatásokra vonatkoznak, amelyek ára pénzpiaci árfolyam-ingadozásokhoz kapcsolódik – akik az ár alakulására nem képesek befolyást gyakorolni (93/13 EGK irányelv, melléklet 2.c) pont)? |
| --- | --- |

7)

Olyan szolgáltatóknak tekintendőek-e a saját devizaárfolyamot alkalmazó, a fogyasztókkal szerződő professzionális szerződő fél hitelintézetek a deviza alapú kölcsönszerződések tekintetében – azaz olyan tranzakciók tekintetében, amelyek olyan szolgáltatásokra vonatkoznak, amelyek ára pénzpiaci árfolyam-ingadozásokhoz kapcsolódik – akik az ár alakulására nem képesek befolyást gyakorolni (93/13 EGK irányelv, melléklet 2.c) pont)?

---

(1)  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL L 95., 29. o., magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet 2. kötet 288. o.)

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/11

---

A Županijski sud u Zagrebu (Horvátország) által 2017. május 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta kontra AY

(C-268/17. sz. ügy)

(2017/C 256/08)

Az eljárás nyelve: horvát

A kérdést előterjesztő bíróság

Županijski sud u Zagrebu

Az alapeljárás felei

Felperes: Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta

Alperes: AY

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2002/584/IB kerethatározat 4. cikkének 3. pontját, hogy az európai elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény tekintetében a büntetőeljárás meg nem indításának vagy megszüntetésének ténye kizárólag az európai elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekményre vonatkozik, vagy ez a rendelkezés úgy értendő, hogy a büntetőeljárásról való lemondásnak vagy annak átengedésének a keresett személyt is kell érintenie, mint e büntetőeljárásban gyanúsítottat/terheltet? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2002/584/IB kerethatározat 4. cikkének 3. pontját, hogy az európai elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény tekintetében a büntetőeljárás meg nem indításának vagy megszüntetésének ténye kizárólag az európai elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekményre vonatkozik, vagy ez a rendelkezés úgy értendő, hogy a büntetőeljárásról való lemondásnak vagy annak átengedésének a keresett személyt is kell érintenie, mint e büntetőeljárásban gyanúsítottat/terheltet?

| 2) | Megtagadhatja-e egy tagállam a kibocsátott európai elfogatóparancs végrehajtását a 2002/584/IB kerethatározat 4. cikkének 3. pontjára hivatkozással akkor, ha a tagállam igazságügyi hatósága az európai elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény kapcsán akár a büntetőeljárás meg nem indításáról, akár annak megszüntetéséről döntött, abban az esetben, ha e büntetőeljárás keretében a keresett személy tanú volt, nem pedig gyanúsított/terhelt? |
| --- | --- |

2)

Megtagadhatja-e egy tagállam a kibocsátott európai elfogatóparancs végrehajtását a 2002/584/IB kerethatározat 4. cikkének 3. pontjára hivatkozással akkor, ha a tagállam igazságügyi hatósága az európai elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény kapcsán akár a büntetőeljárás meg nem indításáról, akár annak megszüntetéséről döntött, abban az esetben, ha e büntetőeljárás keretében a keresett személy tanú volt, nem pedig gyanúsított/terhelt?

| 3) | Azon nyomozást megszüntető határozat, amelyben a keresett személy nem gyanúsított volt, hanem tanúként hallgatták ki, kellő indokul szolgál-e a többi tagállam számára ahhoz, hogy a 2002/584/IB kerethatározat 3. cikkének 2. pontja alapján megtagadja a kibocsátott európai elfogatóparancs teljesítését? |
| --- | --- |

3)

Azon nyomozást megszüntető határozat, amelyben a keresett személy nem gyanúsított volt, hanem tanúként hallgatták ki, kellő indokul szolgál-e a többi tagállam számára ahhoz, hogy a 2002/584/IB kerethatározat 3. cikkének 2. pontja alapján megtagadja a kibocsátott európai elfogatóparancs teljesítését?

| 4) | Milyen kapcsolatban áll egymással az átadás megtagadásának a kerethatározat 3. cikkének 2. pontja szerinti kötelező oka – amely szerint „a végrehajtó igazságügyi hatóság rendelkezésére álló információkból az derül ki, hogy a keresett személyt valamely tagállam ugyanazon cselekményért már jogerősen elítélte” – és az átadás megtagadásának a kerethatározat 4. cikkének 3. pontja szerinti mérlegelhető oka – amely szerint „egy tagállamban a keresett személy ellen ugyanazon cselekmény miatt jogerős határozatot hoztak, ami a további büntetőeljárás akadályát képezi”? |
| --- | --- |

4)

Milyen kapcsolatban áll egymással az átadás megtagadásának a kerethatározat 3. cikkének 2. pontja szerinti kötelező oka – amely szerint „a végrehajtó igazságügyi hatóság rendelkezésére álló információkból az derül ki, hogy a keresett személyt valamely tagállam ugyanazon cselekményért már jogerősen elítélte” – és az átadás megtagadásának a kerethatározat 4. cikkének 3. pontja szerinti mérlegelhető oka – amely szerint „egy tagállamban a keresett személy ellen ugyanazon cselekmény miatt jogerős határozatot hoztak, ami a további büntetőeljárás akadályát képezi”?

| 5) | Úgy kell-e értelmezni a 2002/584/IB kerethatározat 1. cikkének (2) bekezdését, hogy a végrehajtó állam köteles határozni minden számára továbbított európai elfogatóparancsról, abban az esetben is, amikor már határozott a másik igazságügyi hatóság által ugyanazon keresett személy ellen ugyanazon büntetőeljárás keretében kibocsátott korábbi európai elfogatóparancsról, és az újabb európai elfogatóparancs kibocsátását az európai elfogatóparancsot kibocsátó állam körülményeiben bekövetkezett változás indokolja (előzetes döntéshozatalra utaló határozat – a büntetőeljárás megindítása, a bűncselekmény elkövetésére utaló valószínűsítő körülményekre vonatkozó szigorúbb követelmények, új illetékes igazságügyi hatóság/bíróság)? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell-e értelmezni a 2002/584/IB kerethatározat 1. cikkének (2) bekezdését, hogy a végrehajtó állam köteles határozni minden számára továbbított európai elfogatóparancsról, abban az esetben is, amikor már határozott a másik igazságügyi hatóság által ugyanazon keresett személy ellen ugyanazon büntetőeljárás keretében kibocsátott korábbi európai elfogatóparancsról, és az újabb európai elfogatóparancs kibocsátását az európai elfogatóparancsot kibocsátó állam körülményeiben bekövetkezett változás indokolja (előzetes döntéshozatalra utaló határozat – a büntetőeljárás megindítása, a bűncselekmény elkövetésére utaló valószínűsítő körülményekre vonatkozó szigorúbb követelmények, új illetékes igazságügyi hatóság/bíróság)?

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/12

---

A Conseil d’État (Franciaország) által 2017. május 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fédération des fabricants de cigares és társai kontra Premier ministre, Ministre des Affaires sociales et de la Santé

(C-288/17. sz. ügy)

(2017/C 256/09)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d’État

Az alapeljárás felei

Felperesek: Fédération des fabricants de cigares, Coprova, E-Labo France, Smakq développement, Société nationale d’exploitation industrielle des tabacs et allumettes (SEITA), British American Tobacco France

Alperesek: Premier ministre, Ministre des Affaires sociales et de la Santé

Többi fél: Société J. Cortès France, Scandinavian Tobacco Group France, Villiger France

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 13. cikke (1) és (3) bekezdésének rendelkezéseit, hogy azok közismert jellegüktől függetlenül megtiltják az egyes tulajdonságokra utaló valamennyi védjegy használatát a csomagolási egységeken, a gyűjtőcsomagokon és a dohánytermékeken? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 13. cikke (1) és (3) bekezdésének rendelkezéseit, hogy azok közismert jellegüktől függetlenül megtiltják az egyes tulajdonságokra utaló valamennyi védjegy használatát a csomagolási egységeken, a gyűjtőcsomagokon és a dohánytermékeken?

| 2) | Az irányelv 13. cikke (1) és (3) bekezdésének értelmezésétől függően e cikkek rendelkezései, amennyiben alkalmazandók a kereskedelmi nevekre és védjegyekre, tiszteletben tartják-e a tulajdonhoz való jogot, a véleménynyilvánítás szabadságát, a vállalkozás szabadságát, valamint az arányosság és a jogbiztonság elvét? |
| --- | --- |

2)

Az irányelv 13. cikke (1) és (3) bekezdésének értelmezésétől függően e cikkek rendelkezései, amennyiben alkalmazandók a kereskedelmi nevekre és védjegyekre, tiszteletben tartják-e a tulajdonhoz való jogot, a véleménynyilvánítás szabadságát, a vállalkozás szabadságát, valamint az arányosság és a jogbiztonság elvét?

| 3) | Az előző kérdésre adott igenlő válasz esetén egy tagállam mely feltételek mellett élhet az irányelv 24. cikkének (2) bekezdése által biztosított azon lehetőséggel, hogy – a tulajdonhoz való jog, a véleménynyilvánítás és a vállalkozás szabadsága, valamint az arányosság elvének sérelme nélkül – a csomagolási egységek és gyűjtőcsomagolások semlegességét és egységességét írja elő a gyártók és importőrök számára? |
| --- | --- |

3)

Az előző kérdésre adott igenlő válasz esetén egy tagállam mely feltételek mellett élhet az irányelv 24. cikkének (2) bekezdése által biztosított azon lehetőséggel, hogy – a tulajdonhoz való jog, a véleménynyilvánítás és a vállalkozás szabadsága, valamint az arányosság elvének sérelme nélkül – a csomagolási egységek és gyűjtőcsomagolások semlegességét és egységességét írja elő a gyártók és importőrök számára?

---

(1)  A tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 127., 1. o.; helyesbítések: HL 2015. L 150., 24. o., HL 2016. L 40., 16. o.).

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/13

---

A Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugália) által 2017. május 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MEO – Serviços de Comunicações e Multimédia S.A. kontra Autoridade Tributária e Aduaneira

(C-295/17. sz. ügy)

(2017/C 256/10)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

Az alapeljárás felei

Felperes: MEO – Serviços de Comunicações e Multimédia S.A.

Alperes: Autoridade Tributária e Aduaneira

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv (1) 2. cikke (1) bekezdésének c) pontját, 64. cikkének (1) bekezdését, 66. cikkének a) pontját és a 73. cikkét, hogy valamely távközlési (televíziós, internet, mobil és fix hálózatos) szolgáltató hozzáadottérték-adót számít fel valamely előre meghatározott összegnek az ügyfeleitől történő beszedése után – amennyiben az ügyfélnek felróhatóan megszünteti az előre meghatározott időszakra (hűségidőre) vonatkozó, fenntartási kötelezettséget tartalmazó szerződést az időszak lejártát megelőzően –, amely összeg megfelel a szerződés szerint az ügyfél által fizetendő havi alapdíj hűségidő lejártáig hátralévő havi díjak számával megszorzott értékének, abban a helyzetben, amelyben a hivatkozott összeg kiszámlázásakor, és függetlenül annak tényleges beszedésétől, a szolgáltató a szolgáltatásnyújtást már megszüntette, abban az esetben, ha:






  a. | a számlázott összeg szerződéses célja, hogy visszatartsa az ügyfelet a hűségidő megszegésétől, amelynek betartására kötelezettséget vállalt, és megtérítse a szolgáltató által a hűségidő megszegéséből eredően alapvetően azon haszon elvesztése, illetve az alacsonyabb díjakkal történő szerződéskötés, a készülékek vagy egyéb ajánlatok ingyenesen vagy csökkentett áron való rendelkezésre bocsátása, valamint a reklámozási és ügyfélszerzési költségek miatt elszenvedett károkat,, amely hasznot akkor szerezhetett volna meg, ha a szerződés a hűségidő végéig hatályos maradt volna; |
| --- | --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv (1) 2. cikke (1) bekezdésének c) pontját, 64. cikkének (1) bekezdését, 66. cikkének a) pontját és a 73. cikkét, hogy valamely távközlési (televíziós, internet, mobil és fix hálózatos) szolgáltató hozzáadottérték-adót számít fel valamely előre meghatározott összegnek az ügyfeleitől történő beszedése után – amennyiben az ügyfélnek felróhatóan megszünteti az előre meghatározott időszakra (hűségidőre) vonatkozó, fenntartási kötelezettséget tartalmazó szerződést az időszak lejártát megelőzően –, amely összeg megfelel a szerződés szerint az ügyfél által fizetendő havi alapdíj hűségidő lejártáig hátralévő havi díjak számával megszorzott értékének, abban a helyzetben, amelyben a hivatkozott összeg kiszámlázásakor, és függetlenül annak tényleges beszedésétől, a szolgáltató a szolgáltatásnyújtást már megszüntette, abban az esetben, ha:

a.

a számlázott összeg szerződéses célja, hogy visszatartsa az ügyfelet a hűségidő megszegésétől, amelynek betartására kötelezettséget vállalt, és megtérítse a szolgáltató által a hűségidő megszegéséből eredően alapvetően azon haszon elvesztése, illetve az alacsonyabb díjakkal történő szerződéskötés, a készülékek vagy egyéb ajánlatok ingyenesen vagy csökkentett áron való rendelkezésre bocsátása, valamint a reklámozási és ügyfélszerzési költségek miatt elszenvedett károkat,, amely hasznot akkor szerezhetett volna meg, ha a szerződés a hűségidő végéig hatályos maradt volna;

| b. | a hűségidőt tartalmazó, megkötött szerződések magasabb díjazást jelentenek a szerződés megkötését előmozdító személyek számára, mint a hűségidőt nem tartalmazó szerződések megkötéséért járó díjazás, amennyiben az előbbi vagy utóbbi esetben (vagyis a hűségidővel vagy anélkül kötött szerződésekben) a díjazás a megkötött szerződésekben rögzített havi díj összege alapján kerül kiszámításra; |
| --- | --- |

b.

a hűségidőt tartalmazó, megkötött szerződések magasabb díjazást jelentenek a szerződés megkötését előmozdító személyek számára, mint a hűségidőt nem tartalmazó szerződések megkötéséért járó díjazás, amennyiben az előbbi vagy utóbbi esetben (vagyis a hűségidővel vagy anélkül kötött szerződésekben) a díjazás a megkötött szerződésekben rögzített havi díj összege alapján kerül kiszámításra;

| c. | a kiszámlázott összeg a nemzeti jog szerint büntetőrendelkezésnek minősül? |
| --- | --- |

c.

a kiszámlázott összeg a nemzeti jog szerint büntetőrendelkezésnek minősül?

| 2) | Az első kérdésre adott választ módosíthatja-e, hogy ugyanezen kérdés különböző pontjaiban kifejtett egyik vagy néhány helyzet esetlegesen nem áll fenn? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott választ módosíthatja-e, hogy ugyanezen kérdés különböző pontjaiban kifejtett egyik vagy néhány helyzet esetlegesen nem áll fenn?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.)

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/14

---

A Varhoven kasatsionen sad (Bulgária) által 2017. május 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Wiemer & Trachte GmbH (felszámolás alatt) kontra Zhan Oved Tadzher

(C-296/17. sz. ügy)

(2017/C 256/11)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Varhoven kasatsionen sad

Az alapeljárás felei

Felperes és felülvizsgálatot kérelmező fél: Wiemer & Trachte GmbH (felszámolás alatt)

Alperes és a felülvizsgálati eljárásban ellenérdekű fél: Zhan Oved Tadzher

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet (1) 3. cikkének (1) bekezdését, hogy azon tagállam bíróságai, amelynek területén a fizetésképtelenségi eljárást megindították, kizárólagos joghatósággal rendelkeznek a valamely másik tagállamban székhellyel vagy lakóhellyel rendelkező alperes elleni, fizetésképtelenségre alapított megtámadási kereset elbírálására, vagy a felszámoló a rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti esetben jogosult azon tagállam bíróságai előtt megtámadási keresettel élni, amelynek területén az alperes székhelye vagy lakóhelye van, ha a felszámoló megtámadási keresete az említett másik tagállamban ingó vagyon felett tett rendelkezésen alapul? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet (1) 3. cikkének (1) bekezdését, hogy azon tagállam bíróságai, amelynek területén a fizetésképtelenségi eljárást megindították, kizárólagos joghatósággal rendelkeznek a valamely másik tagállamban székhellyel vagy lakóhellyel rendelkező alperes elleni, fizetésképtelenségre alapított megtámadási kereset elbírálására, vagy a felszámoló a rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti esetben jogosult azon tagállam bíróságai előtt megtámadási keresettel élni, amelynek területén az alperes székhelye vagy lakóhelye van, ha a felszámoló megtámadási keresete az említett másik tagállamban ingó vagyon felett tett rendelkezésen alapul?

| 2) | Alkalmazható-e az 1346/2000 rendelet 24. cikkének az ugyanezen cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett (2) bekezdése szerinti mentesülés, ha az adós társaság valamely tagállamban bejegyzett telephelyének ügyvezetője teljesített valamely kötelezettséget az említett tagállamban az adós számára, amennyiben a teljesítés időpontjában valamely másik tagállamban az adós elleni fizetésképtelenségi eljárás megindítására vonatkozó kérelmet már benyújtották, és ideiglenes felszámolót rendeltek ki, azonban a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról még nem határoztak? |
| --- | --- |

2)

Alkalmazható-e az 1346/2000 rendelet 24. cikkének az ugyanezen cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett (2) bekezdése szerinti mentesülés, ha az adós társaság valamely tagállamban bejegyzett telephelyének ügyvezetője teljesített valamely kötelezettséget az említett tagállamban az adós számára, amennyiben a teljesítés időpontjában valamely másik tagállamban az adós elleni fizetésképtelenségi eljárás megindítására vonatkozó kérelmet már benyújtották, és ideiglenes felszámolót rendeltek ki, azonban a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról még nem határoztak?

| 3) | Alkalmazható-e az 1346/2000 rendelet 24. cikkének (1) bekezdése az adós számára pénzösszeg fizetésével teljesített kötelezettség esetén, ha az említett összegnek az adóstól a teljesítő személy részére történő eredeti átutalása a felszámolási bíróság nemzeti joga alapján hatálytalannak minősül, és a hatálytalanságot a fizetésképtelenségi eljárás megindítása okozza? |
| --- | --- |

3)

Alkalmazható-e az 1346/2000 rendelet 24. cikkének (1) bekezdése az adós számára pénzösszeg fizetésével teljesített kötelezettség esetén, ha az említett összegnek az adóstól a teljesítő személy részére történő eredeti átutalása a felszámolási bíróság nemzeti joga alapján hatálytalannak minősül, és a hatálytalanságot a fizetésképtelenségi eljárás megindítása okozza?

| 4) | Alkalmazható-e a tudomásszerzés hiányára vonatkozó, az 1346/2000 rendelet 24. cikkének (2) bekezdése szerinti vélelem akkor, ha a rendelet 21. cikke (2) bekezdésének második mondatában említett hatóságok nem tették meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a felszámolási bíróságnak az ideiglenes felszámoló kijelöléséről és a társaság rendelkezései hatályosságának az ideiglenes felszámoló hozzájárulásához kötéséről hozott határozatait az adós telephelye szerinti tagállam nyilvántartásában közzétegyék, ha a tagállam, amelynek területén a telephely található, előírja az említett határozatok kötelező közzétételét, noha a rendelet 16. cikkével összefüggésben értelmezett 25. cikke alapján elismeri azokat? |
| --- | --- |

4)

Alkalmazható-e a tudomásszerzés hiányára vonatkozó, az 1346/2000 rendelet 24. cikkének (2) bekezdése szerinti vélelem akkor, ha a rendelet 21. cikke (2) bekezdésének második mondatában említett hatóságok nem tették meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a felszámolási bíróságnak az ideiglenes felszámoló kijelöléséről és a társaság rendelkezései hatályosságának az ideiglenes felszámoló hozzájárulásához kötéséről hozott határozatait az adós telephelye szerinti tagállam nyilvántartásában közzétegyék, ha a tagállam, amelynek területén a telephely található, előírja az említett határozatok kötelező közzétételét, noha a rendelet 16. cikkével összefüggésben értelmezett 25. cikke alapján elismeri azokat?

---

(1)  HL 2000. L 160., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 1. kötet, 191. o.; helyesbítés HL 2006. L 234., 43. o.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/14

---

Conseil d'État (Franciaország) által 2017. május 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – France Télévision SA kontra Playmédia, Conseil Supérieur de l'Audiovisuel (CSA)

(C-298/17. sz. ügy)

(2017/C 256/12)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d'État

Az alapeljárás felei

Felperes: France Télévision SA

Alperes: Playmédia, Conseil Supérieur de l'Audiovisuel (CSA)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Azt a vállalkozást, amely élő, megszakítás nélküli adatfolyamban az interneten kínálja televíziós műsorok megtekintését, pusztán e ténynél fogva a 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelv (1) 31. cikkének (1) bekezdése szerinti, a nyilvánosság számára rádió- vagy televízióműsorok szétosztására szolgáló elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető vállalkozásnak kell-e tekinteni? |
| --- | --- |

1)

Azt a vállalkozást, amely élő, megszakítás nélküli adatfolyamban az interneten kínálja televíziós műsorok megtekintését, pusztán e ténynél fogva a 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelv (1) 31. cikkének (1) bekezdése szerinti, a nyilvánosság számára rádió- vagy televízióműsorok szétosztására szolgáló elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető vállalkozásnak kell-e tekinteni?

| 2) | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén egy tagállam az irányelv vagy az Európai Unió joga más szabályainak megsértése nélkül előírhat-e az elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető vállalkozásokat és az ilyen hálózatokat nem üzemeltető, élő, megszakítás nélküli adatfolyamban és közvetlenül az interneten televíziós műsorok megtekintését kínáló vállalkozásokat terhelő, rádió- és televízió-műsorok továbbítására vonatkozó kötelezettséget? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén egy tagállam az irányelv vagy az Európai Unió joga más szabályainak megsértése nélkül előírhat-e az elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető vállalkozásokat és az ilyen hálózatokat nem üzemeltető, élő, megszakítás nélküli adatfolyamban és közvetlenül az interneten televíziós műsorok megtekintését kínáló vállalkozásokat terhelő, rádió- és televízió-műsorok továbbítására vonatkozó kötelezettséget?

| 3) | A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén a tagállamok tartózkodhatnak-e attól, hogy azon szolgáltatók tekintetében, amelyek nem üzemeltetnek elektronikus hírközlési hálózatokat, a továbbítási kötelezettséget a 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelv 31. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek együttes fennállásától tegyék függővé, holott e feltételek az irányelv alapján a hálózat-üzemeltetőket kötik? |
| --- | --- |

3)

A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén a tagállamok tartózkodhatnak-e attól, hogy azon szolgáltatók tekintetében, amelyek nem üzemeltetnek elektronikus hírközlési hálózatokat, a továbbítási kötelezettséget a 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelv 31. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek együttes fennállásától tegyék függővé, holott e feltételek az irányelv alapján a hálózat-üzemeltetőket kötik?

| 4) | Az a tagállam, amely bizonyos rádió- és televízió-műsorok bizonyos hálózatokra történő továbbítására vonatkozó kötelezettséget vezetett be, előírhatja-e az irányelv sérelme nélkül e szolgáltatások számára az e hálózatokra történő továbbítás elfogadását, az internetes oldalra történő továbbítást is ideértve, ha a szóban forgó szolgáltatás maga is továbbítja saját műsorait az internetre? |
| --- | --- |

4)

Az a tagállam, amely bizonyos rádió- és televízió-műsorok bizonyos hálózatokra történő továbbítására vonatkozó kötelezettséget vezetett be, előírhatja-e az irányelv sérelme nélkül e szolgáltatások számára az e hálózatokra történő továbbítás elfogadását, az internetes oldalra történő továbbítást is ideértve, ha a szóban forgó szolgáltatás maga is továbbítja saját műsorait az internetre?

| 5) | A 2002/22/EK irányelv 31. cikkének (1) bekezdésében előírt azon feltételt, amely szerint a továbbítási kötelezettség alá tartozó hálózatok végfelhasználói jelentős hányadának kell e hálózatokat a rádió- és televízióműsorok vételének fő eszközeként használnia, az internetre történő továbbítást illetően az összes, a televíziós műsorokat élő, megszakítás nélküli adatfolyamban az interneten megtekintő felhasználóra, vagy csak a továbbítási kötelezettség alá tartozó honlap felhasználóira tekintettel kell-e értékelni? |
| --- | --- |

5)

A 2002/22/EK irányelv 31. cikkének (1) bekezdésében előírt azon feltételt, amely szerint a továbbítási kötelezettség alá tartozó hálózatok végfelhasználói jelentős hányadának kell e hálózatokat a rádió- és televízióműsorok vételének fő eszközeként használnia, az internetre történő továbbítást illetően az összes, a televíziós műsorokat élő, megszakítás nélküli adatfolyamban az interneten megtekintő felhasználóra, vagy csak a továbbítási kötelezettség alá tartozó honlap felhasználóira tekintettel kell-e értékelni?

---

(1)  Az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. marcius 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) (HL 2002. L 108., 51. o.,; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 337. és 367. o.).

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/15

---

A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2017. május 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Geocycle Bulgaria EOOD kontra Direktor na direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika” – Veliko Tarnovo, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite

(C-314/17. sz. ügy)

(2017/C 256/13)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Varhoven administrativen sad

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálatot kérelmező fél:Geocycle Bulgaria EOOD

Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: Direktor na direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika” – Veliko Tarnovo, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Fennáll-e a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) rendelkezései alapján a közös hozzáadottértékadó-rendszer adósemlegessége és tényleges érvényesülése elvének megsértése, ha olyan esetben, mint amely az alapeljárásban szerepel, ugyanaz az értékesítés a hozzáadottérték-adó szempontjából kettős adóztatás alá esik, egyszer az általános szabályok alapján azáltal, hogy az eladó az adót az értékesítési számlában feltünteti, másodszor pedig azáltal, hogy a vevő tekintetében a fordított adózási eljárás (fordított adózási mechanizmus) alapján hozott adóellenőrzési határozattal állapítják meg az adót, amelynek során a gyakorlatban az előzetesen felszámított adó levonásának jogát megtagadják, és a nemzeti jog nem írja elő az eladó számlájában feltüntetett hozzáadottérték-adó helyesbítésének lehetőségét az adóellenőrzési eljárás lezárása után?

---

(1)  HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítés: HL 2007. L 335., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/16

---

A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2017. május 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ivan Gavanozov elleni büntetőeljárás

(C-324/17. sz. ügy)

(2017/C 256/14)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Spetsializiran nakazatelen sad

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

Ivan Gavanozov

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Összeegyeztethető-e a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/41/EU irányelv (1) 14. cikkével az a nemzeti jog és nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely szerint sem közvetlenül a bírósági határozattal szemben előterjesztett jogorvoslat iránti kérelemmel, sem kártérítés iránti különös keresettel nem támadhatók meg a lakás és üzlethelyiségek átkutatását és meghatározott tárgyak lefoglalását, illetve tanú meghallgatásának engedélyezését elrendelő európai nyomozási határozat érdemi indokai? |
| --- | --- |

1)

Összeegyeztethető-e a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/41/EU irányelv (1) 14. cikkével az a nemzeti jog és nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely szerint sem közvetlenül a bírósági határozattal szemben előterjesztett jogorvoslat iránti kérelemmel, sem kártérítés iránti különös keresettel nem támadhatók meg a lakás és üzlethelyiségek átkutatását és meghatározott tárgyak lefoglalását, illetve tanú meghallgatásának engedélyezését elrendelő európai nyomozási határozat érdemi indokai?

| 2) | Az irányelv 14. cikkének (2) bekezdése közvetlenül biztosít-e jogot az érintett fél számára arra, hogy megtámadja az európai nyomozási határozatról rendelkező bírósági határozatot, ha a nemzeti jog nem biztosít ilyen eljárási lehetőséget? |
| --- | --- |

2)

Az irányelv 14. cikkének (2) bekezdése közvetlenül biztosít-e jogot az érintett fél számára arra, hogy megtámadja az európai nyomozási határozatról rendelkező bírósági határozatot, ha a nemzeti jog nem biztosít ilyen eljárási lehetőséget?

| 3) | Az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és 1. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 14. cikke (2) bekezdésének figyelembevételével a vádlott tekinthető-e az irányelv 14. cikkének (4) bekezdése szerinti érintett félnek, ha a bizonyítékgyűjtési intézkedés címzettje harmadik személy? |
| --- | --- |

3)

Az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és 1. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 14. cikke (2) bekezdésének figyelembevételével a vádlott tekinthető-e az irányelv 14. cikkének (4) bekezdése szerinti érintett félnek, ha a bizonyítékgyűjtési intézkedés címzettje harmadik személy?

| 4) | Az irányelv 14. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett (4) bekezdése szerinti érintett személy-e az a személy, aki a házkutatással és lefoglalással érintett helyiségekben lakik vagy azokat használja, illetve az a személy, akit tanúként kívánnak meghallgatni? |
| --- | --- |

4)

Az irányelv 14. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett (4) bekezdése szerinti érintett személy-e az a személy, aki a házkutatással és lefoglalással érintett helyiségekben lakik vagy azokat használja, illetve az a személy, akit tanúként kívánnak meghallgatni?

---

(1)  HL 2014. L 130., 1. o.; helyesbítés HL 2015. L 143., 16. o.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/16

---

A Riigikohus (Észtország) által 2017. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Starman Aktsiaselts kontra Tarbijakaitseamet

(C-332/17. sz. ügy)

(2017/C 256/15)

Az eljárás nyelve: észt

A kérdést előterjesztő bíróság

Riigikohus

Az alapeljárás felei

Felperes: Starman Aktsiaselts

Alperes: Tarbijakaitseamet

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 21. cikkét, hogy a szolgáltató rendelkezésre bocsáthat a rendes díjnál magasabb díjért hívható telefonszámot, ha a szolgáltató a megkötött szerződés céljaira történő kapcsolattartásra az emelt díjas telefonszám mellett érthető és könnyen hozzáférhető módon rendes díjért hívható vezetékes telefonszámot is kínál a fogyasztóknak? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 21. cikkét, hogy a szolgáltató rendelkezésre bocsáthat a rendes díjnál magasabb díjért hívható telefonszámot, ha a szolgáltató a megkötött szerződés céljaira történő kapcsolattartásra az emelt díjas telefonszám mellett érthető és könnyen hozzáférhető módon rendes díjért hívható vezetékes telefonszámot is kínál a fogyasztóknak?

| 2. | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: kizárja-e a 2011/83/EU irányelv 21. cikke, hogy az a fogyasztó, aki annak ellenére, hogy a szolgáltató érthető és könnyen hozzáférhető módon rendelkezésre bocsátott rendes díjért hívható telefonszámot, a megkötött szerződés céljaira történő kapcsolattartásra szabad akaratából emelt díjas telefonszámot használ, köteles legyen a szolgáltatóval történő kapcsolattartásért az emelt díjat megfizetni? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: kizárja-e a 2011/83/EU irányelv 21. cikke, hogy az a fogyasztó, aki annak ellenére, hogy a szolgáltató érthető és könnyen hozzáférhető módon rendelkezésre bocsátott rendes díjért hívható telefonszámot, a megkötött szerződés céljaira történő kapcsolattartásra szabad akaratából emelt díjas telefonszámot használ, köteles legyen a szolgáltatóval történő kapcsolattartásért az emelt díjat megfizetni?

| 3. | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: arra kötelezi-e a 2011/83/EU irányelv 21. cikkében szereplő korlátozás a szolgáltatót, hogy a rövid hívószámmal együtt mindenhol hívja fel a figyelmet a rendes díjért hívható vezetékes telefonszámra és a díjkülönbözetre is? |
| --- | --- |

3.

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: arra kötelezi-e a 2011/83/EU irányelv 21. cikkében szereplő korlátozás a szolgáltatót, hogy a rövid hívószámmal együtt mindenhol hívja fel a figyelmet a rendes díjért hívható vezetékes telefonszámra és a díjkülönbözetre is?

---

(1)  A fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 304., 64.o.).

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/17

---

A Tribunal Judicial da Comarca de Braga (Portugália) által 2017. június 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Caixa Económica Montepio Geral kontra Carlos Samuel Pimenta Marinho és társai

(C-333/17. sz. ügy)

(2017/C 256/16)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Judicial da Comarca de Braga

Az alapeljárás felei

Fellebbező: Caixa Económica Montepio Geral

Ellenérdekű felek: Carlos Samuel Pimenta Marinho, Maria de Lurdes Coelho Pimenta Marinho, Daniel Pimenta Marinho, Vera da Conceião Pimenta Marinho

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Ellentétes-e az uniós joggal – mivel az elismeri az uniós polgárok számára az [Európai Unió Alapjogi Chartájának] 38. és 21. cikkében foglalt, a fogyasztó védelméhez való alapvető jogot, valamint az állampolgárok és a vállalkozások közötti egyenlő bánásmódhoz való alapvető jogot – az olyan nemzeti szabályozás, (a 1943. április 29-i 32765. sz. törvényrendelet egyetlen cikke, amely a Código Civil [polgári törvénykönyv] 1143. cikkében előírt általános szabály alóli kivételt állapít meg), amely a bankszektor számára a többi polgárnak és vállalkozásnak nyújtott bánásmódtól eltérő bánásmódot biztosít a kölcsönszerződés alakiságát illetően, a bankokkal kötött kölcsönszerződések tekintetében kevésbé kötött alakiságot írva elő?

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/18

---

A Törvényszék (első kibővített tanács) T-117/15. sz., Észt Köztársaság kontra Európai Bizottság ügyben 2017. március 24-én hozott ítélete ellen az Észt Köztársaság által 2017. június 5-én benyújtott fellebbezés

(C-334/17. P. sz. ügy)

(2017/C 256/17)

Az eljárás nyelve: észt

Felek

Fellebbező: Észt Köztársaság (képviselő: N. Grünberg)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Lett Köztársaság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-117/15. sz. ügyben 2017. március 24-én hozott ítéletét, amennyiben az az Észt Köztársaság 2015. március 4-i keresetét mint elfogadhatatlant elutasította; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-117/15. sz. ügyben 2017. március 24-én hozott ítéletét, amennyiben az az Észt Köztársaság 2015. március 4-i keresetét mint elfogadhatatlant elutasította;

| — | utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé az Észtország 2015. március 4-i keresetében foglalt kérelmek elbírálása céljából; |
| --- | --- |

—

utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé az Észtország 2015. március 4-i keresetében foglalt kérelmek elbírálása céljából;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A Törvényszék megsértette az uniós jogot, amennyiben megállapította, hogy a Pimix ítéletet (1), a Cseh Köztársaság kontra Bizottság ítéletet (2) és a Lett Köztársaság kontra Bizottság ítéletet (3) nem lehet az ítélkezési gyakorlat értelmében új és lényeges ténynek tekinteni, és ezért mint elfogadhatatlan keresetet elutasította az Észt Köztársaság 2015. március 4-i keresetét, amely az Európai Bizottság 2014. december 22-i levelében foglalt határozat (Ares[2014]4324235) megsemmisítésére irányult. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék megsértette az uniós jogot, amennyiben megállapította, hogy a Pimix ítéletet (1), a Cseh Köztársaság kontra Bizottság ítéletet (2) és a Lett Köztársaság kontra Bizottság ítéletet (3) nem lehet az ítélkezési gyakorlat értelmében új és lényeges ténynek tekinteni, és ezért mint elfogadhatatlan keresetet elutasította az Észt Köztársaság 2015. március 4-i keresetét, amely az Európai Bizottság 2014. december 22-i levelében foglalt határozat (Ares[2014]4324235) megsemmisítésére irányult.

| 2. | Másodszor a Törvényszék a 2017. március 24-i ítélet 13. és 84. pontjában a 60/2004 rendelet (4) esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában való észt nyelvű közzététel dátumaként a helyes 2005. július 4-e helyett tévesen 2004. július 4-ét jelölte meg. Ennélfogva pontatlan tényeken alapul a Törvényszék megállapítása, amely azon lehetőségre vonatkozik, hogy a gazdasági szereplőktől kizárólag a nemzeti jog alapján be lehetett szedni a piacról ki nem vont cukortöbbletek utáni díjat. |
| --- | --- |

2.

Másodszor a Törvényszék a 2017. március 24-i ítélet 13. és 84. pontjában a 60/2004 rendelet (4) esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában való észt nyelvű közzététel dátumaként a helyes 2005. július 4-e helyett tévesen 2004. július 4-ét jelölte meg. Ennélfogva pontatlan tényeken alapul a Törvényszék megállapítása, amely azon lehetőségre vonatkozik, hogy a gazdasági szereplőktől kizárólag a nemzeti jog alapján be lehetett szedni a piacról ki nem vont cukortöbbletek utáni díjat.

| 3. | Harmadszor a Törvényszék megsértette az indokolási kötelezettséget. Így különösen nem tért ki a 2004. május 1-jei állapot szerinti cukortöbbletekre vonatkozó bejelentési kötelezettségre. Ezért nem világos a Törvényszék arra vonatkozó megállapítása, hogy a 60/2004 rendelet esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában való észt nyelvű, megfelelő időben történő közzététel elmaradása nem gátolta az Észt Köztársaságot abban, hogy a nemzeti jogát alkalmazza annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőktől beszedje a piacról ki nem vont cukortöbbletek utáni díjat. |
| --- | --- |

3.

Harmadszor a Törvényszék megsértette az indokolási kötelezettséget. Így különösen nem tért ki a 2004. május 1-jei állapot szerinti cukortöbbletekre vonatkozó bejelentési kötelezettségre. Ezért nem világos a Törvényszék arra vonatkozó megállapítása, hogy a 60/2004 rendelet esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában való észt nyelvű, megfelelő időben történő közzététel elmaradása nem gátolta az Észt Köztársaságot abban, hogy a nemzeti jogát alkalmazza annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőktől beszedje a piacról ki nem vont cukortöbbletek utáni díjat.

---

(1)  Pimix ítélet, C-146/11, EU:C:2012:450.

(2)  Cseh Köztársaság kontra Bizottság ítélet, T-248/07, EU:T:2012:170.

(3)  Lett Köztársaság kontra Bizottság, T-262/07; EU:T:2012:171.

(4)  A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása következtében a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2004. január 14-i 60/2004/EK rendelet (HL 2004. L 9., 8. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 42. kötet, 125. o.).

---

Törvényszék

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/19

---

A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Deutsche Post kontra EUIPO – Media Logistik (PostModern)

(T-13/15. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A PostModern európai uniós szóvédjegy bejelentése - A korábbi POST nemzeti szóvédjegy és a korábbi Deutsche Post európai uniós szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszhetőség hiánya - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja - Az első alkalommal a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett bizonyítékok”))

(2017/C 256/18)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Deutsche Post AG (Bonn, Németország) (képviselők: kezdetben K. Hamacher és C. Giersdorf, később K. Hamacher, végül K. Hamacher és G. Müllejans ügyvédek)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: S. Hanne meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Media Logistik GmbH (Drezda, Németország) (képviselő: S. Risthaus ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a Deutsche Post és a Media Logistik közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2014. november 3-án hozott határozata (R 2063/2013-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Deustche Post AG-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Deustche Post AG-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 107., 2015.3.30.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/19

---

A Törvényszék 2017. június 20-i ítélete – Industrie Aeronautiche Reggiane kontra EUIPO – Audi (NSU)

(T-541/15. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - Az NSU európai uniós szóvédjegy bejelentése - A korábbi NSU nemzeti szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja - A korábbi védjegy tényleges használata - A 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) és (3) bekezdése”))

(2017/C 256/19)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Industrie Aeronautiche Reggiane Srl (Reggio Emilia, Olaszország) (képviselő: M. Gurrado ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: H. Kunz meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Audi AG (Ingolstadt, Németország)

Az ügy tárgya

Az EUIPO második fellebbezési tanácsának az Audi és az Industrie Aeronautiche Reggiane közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2015. július 6-án hozott határozata (R 2132/2014-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Az Industrie Aeronautiche Reggiane Srl-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

Az Industrie Aeronautiche Reggiane Srl-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 381., 2015.11.16.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/20

---

A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Flamagas kontra EUIPO – MatMind (CLIPPER)

(T-580/15. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - Európai uniós térbeli védjegy - A CLIPPER szóelemet tartalmazó, oldalsó kiugró résszel rendelkező öngyújtó formája - A célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges forma - Megkülönböztető képesség hiánya - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és e) pontjának ii. alpontja - A lajstromozási kérelemből hiányzó védjegyleírás”))

(2017/C 256/20)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Flamagas, SA (Barcelona, Spanyolország) (képviselők: I. Valdelomar Serrano, G. Hinarejos Mulliez és D. Gabarre Armengol ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: D. Hanf meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: MatMind Srl (Róma, Olaszország) (képviselők: G. Cipriani és M. Cavattoni ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a MatMind és a Flamagas közötti törlési eljárással kapcsolatban 2015. július 30-án hozott határozata (R 924/2013-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Flamagas, SA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Flamagas, SA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 38., 2016.2.1.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/21

---

A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – Tillots Pharma kontra EUIPO – Ferring (OCTASA)

(T-632/15. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - Az OCTASA európai uniós szóvédjegy bejelentése - A korábbi PENTASA német és benelux szóvédjegyek - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”))

(2017/C 256/21)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Tillots Pharma AG (Rheinfelden, Svájc) (képviselő: M. Douglas ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: D. Gája meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Ferring BV (Hoofddorp, Hollandia) (képviselők: D. Slopek ügyvéd és I. Fowler solicitor)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Ferring és a Tillots Pharma közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2015. szeptember 7-én hozott határozata (R 2386/2014-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Tillots Pharma AG-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Tillots Pharma AG-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 27., 2016.1.25.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/21

---

A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – City Train kontra EUIPO (CityTrain)

(T-699/15. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - A CityTrain európai uniós ábrás védjegy bejelentése - Fellebbezési határidő - Elévültség - Feltétlen kizáró okok - Leíró jelleg - Megkülönböztető képesség hiánya - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja és (2) bekezdése”))

(2017/C 256/22)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: City Train GmbH (Regensburg, Németország) (képviselő: C. Adori ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: H. Kunz meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a CityTrain ábrás megjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2015. szeptember 9-én hozott határozata (R 843/2015-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A City Train GmbH-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A City Train GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 111., 2016.3.29.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/22

---

A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – M/S. Indeutsch International kontra EUIPO – Crafts Americana Group (Két párhuzamos vonal között futó halszálkaminta ábrázolása)

(T-20/16. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - Két párhuzamos vonal között halszálkamintát ábrázoló, európai uniós ábrás védjegy - Megkülönböztető képesség - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja - A védjegy lajstromozott alakjának vizsgálata”))

(2017/C 256/23)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: M/S. Indeutsch International (Noida, India) (képviselők: kezdetben D. Stone, D. Meale, A. Dykes solicitors, és S. Malynicz QC, később D. Stone és S. Malynicz és végül D. Stone, S. Malynicz és M. Siddiqui solicitor)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselő: D. Gája meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Crafts Americana Group, Inc. (Vancouver, Washington, Egyesült Államok) (képviselők: J. Fish és V. Leitch solicitors, és A. Bryson barrister)

Az ügy tárgya

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a Crafts Americana Group és az M/S. Indeutsch International közötti törlési eljárással kapcsolatban 2015. november 5-én hozott határozata (R 1814/2014-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék hatályon kívül helyezi az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsának 2015. november 5-én hozott határozatát (R 1814/2014-1. sz. ügy). |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék hatályon kívül helyezi az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsának 2015. november 5-én hozott határozatát (R 1814/2014-1. sz. ügy).

| 2) | A Törvényszék az EUIPO-t kötelezi az M/S. Indeutsch International költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az EUIPO-t kötelezi az M/S. Indeutsch International költségeinek viselésére.

| 3) | A Crafts Americana Group, Inc. maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Crafts Americana Group, Inc. maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 106., 2016.3.21.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/22

---

A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Clarke és társai kontra EUIPO

(T-89/16. P. sz. ügy) (1)

((„Fellebbezés - Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Olyan felmondási okot tartalmazó, határozott idejű szerződés, amely alapján megszűnik a szerződés abban az esetben, ha az alkalmazottat nem veszik fel a következő nyílt versenyvizsga tartaléklistájára - A felmondási ok alkalmazása - Határozott idejű szerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átminősítése - Gondoskodási kötelezettség - Jogos bizalom”))

(2017/C 256/24)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbezők: Nicole Clarke (Alicante, Spanyolország), Sigrid Dickmanns, (Gran Alacant, Spanyolország) és Elisavet Papathanasiou (Alicante) (képviselő: H. Tettenborn ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselők: A. Lukošiūtė, meghatalmazott, segítője: de B. Wägenbaur ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének (harmadik tanács) 2015. december 15-i Clarke és társai kontra OHIM ítélete (F-101/14-F-103/14, EU:F:2015:151) ellen, annak hatályon kívül helyezése iránt benyújtott fellebbezés.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a fellebbezést elutasítja.

| 2) | Nicole Clarke, Sigrid Dickmanns és Elisavet Papathanasiou maguk viselik saját költségeiket, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről a jelen eljárásban felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Nicole Clarke, Sigrid Dickmanns és Elisavet Papathanasiou maguk viselik saját költségeiket, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről a jelen eljárásban felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 145., 2016.4.25.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/23

---

A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – NC kontra Bizottság

(T-151/16. sz. ügy) (1)

((„Támogatások - Az OLAF vizsgálata - Szabálytalanságok megállapítása - A Bizottság közigazgatási szankciót kiszabó határozata - Az Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési eljárásokból és támogatások nyújtásából 18 hónapos időtartamra való kizárás - A korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisába való felvétel - A költségvetési rendelet különböző változatainak időbeli hatálya - Lényeges eljárási szabályok - A kevésbé szigorú büntetőtörvény visszaható hatályú alkalmazása”))

(2017/C 256/25)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: NC (képviselők kezdetben: J. Killick, G. Forwood barristers, C. Van Haute és A. Bernard ügyvédek, később: J. Killick, G. Forwood, C. Van Haute és J. Jeram solicitor)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők kezdetben: F. Dintilhac és M. Clausen, később: F. Dintilhac és R. Lyal meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési szerződések odaítélésére irányuló eljárásokban és támogatásokban való részvételből a felperes 18 hónapos időtartamra való kizárására irányuló közigazgatási szankcióról, valamint következésképpen a felperesnek az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelet (HL 2012. L 298., 1. o.) 108. cikkének (1) bekezdésében foglalt korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisába való felvételéről szóló 2016. január 28-i bizottsági határozat megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési szerződések odaítélésére irányuló eljárásokban és támogatásokban való részvételből az NC 18 hónapos időtartamra való kizárására irányuló közigazgatási szankcióról, valamint az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikkének (1) bekezdésében előírt korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisába való felvételéről szóló 2016. január 28-i bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési szerződések odaítélésére irányuló eljárásokban és támogatásokban való részvételből az NC 18 hónapos időtartamra való kizárására irányuló közigazgatási szankcióról, valamint az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikkének (1) bekezdésében előírt korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisába való felvételéről szóló 2016. január 28-i bizottsági határozatot.

| 2) | A Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 279., 2016.8.1.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/24

---

A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – GP Joule PV kontra EUIPO – Green Power Technologies (GPTech)

(T-235/16. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A GPTech európai uniós ábrás védjegy bejelentése - A GP JOULE korábbi európai uniós szóvédjegyek - A felszólalás előterjesztésére vonatkozó jogosultságot igazoló bizonyítékok felszólalási osztályhoz való benyújtásának hiánya - A bizonyítékoknak első alkalommal a fellebbezési tanács előtti eljárásban történő előterjesztése - Figyelembevétel hiánya - A fellebbezési tanács mérlegelési jogköre - A további vagy kiegészítő bizonyítékok figyelembevétele ellen szóló körülmények - A 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdése - A 2868/95/EK rendelet 17. szabályának (4) bekezdése, 19. szabályának (2) bekezdése, 20. szabályának (1) bekezdése és 50. szabályának (1) bekezdése”))

(2017/C 256/26)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: GP Joule PV GmbH & Co. KG (Reußenköge, Németország) (képviselő: F. Döring ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselő: E. Zaera Cuadrado meghatalmazott)

A másik fél az eljárásban: Green Power Technologies, SL (Bollullos de la Mitación, Spanyolország)

Az ügy tárgya

Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a GP Joule PV és a Green Power Technologies közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2016. február 9-én hozott határozata (R 848/2015-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a GP Joule PV GmbH & Co. KG-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a GP Joule PV GmbH & Co. KG-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 279., 2016.8.1.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/24

---

A Törvényszék 2017. június 22-i ítélete – Biogena Naturprodukte kontra EUIPO (ZUM wohl)

(T-236/16. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - A ZUM wohl európai uniós ábrás védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja - A fellebbezési tanács elé terjesztett olyan beadványra való hivatkozás, amelynek tartalmát a keresetlevél is megismétli - A tárgyalás tartására irányuló kérelemhez csatolt bizonyítékok”))

(2017/C 256/27)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Biogena Naturprodukte GmbH & Co KG (Salzburg, Ausztria) (képviselők: I. Schiffer és G. Hermann ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselő: S. Hanne meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a ZUM wohl ábrás megjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2016. február 23-án hozott határozata (R 1982/2015-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Biogena Naturprodukte GmbH & Co. KG-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Biogena Naturprodukte GmbH & Co. KG-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 243., 2016.7.4.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/25

---

A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – Kneidinger kontra EUIPO – Topseat International (WC-ülőke)

(T-286/16. sz. ügy) (1)

((„Közösségi formatervezési minta - Megsemmisítési eljárás - Egy WC-ülőkét ábrázoló lajstromozott közösségi formatervezési minta - Korábbi közösségi formatervezési minta - Megsemmisítési ok - Egyéni jelleg - A 6/2002/EK rendelet 6. cikke”))

(2017/C 256/28)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Ernst Kneidinger (Wilhering, Ausztria) (képviselő: M. Grötschl ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: S. Hanne meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Topseat International (Plano, Texas, Amerikai Egyesült Államok) (képviselők: C. Eckhart, A. von Mühlendahl és P. Böhner ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának a Topseat International és E. Kneidinger közötti megsemmisítési eljárással kapcsolatban 2016. április 5-én hozott határozata (R 1030/2015-3. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Ernst Kneidinger-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

Ernst Kneidinger-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 260., 2016.7.18.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/26

---

A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Aldi Einkauf kontra EUIPO – Fratelli Polli (ANTICO CASALE)

(T-327/16. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - ANTICO CASALE európai uniós szóvédjegy - Feltétlen kizáró okok - A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja - A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), c) és g) pontja, valamint 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja”))

(2017/C 256/29)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG (Essen, Németország) (képviselők: N. Lützenrath, U. Rademacher, C. Fürsen és N. Bertram ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: M. Rajh meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Fratelli Polli, SpA (Milánó, Olaszország) (képviselők: C. Bacchini, M. Mazzitelli és E. Rondinelli ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUIPO második fellebbezési tanácsának az Aldi Einkauf és a Fratelli Polli közötti törlési eljárással kapcsolatban 2016. április 13-án hozott határozata (R 1337/2015-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék az Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 287., 2016.8.8.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/26

---

A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Jiménez Gasalla kontra EUIPO (B2B SOLUTIONS)

(T-685/16. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - A B2B SOLUTIONS európai uniós szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró okok - Leíró jelleg - Megkülönböztető képesség hiánya - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja - A használat révén megszerzett megkülönböztető képesség - A 207/2009/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése”))

(2017/C 256/30)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Carlos Javier Jiménez Gasalla (Madrid, Spanyolország) (képviselő: E. Estella Garbayo ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselő: J. Crespo Carrillo meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a B2B SOLUTIONS szómegjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2016. július 22-én hozott határozata (R 244/2016-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Carlos Javier Jiménez Gasallát kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Carlos Javier Jiménez Gasallát kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 410., 2016.11.7.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/27

---

A Törvényszék 2017. június 21-i ítélete – Rare Hospitality International kontra EUIPO (LONGHORN STEAKHOUSE)

(T-856/16. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - A LONGHORN STEAKHOUSE európai uniós szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja - Az egyenlő bánásmód és a megfelelő ügyintézés elve”))

(2017/C 256/31)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Rare Hospitality International, Inc. (Orlando, Florida, Egyesült Államok) (képviselő: I. Lázaro Betancor ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: S. Bonne meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a LONGHORN STEAKHOUSE szómegjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2016. szeptember 12-én hozott határozata (R 2149/2015-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Rare Hospitality International, Inc.-et kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Rare Hospitality International, Inc.-et kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 22., 2017.1.23.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/27

---

A Törvényszék 2017. május 31-i végzése – MS kontra Bizottság

(T-17/16. sz. ügy) (1)

((„Kártérítési kereset - A Bizottságnak »a Team Europe-ra vonatkozó egyetértési és az ahhoz való csatlakozásról szóló levél« megszüntetésére irányuló határozata - Szerződéses felelősség - Választottbírósági kikötés hiánya - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”))

(2017/C 256/32)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: MS (képviselők kezdetben: L. Levi és M. Vandenbussche, később: L. Levi ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: I. Martínez del Peral, C. Ehrbar et A.-C. Simon meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 268. cikken alapuló és a Bizottságnak kártérítés és kamatok megfizetésére kötelezésére irányuló kérelem, a Bizottság 2013. április 10-i azon határozatát követően, amelyben döntött a felperes Team Europe előadói hálózat keretében való együttműködésének megszüntetéséről.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék MS-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék MS-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 326., 2016.9.5.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/28

---

A Törvényszék 2017. július 1-i végzése – Camerin kontra Parlament

(T-647/16. sz. ügy) (1)

((„Közszolgálat - Tisztviselők - A szolgálat érdekében történő kirendelés - Nyugdíjkorhatár - A kirendelés meghosszabbítása iránti kérelem - A kérelem elutasítása - Keresettel meg nem támadható aktus - Előkészítő aktus - Elfogadhatatlanság”))

(2017/C 256/33)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Laure Camerin (Etterbeek, Belgium) (képviselő: M. Casado García-Hirschfeld ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: S. Alves és M. Ecker meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 270. cikken alapuló, a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége az Európai Parlamentben képviselőcsoport főtitkára által 2015. december 1-jén hozott, a felperes kirendelésének 2015. december 31-ig történő meghosszabbítását mellőző határozat, valamint a képviselőcsoport elnöke által hozott, a felperes panaszát elutasító határozat megsemmisítése iránti kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint megalapozatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint megalapozatlant elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Laure Camerint kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Laure Camerint kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 410., 2016.11.7.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/28

---

A Törvényszék 2017. június 8-i végzése – Elevolution-Engenharia kontra Bizottság

(T-691/16. sz. ügy) (1)

((„EFA - Mauritánia fejlesztéséhez nyújtott támogatási program - Az e program végrehajtása keretében Mauritániával között vállalkozási szerződés - A megtámadott terhelési értesítések visszavonása - Okafogyottság”))

(2017/C 256/34)

Az eljárás nyelve: portugál

Felek

Felperes: Elevolution-Engenharia SA (Amadora, Portugália) (képviselők: A. Pinto Cardoso és L. Fuzeta da Ponte ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Aresu és M. França meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló és a felperes és a Mauritániai Iszlám Köztársaság között kötött vállalkozási szerződésre tekintettel különböző összegek visszatérítéséről szóló, 2016. július 26-i bizottsági levélben és három terhelési értesítésben foglalt „határozatok” megsemmisítésére irányuló kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A jelen keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1)

A jelen keresetről már nem szükséges határozni.

| 2) | Az Európai Bizottság viseli saját költségeit, valamint az Elevolution-Engenharia SA részéről felmerült kiöltségeket. |
| --- | --- |

2)

Az Európai Bizottság viseli saját költségeit, valamint az Elevolution-Engenharia SA részéről felmerült kiöltségeket.

---

(1)  HL C 441., 2016.11.28.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/29

---

2017. május 15-én benyújtott kereset – Danpower Baltic kontra Bizottság

(T-295/17. sz. ügy)

(2017/C 256/35)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Danpower Baltic UAB (Kauno, Litvánia) (képviselők: D. Fouquet, J. Nysten és J. Voß ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság által az SA.41539 (2016/N) állami támogatási ügyben 2016. szeptember 19-én hozott C(2016) 5943 final határozatot – Litvánia, Hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő vilniusi nagy hatásfokú erőműre vonatkozó beruházási támogatás, UAB Vilniaus kogeneracinė jėgainė Viniaus Kogeneracinee Jeqaine; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság által az SA.41539 (2016/N) állami támogatási ügyben 2016. szeptember 19-én hozott C(2016) 5943 final határozatot – Litvánia, Hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő vilniusi nagy hatásfokú erőműre vonatkozó beruházási támogatás, UAB Vilniaus kogeneracinė jėgainė Viniaus Kogeneracinee Jeqaine;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a Bizottság határozata nyilvánvaló mérlegelési hibát képez, amennyiben elégtelen, hiányos, jelentéktelen és összefüggéstelen bizonyítékon alapul






  — | A Bizottság határozata elégtelen, hiányos, jelentéktelen és összefüggéstelen bizonyítékon alapul. Ez konkrétan a következőkre vonatkozik: a hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő erőművekbe (HVE-k) és egyéb hőerőművekbe történő magánberuházások elérhetősége; a HVE-k környezetre gyakorolt hatása; a Litvániában meglévő hulladékégetési kapacitások; a vilniusi hőszolgáltatási piaci status quo; a Lietuvos Energija azzal kapcsolatos mulasztása, hogy egy magánjogi partner kiválasztása érdekében gyakorlati értékkel bíró pályázati eljárást folytasson le. Ezeket az információkat az alperes nem vette figyelembe. |
| --- | --- | --- |

1.

Első jogalap: a Bizottság határozata nyilvánvaló mérlegelési hibát képez, amennyiben elégtelen, hiányos, jelentéktelen és összefüggéstelen bizonyítékon alapul

—

A Bizottság határozata elégtelen, hiányos, jelentéktelen és összefüggéstelen bizonyítékon alapul. Ez konkrétan a következőkre vonatkozik: a hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő erőművekbe (HVE-k) és egyéb hőerőművekbe történő magánberuházások elérhetősége; a HVE-k környezetre gyakorolt hatása; a Litvániában meglévő hulladékégetési kapacitások; a vilniusi hőszolgáltatási piaci status quo; a Lietuvos Energija azzal kapcsolatos mulasztása, hogy egy magánjogi partner kiválasztása érdekében gyakorlati értékkel bíró pályázati eljárást folytasson le. Ezeket az információkat az alperes nem vette figyelembe.

| 2. | Második jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben nem tartja tiszteletben a nagyszabású támogatáshoz szükséges egyedi bejelentést és értékelést, továbbá feltételezi a közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulást






  — | A Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben nem tartja tiszteletben a nagyszabású támogatáshoz szükséges egyedi bejelentést és értékelést, továbbá feltételezi a közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulást. A Bizottság határozata elmulasztja a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás 33. pontja alapján megfelelően értékelni, hogy az állami támogatás a környezet védelmét szolgálja-e. Az alperes téves értékelési szabványt alkalmazott, és nem vette figyelembe, hogy a potenciális CO2-csökkentések lényegesen alacsonyabbak annál, ami a határozatban szerepel. |
| --- | --- | --- |

2.

Második jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben nem tartja tiszteletben a nagyszabású támogatáshoz szükséges egyedi bejelentést és értékelést, továbbá feltételezi a közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulást

—

A Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben nem tartja tiszteletben a nagyszabású támogatáshoz szükséges egyedi bejelentést és értékelést, továbbá feltételezi a közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulást. A Bizottság határozata elmulasztja a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás 33. pontja alapján megfelelően értékelni, hogy az állami támogatás a környezet védelmét szolgálja-e. Az alperes téves értékelési szabványt alkalmazott, és nem vette figyelembe, hogy a potenciális CO2-csökkentések lényegesen alacsonyabbak annál, ami a határozatban szerepel.

| 3. | Harmadik jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben a litvániai hulladékhierarchia megkerülését fogja eredményezni






  — | A Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben a litvániai hulladékhierarchia megkerülését fogja eredményezni. Az állami támogatás tovább fogja növelni a litvániai hulladékégető művek túlkapacitását, továbbá kevésbé fogja ösztönözni az újrafeldolgozást és az újrahasznosítást. Ez akadályozni fogja Litvániát abban, hogy elérje a 2008/98/EK irányelv szerinti 50 %-os újrafeldolgozási célértéket. Maga az Európai Bizottság arra biztatta a litván kormányt, hogy ne ösztönözze a hulladékégető művek építését. |
| --- | --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben a litvániai hulladékhierarchia megkerülését fogja eredményezni

—

A Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben a litvániai hulladékhierarchia megkerülését fogja eredményezni. Az állami támogatás tovább fogja növelni a litvániai hulladékégető művek túlkapacitását, továbbá kevésbé fogja ösztönözni az újrafeldolgozást és az újrahasznosítást. Ez akadályozni fogja Litvániát abban, hogy elérje a 2008/98/EK irányelv szerinti 50 %-os újrafeldolgozási célértéket. Maga az Európai Bizottság arra biztatta a litván kormányt, hogy ne ösztönözze a hulladékégető művek építését.

| 4. | Negyedik jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben megállapítja, hogy szükség van állami támogatás formájában történő állami beavatkozásra






  — | Az alperes nem vizsgálta meg, és nem is folytatott le bizonyítást arra vonatkozóan, hogy a vilniusi városi hőszolgáltatási piac a gáz biomasszával történő felváltása révén anélkül is hasonló környezetvédelmi előrelépéseket valósítana meg, hogy állami beavatkozásra lenne szükség. A vilniusi hőszolgáltatási piacon nincsenek piaci hiányosságok. A hőszolgáltatási piac versengő piac, olyan versengő árakkal, amelyek megfelelően ösztönzik a CO2-semleges biomasszába és hulladékégetési kapacitásokba történő beruházást. |
| --- | --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben megállapítja, hogy szükség van állami támogatás formájában történő állami beavatkozásra

—

Az alperes nem vizsgálta meg, és nem is folytatott le bizonyítást arra vonatkozóan, hogy a vilniusi városi hőszolgáltatási piac a gáz biomasszával történő felváltása révén anélkül is hasonló környezetvédelmi előrelépéseket valósítana meg, hogy állami beavatkozásra lenne szükség. A vilniusi hőszolgáltatási piacon nincsenek piaci hiányosságok. A hőszolgáltatási piac versengő piac, olyan versengő árakkal, amelyek megfelelően ösztönzik a CO2-semleges biomasszába és hulladékégetési kapacitásokba történő beruházást.

| 5. | Ötödik jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben megállapítja, hogy a támogatás arányos






  — | A Bizottság elmulasztja lefolytatni az arányosság megfelelő értékelését, amikor a litván kormány által szolgáltatott információt ellenőrzés nélkül elfogadja, továbbá olyan téves kontrafaktuális forgatókönyvet alkalmaz, amely teljesen eltérő beruházási projekteket hasonlít össze (két HVE-projekt összehasonlítása helyett egy HVE és egy kizárólag hőtermelő kazán összehasonlítása). |
| --- | --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben megállapítja, hogy a támogatás arányos

—

A Bizottság elmulasztja lefolytatni az arányosság megfelelő értékelését, amikor a litván kormány által szolgáltatott információt ellenőrzés nélkül elfogadja, továbbá olyan téves kontrafaktuális forgatókönyvet alkalmaz, amely teljesen eltérő beruházási projekteket hasonlít össze (két HVE-projekt összehasonlítása helyett egy HVE és egy kizárólag hőtermelő kazán összehasonlítása).

| 6. | Hatodik jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben megállapítja, hogy az állami támogatásnak ösztönző hatása van






  — | Az alperes a litván kormány azon előadásaira támaszkodott, amelyek szerint a kedvezményezett egyébként nem építette volna meg a vilniusi HVE-t, amelyek azonban tévesek, mivel e tevékenységek éppen hogy a kedvezményezett rendes üzleti tevékenységei körébe tartoznak, vagyis nincs szüksége további ösztönzésre. |
| --- | --- | --- |

6.

Hatodik jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben megállapítja, hogy az állami támogatásnak ösztönző hatása van

—

Az alperes a litván kormány azon előadásaira támaszkodott, amelyek szerint a kedvezményezett egyébként nem építette volna meg a vilniusi HVE-t, amelyek azonban tévesek, mivel e tevékenységek éppen hogy a kedvezményezett rendes üzleti tevékenységei körébe tartoznak, vagyis nincs szüksége további ösztönzésre.

| 7. | Hetedik jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben tévesen ítéli meg a vilniusi hőszolgáltatási piacon a versenyre gyakorolt hatást






  — | Az alperes információkkal rendelkezett a vilniusi hőszolgáltatási piacon fennálló versenyről, viszont láthatóan tévesen ítélte meg azokat, amikor megállapította, hogy nem áll fenn az e versenyre gyakorolt hatás. Különösen a meglévő piaci szereplők kiszorításával kapcsolatos fenyegetettséget illetően, amennyiben nem vizsgálta meg kellőképpen a felperest, ennélfogva pedig az alperes következtetési tévesek. Az állami támogatás kiszorítja azokat a független hőtermelőket, amelyek CO2-semleges biomassza hőerőműveket üzemeltetnek. Ezenkívül az állami támogatás lehetővé teszi a Vilnius KJ számára, hogy 51 % körüli piaci részesedéssel azonnal erőfölényes helyzetben lévő piaci szereplővé váljék. |
| --- | --- | --- |

7.

Hetedik jogalap: a Bizottság határozata sérti az EUMSZ 107. cikket, amennyiben tévesen ítéli meg a vilniusi hőszolgáltatási piacon a versenyre gyakorolt hatást

—

Az alperes információkkal rendelkezett a vilniusi hőszolgáltatási piacon fennálló versenyről, viszont láthatóan tévesen ítélte meg azokat, amikor megállapította, hogy nem áll fenn az e versenyre gyakorolt hatás. Különösen a meglévő piaci szereplők kiszorításával kapcsolatos fenyegetettséget illetően, amennyiben nem vizsgálta meg kellőképpen a felperest, ennélfogva pedig az alperes következtetési tévesek. Az állami támogatás kiszorítja azokat a független hőtermelőket, amelyek CO2-semleges biomassza hőerőműveket üzemeltetnek. Ezenkívül az állami támogatás lehetővé teszi a Vilnius KJ számára, hogy 51 % körüli piaci részesedéssel azonnal erőfölényes helyzetben lévő piaci szereplővé váljék.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/30

---

2017. május 11-én benyújtott kereset – Iordachescu és társai kontra Parlament és társai

(T-298/17. sz. ügy)

(2017/C 256/36)

Az eljárás nyelve: román

Felek

Felperesek: Adrian Iordachescu (Bukarest, Románia), Florina Iordachescu (Bukarest), Mihaela Iordachescu (Bukarest), Cristinel Iordachescu (Bukarest) (képviselő: A. Cuculis ügyvéd)

Alperesek: Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | részben semmisítse meg a 2014/40/EU irányelvet, annak 10. cikkét és „Képtár” című II. mellékletét, elsősorban a „Figyelmeztetés 5” szakasz „1. képsorozat” vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

részben semmisítse meg a 2014/40/EU irányelvet, annak 10. cikkét és „Képtár” című II. mellékletét, elsősorban a „Figyelmeztetés 5” szakasz „1. képsorozat” vonatkozásában;

| — | másodlagosan, módosítsa részlegesen a Bizottság által elfogadott 2014/40 irányelvet, annak 10. cikkét és II. mellékletét, annak vonatkozásában, hogy a cigarettásdobozokon nincsen semmiféle, információs linkre történő utalás, illetve a cigarettásdobozokon szereplő fényképekre vonatkozó, felelősséget kizáró nyilatkozat, valamint az Európai Unióban eladott cigaretták dobozain egy olyan figyelmeztetés, amely a cigarettásdobozokon feltüntetett képekre vonatkozik, valamint egy olyan linkre történő utalás, ahol el lehet olvasni a cigarettásdobozokon szereplő képekre vonatkozó információkat, bármely gyanú elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

—

másodlagosan, módosítsa részlegesen a Bizottság által elfogadott 2014/40 irányelvet, annak 10. cikkét és II. mellékletét, annak vonatkozásában, hogy a cigarettásdobozokon nincsen semmiféle, információs linkre történő utalás, illetve a cigarettásdobozokon szereplő fényképekre vonatkozó, felelősséget kizáró nyilatkozat, valamint az Európai Unióban eladott cigaretták dobozain egy olyan figyelmeztetés, amely a cigarettásdobozokon feltüntetett képekre vonatkozik, valamint egy olyan linkre történő utalás, ahol el lehet olvasni a cigarettásdobozokon szereplő képekre vonatkozó információkat, bármely gyanú elkerülése érdekében.

| — | módosítsa az ilyen cigarettásdobozokon látható személyek beleegyezése végrehajtásának szabályait oly módon, hogy a cigarettásdobozokon látható személyek hozzájárulásukat adják valódi nevük és személyes orvosi adataik közzétételéhez a célból, hogy a cigarettásdobozokon látható személyek ne legyenek összetéveszthetők más személyekkel, és hogy a személyes, illetve az orvosi adatok elválaszthatatlan részét alkossák annak a linknek, amelyet azon személyeknek szánnak, akik meg akarják ismerni a cigarettásdobozokon látható személyek személyazonosságát és/vagy kórtörténetét; |
| --- | --- |

—

módosítsa az ilyen cigarettásdobozokon látható személyek beleegyezése végrehajtásának szabályait oly módon, hogy a cigarettásdobozokon látható személyek hozzájárulásukat adják valódi nevük és személyes orvosi adataik közzétételéhez a célból, hogy a cigarettásdobozokon látható személyek ne legyenek összetéveszthetők más személyekkel, és hogy a személyes, illetve az orvosi adatok elválaszthatatlan részét alkossák annak a linknek, amelyet azon személyeknek szánnak, akik meg akarják ismerni a cigarettásdobozokon látható személyek személyazonosságát és/vagy kórtörténetét;

| — | kötelezze mindkét intézményt, az Európai Bizottsággal együtt, hogy nyújtsák be azon személy hozzájárulásának az eredetivel megegyező hitelesített példányát, aki a képsorozaton szerepel, 5.. sz. 1. sorozat, anélkül, hogy elrejtené személyes adatait a hozzájárulásra vonatkozó fényképeket a célból, hogy igazságügyi szakértői vizsgálatot lehessen végezni a fényképekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

kötelezze mindkét intézményt, az Európai Bizottsággal együtt, hogy nyújtsák be azon személy hozzájárulásának az eredetivel megegyező hitelesített példányát, aki a képsorozaton szerepel, 5.. sz. 1. sorozat, anélkül, hogy elrejtené személyes adatait a hozzájárulásra vonatkozó fényképeket a célból, hogy igazságügyi szakértői vizsgálatot lehessen végezni a fényképekkel kapcsolatban;

| — | kötelezze az alpereseket, hogy nem vagyoni kártérítés címén fizessenek meg számukra 1 000 000 eurót, azon számszerűsített kár okán, amelyet azáltal szenvedtek el, hogy e fényképek viszonylag rövid idővel a felperesek apjának halála után jelentek meg, valamint azon kár okán, amelyet azon tény által szenvedtek el, hogy elrejtették azokat az információkat, amelyek egyértelművé tehették volna a cigarettásdobozokon látható személy helyzetét, ami lehetővé tette volna a család szenvedése időtartamának lerövidülését. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alpereseket, hogy nem vagyoni kártérítés címén fizessenek meg számukra 1 000 000 eurót, azon számszerűsített kár okán, amelyet azáltal szenvedtek el, hogy e fényképek viszonylag rövid idővel a felperesek apjának halála után jelentek meg, valamint azon kár okán, amelyet azon tény által szenvedtek el, hogy elrejtették azokat az információkat, amelyek egyértelművé tehették volna a cigarettásdobozokon látható személy helyzetét, ami lehetővé tette volna a család szenvedése időtartamának lerövidülését.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek egy jogalapra hivatkoznak, amely azokon a hatásokon alapul, amelyeket a 2014/40/EU irányelv keltett mindennapi életük vonatkozásában a cigarettásdobozokon látható személy és elhunyt apjuk közötti hasonlóságból eredő szorongást illetően.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/31

---

2017. május 25-én benyújtott kereset – European Dynamics Luxembourg és Evropaïki Dynamiki kontra EBB

(T-320/17. sz. ügy)

(2017/C 256/37)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: European Dynamics Luxembourg SA (Luxembourg, Luxemburg), Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Athén, Görögország) (képviselők: M. Sfyri és C-N. Dede ügyvédek)

Alperes: Európai Beruházási Bank (EBB)

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az alperes által hozott, nyílt közbeszerzési eljárásban (hivatkozási szám: 2016-MIBO_IPA_PPI-002) a felperes által benyújtott ajánlatra vonatkozó, a felperesekkel 2017. március 16-án közölt odaítélő határozatot, amely arról tájékoztatta a felpereseket, hogy ajánlatuk összességében nem a legelőnyösebb ajánlat volt; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperes által hozott, nyílt közbeszerzési eljárásban (hivatkozási szám: 2016-MIBO_IPA_PPI-002) a felperes által benyújtott ajánlatra vonatkozó, a felperesekkel 2017. március 16-án közölt odaítélő határozatot, amely arról tájékoztatta a felpereseket, hogy ajánlatuk összességében nem a legelőnyösebb ajánlat volt;

| — | kötelezze az alperest, hogy 100 000 EUR (százezer euró) összegű „büntető jellegű” kártérítést fizessen a felpereseknek; és |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest, hogy 100 000 EUR (százezer euró) összegű „büntető jellegű” kártérítést fizessen a felpereseknek; és

| — | kötelezze az alperest, hogy akkor is viselje a felperesek jogi és egyéb költségeit, valamint a jelen keresettel kapcsolatban felmerülő kiadásait, ha a Törvényszék elutasítja a jelen keresetet. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest, hogy akkor is viselje a felperesek jogi és egyéb költségeit, valamint a jelen keresettel kapcsolatban felmerülő kiadásait, ha a Törvényszék elutasítja a jelen keresetet.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek egyetlen jogalapra hivatkoznak, amelyet arra alapítanak, hogy az alperes megsértette az uniós közbeszerzési jogot, az átláthatóság elvét és a közbeszerzési irányelvek rendelkezéseit, valamint az EBB gyakorlati útmutatóját azzal, hogy nem közölte a felperesekkel, hogy a nyertes ajánlat odaítélési szempontonként mennyi pontot kapott, és azon részletes elemzést, hogy az ő ajánlatuknak melyek voltak az erős és gyenge pontjai a nyertes ajánlathoz képest. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes megsértette a megfelelő ügyintézés elvét, mivel csorbította a felpereseknek a vitatott határozat elleni hatékony jogorvoslathoz való jogát.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/32

---

2017. május 30-án benyújtott kereset – Air France-KLM kontra Bizottság

(T-337/17. sz. ügy)

(2017/C 256/38)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Air France-KLM (Párizs, Franciaország) (képviselők: A. Wachsmann és S. Thibault-Liger ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | elsődlegesen az EUMSZ 263. cikk alapján teljes egészében semmisítse meg a az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke, az EGT-Megállapodás 53. cikke, valamint az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás 8. cikke szerinti eljárásban (COMP/39258 – „légi árufuvarozás” ügy) 2017. március 17-én hozott C(2017) 1742 final európai bizottsági határozatot az Air France-KLM-et érintő részében, valamint a rendelkező részének alapjául szolgáló indokolást, az első jogalapja alapján; |
| --- | --- |

—

elsődlegesen az EUMSZ 263. cikk alapján teljes egészében semmisítse meg a az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke, az EGT-Megállapodás 53. cikke, valamint az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás 8. cikke szerinti eljárásban (COMP/39258 – „légi árufuvarozás” ügy) 2017. március 17-én hozott C(2017) 1742 final európai bizottsági határozatot az Air France-KLM-et érintő részében, valamint a rendelkező részének alapjául szolgáló indokolást, az első jogalapja alapján;

| — | másodlagosan, amennyiben a Törvényszék az első jogalap alapján nem semmisíti meg teljes egészében a C(2017) 1742 final határozatot:






  — | semmisítse meg a C(2017) 1742 final határozat 1. cikkének első bekezdését, 1) pontjának b) alpontját, 2) pontjának b) alpontját, 3) pontjának b) alpontját és 4) pontjának b) alpontját, amennyiben az Air France-KLM-nek betudott egységes és folyamatos jogsértés megállapítása a Lufthansa által a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló 2002. évi bizottsági közlemény alapján benyújtott mentesség iránti kérelmében szolgáltatott bizonyítékokon alapul, és semmisítse meg az ennek alapjául szolgáló indokolást, továbbá semmisítse meg a határozat 3. cikkének b) és d) pontját, amennyiben az az Air France-KLM-mel szemben két, összesen 307 360 000 euró összegű bírságot szab ki, és semmisítse meg a határozat 4. cikkét, következésképpen az EUMSZ 261. cikk alapján csökkentse e bírságok összegét, a második jogalapjának megfelelően; |
| --- | --- | --- |

—

másodlagosan, amennyiben a Törvényszék az első jogalap alapján nem semmisíti meg teljes egészében a C(2017) 1742 final határozatot:

—

semmisítse meg a C(2017) 1742 final határozat 1. cikkének első bekezdését, 1) pontjának b) alpontját, 2) pontjának b) alpontját, 3) pontjának b) alpontját és 4) pontjának b) alpontját, amennyiben az Air France-KLM-nek betudott egységes és folyamatos jogsértés megállapítása a Lufthansa által a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló 2002. évi bizottsági közlemény alapján benyújtott mentesség iránti kérelmében szolgáltatott bizonyítékokon alapul, és semmisítse meg az ennek alapjául szolgáló indokolást, továbbá semmisítse meg a határozat 3. cikkének b) és d) pontját, amennyiben az az Air France-KLM-mel szemben két, összesen 307 360 000 euró összegű bírságot szab ki, és semmisítse meg a határozat 4. cikkét, következésképpen az EUMSZ 261. cikk alapján csökkentse e bírságok összegét, a második jogalapjának megfelelően;

| — | semmisítse meg a C(2017) 1742 final határozat 1. cikkének első bekezdését, 1) pontjának b) alpontját, 2) pontjának b) alpontját, 3) pontjának b) alpontját és 4) pontjának b) alpontját, amennyiben az Air France-KLM-nek betudott egységes és folyamatos jogsértés köréből kizár olyan légitársaságokat, amelyek a határozat indokolása szerint részt vettek az e jogsértéssel kapcsolatos magatartásokban, és semmisítse meg az ennek alapjául szolgáló indokolást, továbbá semmisítse meg a határozat 3. cikkének b) és d) pontját, amennyiben az az Air France-KLM-mel szemben két, összesen 307 360 000 euró összegű bírságot szab ki, és semmisítse meg a határozat 4. cikkét, következésképpen az EUMSZ 261. cikk alapján csökkentse e bírságok összegét, a harmadik jogalapjának megfelelően; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a C(2017) 1742 final határozat 1. cikkének első bekezdését, 1) pontjának b) alpontját, 2) pontjának b) alpontját, 3) pontjának b) alpontját és 4) pontjának b) alpontját, amennyiben az Air France-KLM-nek betudott egységes és folyamatos jogsértés köréből kizár olyan légitársaságokat, amelyek a határozat indokolása szerint részt vettek az e jogsértéssel kapcsolatos magatartásokban, és semmisítse meg az ennek alapjául szolgáló indokolást, továbbá semmisítse meg a határozat 3. cikkének b) és d) pontját, amennyiben az az Air France-KLM-mel szemben két, összesen 307 360 000 euró összegű bírságot szab ki, és semmisítse meg a határozat 4. cikkét, következésképpen az EUMSZ 261. cikk alapján csökkentse e bírságok összegét, a harmadik jogalapjának megfelelően;

| — | semmisítse meg a C(2017) 1742 final határozat 1. cikkének első bekezdését, 2) pontjának b) alpontját és 3) pontjának b) alpontját, amennyiben az megállapítja, hogy az Air France-KLM-nek betudott egységes és folyamatos jogsértés magában foglalja az EGT-be irányuló árufuvarozási szolgáltatásokat (inbound EGT-forgalom), és semmisítse meg az ennek alapjául szolgáló indokolást, továbbá semmisítse meg a határozat 3. cikkének b) és d) pontját, amennyiben az az Air France-KLM-mel szemben két, összesen 307 360 000 euró összegű bírságot szab ki, és semmisítse meg a határozat 4. cikkét, következésképpen az EUMSZ 261. cikk alapján csökkentse e bírságok összegét, a negyedik jogalapjának megfelelően; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a C(2017) 1742 final határozat 1. cikkének első bekezdését, 2) pontjának b) alpontját és 3) pontjának b) alpontját, amennyiben az megállapítja, hogy az Air France-KLM-nek betudott egységes és folyamatos jogsértés magában foglalja az EGT-be irányuló árufuvarozási szolgáltatásokat (inbound EGT-forgalom), és semmisítse meg az ennek alapjául szolgáló indokolást, továbbá semmisítse meg a határozat 3. cikkének b) és d) pontját, amennyiben az az Air France-KLM-mel szemben két, összesen 307 360 000 euró összegű bírságot szab ki, és semmisítse meg a határozat 4. cikkét, következésképpen az EUMSZ 261. cikk alapján csökkentse e bírságok összegét, a negyedik jogalapjának megfelelően;

| — | harmadlagosan, amennyiben a Törvényszék a második, a harmadik vagy a negyedik jogalap alapján nem semmisíti meg a C(2017) 1742 final határozatot:






  — | semmisítse meg a C(2017) 1742 final határozat 1. cikkének első bekezdését, 1) pontjának b) alpontját, 2) pontjának b) alpontját, 3) pontjának b) alpontját és 4) pontjának b) alpontját, amennyiben az megállapítja, hogy a szállítmányozói jutalék fizetésének megtagadása az Air France-KLM-nek betudott egységes és folyamatos jogsértéstől elkülönülő elemnek minősül, és semmisítse meg az ennek alapjául szolgáló indokolást, továbbá semmisítse meg a határozat 3. cikkének b) és d) pontját, amennyiben az az Air France-KLM-mel szemben két, összesen 307 360 000 euró összegű bírságot szab ki, és semmisítse meg a határozat 4. cikkét, következésképpen az EUMSZ 261. cikk alapján csökkentse e bírságok összegét, az ötödik jogalapjának megfelelően; |
| --- | --- | --- |

—

harmadlagosan, amennyiben a Törvényszék a második, a harmadik vagy a negyedik jogalap alapján nem semmisíti meg a C(2017) 1742 final határozatot:

—

semmisítse meg a C(2017) 1742 final határozat 1. cikkének első bekezdését, 1) pontjának b) alpontját, 2) pontjának b) alpontját, 3) pontjának b) alpontját és 4) pontjának b) alpontját, amennyiben az megállapítja, hogy a szállítmányozói jutalék fizetésének megtagadása az Air France-KLM-nek betudott egységes és folyamatos jogsértéstől elkülönülő elemnek minősül, és semmisítse meg az ennek alapjául szolgáló indokolást, továbbá semmisítse meg a határozat 3. cikkének b) és d) pontját, amennyiben az az Air France-KLM-mel szemben két, összesen 307 360 000 euró összegű bírságot szab ki, és semmisítse meg a határozat 4. cikkét, következésképpen az EUMSZ 261. cikk alapján csökkentse e bírságok összegét, az ötödik jogalapjának megfelelően;

| — | negyedlegesen, amennyiben a Törvényszék az ötödik jogalap alapján nem semmisíti meg a C(2017) 1742 final határozatot:






  — | semmisítse meg a C(2017) 1742 final határozat 3. cikkének b) és d) pontját, amennyiben az az Air France-KLM-mel szemben két, összesen 307 360 000 euró összegű bírságot szab ki, azzal az indokkal, hogy a Bizottság e bírságok kiszámítása során figyelembe vette a díjakat, valamint az Air France társaság és a KLM EGT-be irányuló forgalommal kapcsolatos bevételeinek (inbound EGT-bevételek) 50 %-át (a hatodik jogalapja szerint), továbbá túlértékelte az Air France-KLM-nek betudott jogsértés súlyát (a hetedik jogalapja szerint), tévesen állapította meg az Air France társaság jogsértésben való részvételének időtartamát (a nyolcadik jogalapja szerint), és a vonatkozó jogszabályok címén nem kellő mértékben csökkentette a bírságot (a kilencedik jogalapja szerint), valamint semmisítse meg az ennek alapjául szolgáló indokolást, és az EUMSZ 261. cikk alapján megfelelő összegre csökkentse e bírságokat; |
| --- | --- | --- |

—

negyedlegesen, amennyiben a Törvényszék az ötödik jogalap alapján nem semmisíti meg a C(2017) 1742 final határozatot:

—

semmisítse meg a C(2017) 1742 final határozat 3. cikkének b) és d) pontját, amennyiben az az Air France-KLM-mel szemben két, összesen 307 360 000 euró összegű bírságot szab ki, azzal az indokkal, hogy a Bizottság e bírságok kiszámítása során figyelembe vette a díjakat, valamint az Air France társaság és a KLM EGT-be irányuló forgalommal kapcsolatos bevételeinek (inbound EGT-bevételek) 50 %-át (a hatodik jogalapja szerint), továbbá túlértékelte az Air France-KLM-nek betudott jogsértés súlyát (a hetedik jogalapja szerint), tévesen állapította meg az Air France társaság jogsértésben való részvételének időtartamát (a nyolcadik jogalapja szerint), és a vonatkozó jogszabályok címén nem kellő mértékben csökkentette a bírságot (a kilencedik jogalapja szerint), valamint semmisítse meg az ennek alapjául szolgáló indokolást, és az EUMSZ 261. cikk alapján megfelelő összegre csökkentse e bírságokat;

| — | mindenesetre kötelezze az Európai Bizottságot az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze az Európai Bizottságot az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes kilenc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen tudta be az Air France-KLM-nek az Air France és a KLM magatartásaiért való felelősséget. E jogalap két részből áll:






  — | az első rész azon alapul, hogy a Bizottság tévesen tudta be az Air France-KLM-nek az Air France 2004. szeptember 15-től folytatott magatartásaiért és a KLM 2004. május 5-től folytatott magatartásaiért való felelősséget; |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen tudta be az Air France-KLM-nek az Air France és a KLM magatartásaiért való felelősséget. E jogalap két részből áll:

—

az első rész azon alapul, hogy a Bizottság tévesen tudta be az Air France-KLM-nek az Air France 2004. szeptember 15-től folytatott magatartásaiért és a KLM 2004. május 5-től folytatott magatartásaiért való felelősséget;

| — | a második rész azon alapul, hogy a Bizottság tévesen tudta be az Air France-KLM-nek az Air France 1999. december 7-től2004. szeptember 15-ig folytatott magatartásaiért való felelősséget. |
| --- | --- |

—

a második rész azon alapul, hogy a Bizottság tévesen tudta be az Air France-KLM-nek az Air France 1999. december 7-től2004. szeptember 15-ig folytatott magatartásaiért való felelősséget.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette a 2002. évi engedékenységi közleményt, a bizalomvédelem elvét, valamint az Air France-KLM és a Lufthansa közötti egyenlő bánásmód és hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, amely jogsértés érinti a Lufthansa mentesség iránti kérelme keretében benyújtott iratok elfogadhatóságát. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette a 2002. évi engedékenységi közleményt, a bizalomvédelem elvét, valamint az Air France-KLM és a Lufthansa közötti egyenlő bánásmód és hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, amely jogsértés érinti a Lufthansa mentesség iránti kérelme keretében benyújtott iratok elfogadhatóságát.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az indokolási kötelezettséget, az egyenlő bánásmód elvét, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét és a Bizottság önkényes beavatkozásával szembeni védelem elvét, mivel a határozat rendelkező részéből kizártak olyan légitársaságokat, amelyek részt vettek a magatartásokban. E jogalap két részből áll:






  — | az első rész azon az érven alapul, miszerint azt, hogy a határozat rendelkező részéből kizártak olyan társaságokat, amelyek részt vettek a magatartásokban, az indokolási kötelezettség megsértése jellemzi; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az indokolási kötelezettséget, az egyenlő bánásmód elvét, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét és a Bizottság önkényes beavatkozásával szembeni védelem elvét, mivel a határozat rendelkező részéből kizártak olyan légitársaságokat, amelyek részt vettek a magatartásokban. E jogalap két részből áll:

—

az első rész azon az érven alapul, miszerint azt, hogy a határozat rendelkező részéből kizártak olyan társaságokat, amelyek részt vettek a magatartásokban, az indokolási kötelezettség megsértése jellemzi;

| — | a második rész azon az érven alapul, miszerint az, hogy a határozat rendelkező részéből kizártak olyan társaságokat, amelyek részt vettek a magatartásokban, sérti az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, valamint a Bizottság önkényes beavatkozásával szembeni védelem elvét. |
| --- | --- |

—

a második rész azon az érven alapul, miszerint az, hogy a határozat rendelkező részéből kizártak olyan társaságokat, amelyek részt vettek a magatartásokban, sérti az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, valamint a Bizottság önkényes beavatkozásával szembeni védelem elvét.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy sérti a Bizottság területi illetékességét meghatározó szabályokat annak megállapítása, hogy az inbound EGT-forgalom az egységes és folyamatos jogsértés részét képezi. E jogalap két részből áll:






  — | az első rész azon alapul, hogy az inbound EGT-forgalommal kapcsolatos magatartásokat nem az EGT-n belül hajtották végre; |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy sérti a Bizottság területi illetékességét meghatározó szabályokat annak megállapítása, hogy az inbound EGT-forgalom az egységes és folyamatos jogsértés részét képezi. E jogalap két részből áll:

—

az első rész azon alapul, hogy az inbound EGT-forgalommal kapcsolatos magatartásokat nem az EGT-n belül hajtották végre;

| — | a második rész azon alapul, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az inbound EGT-forgalommal kapcsolatos magatartások az EGT-n belül minősített hatásokkal jártak. |
| --- | --- |

—

a második rész azon alapul, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az inbound EGT-forgalommal kapcsolatos magatartások az EGT-n belül minősített hatásokkal jártak.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az indokolás ellentmondásos, és hogy nyilvánvaló mérlegelési hiba jellemzi azt a megállapítást, miszerint a szállítmányozói jutalék fizetésének megtagadása az egységes és folyamatos jogsértéstől elkülönülő elemnek minősül. E jogalap két részből áll:






  — | az első rész szerint az említett megállapítást az indokolás ellentmondásossága jellemzi; |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az indokolás ellentmondásos, és hogy nyilvánvaló mérlegelési hiba jellemzi azt a megállapítást, miszerint a szállítmányozói jutalék fizetésének megtagadása az egységes és folyamatos jogsértéstől elkülönülő elemnek minősül. E jogalap két részből áll:

—

az első rész szerint az említett megállapítást az indokolás ellentmondásossága jellemzi;

| — | a második rész szerint az említett megállapítást nyilvánvaló mérlegelési hiba jellemzi. |
| --- | --- |

—

a második rész szerint az említett megállapítást nyilvánvaló mérlegelési hiba jellemzi.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy az Air France-KLM-mel szemben kiszabott bírság kiszámításakor figyelembe vett eladások értéke hibás, és két részből áll:






  — | az első rész azon alapul, hogy a díjaknak az eladások értékébe való beszámítása ellentmondásos indokoláson, több tekintetben téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló mérlegelési hibán alapul; |
| --- | --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy az Air France-KLM-mel szemben kiszabott bírság kiszámításakor figyelembe vett eladások értéke hibás, és két részből áll:

—

az első rész azon alapul, hogy a díjaknak az eladások értékébe való beszámítása ellentmondásos indokoláson, több tekintetben téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló mérlegelési hibán alapul;

| — | a második rész azon alapul, hogy az inbound EGT-bevételek 50 %-ának az eladások értékébe való beszámítása sérti a 2006. évi bírságkiszámítási iránymutatást és a ne bis in idem elvét. |
| --- | --- |

—

a második rész azon alapul, hogy az inbound EGT-bevételek 50 %-ának az eladások értékébe való beszámítása sérti a 2006. évi bírságkiszámítási iránymutatást és a ne bis in idem elvét.

| 7. | A hetedik jogalap a jogsértés súlyának téves értékelésén alapul, és két részből áll:






  — | az első rész azon az érven alapul, miszerint a magatartások súlyának túlértékelése több nyilvánvaló mérlegelési hibán, valamint a büntetések arányossága elvének és az egyenlő bánásmód elvének megsértésén alapul; |
| --- | --- | --- |

7.

A hetedik jogalap a jogsértés súlyának téves értékelésén alapul, és két részből áll:

—

az első rész azon az érven alapul, miszerint a magatartások súlyának túlértékelése több nyilvánvaló mérlegelési hibán, valamint a büntetések arányossága elvének és az egyenlő bánásmód elvének megsértésén alapul;

| — | a második rész azon az érven alapul, miszerint a magatartások súlyának túlértékelése abból ered, hogy a Bizottság a területi illetékességére vonatkozó szabályokat megsértve belefoglalta a jogsértés körébe az EGT-n kívül végrehajtott magatartásokra vonatkozó kapcsolatfelvételeket. |
| --- | --- |

—

a második rész azon az érven alapul, miszerint a magatartások súlyának túlértékelése abból ered, hogy a Bizottság a területi illetékességére vonatkozó szabályokat megsértve belefoglalta a jogsértés körébe az EGT-n kívül végrehajtott magatartásokra vonatkozó kapcsolatfelvételeket.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen számította ki az Air France-szal szemben megállapított jogsértés időtartamát, amely jogsértést az Air France-KLM-mel szemben kiszabott bírság kiszámításakor figyelembe vette. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen számította ki az Air France-szal szemben megállapított jogsértés időtartamát, amely jogsértést az Air France-KLM-mel szemben kiszabott bírság kiszámításakor figyelembe vette.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nem indokolta meg a vonatkozó jogszabályok címén nyújtott 15 %-os csökkentést, és e csökkentés nem kellő mértékű. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nem indokolta meg a vonatkozó jogszabályok címén nyújtott 15 %-os csökkentést, és e csökkentés nem kellő mértékű.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/34

---

2017. június 13-án benyújtott kereset – Qualcomm és Qualcomm Europe kontra Bizottság

(T-371/17. sz. ügy)

(2017/C 256/39)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Qualcomm, Inc. (San Diego, Kalifornia, Egyesült Államok), Qualcomm Europe, Inc. (London, Egyesült Királyság) (képviselők: M. Pinto de Lemos Fermiano Rato és M. Davilla ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az 1/2003 tanácsi rendelet 18. cikkének (3) bekezdésének és 24. cikke (1) bekezdésének d) pontjának alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.39711 – Qualcomm (felfaló árazás)) 2017. március 31-én hozott C(2017) 2258 final bizottsági határozatot; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az 1/2003 tanácsi rendelet 18. cikkének (3) bekezdésének és 24. cikke (1) bekezdésének d) pontjának alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.39711 – Qualcomm (felfaló árazás)) 2017. március 31-én hozott C(2017) 2258 final bizottsági határozatot; és

| — | az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek hat jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat sérti a szükségesség elvét






  — | A felperesek először is azt állítják, hogy a megtámadott határozat túllépi a Bizottság vizsgálatának szűkre szabott – a kifogásközlésben, a tárgyaláson, az ügy állásáról szóló találkozón és a korábbi információkérésekben meghatározott – határait, mind az állítólagos visszaélés időtartama, mind pedig a Bizottság által követett kárelméletek szempontjából. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat sérti a szükségesség elvét

—

A felperesek először is azt állítják, hogy a megtámadott határozat túllépi a Bizottság vizsgálatának szűkre szabott – a kifogásközlésben, a tárgyaláson, az ügy állásáról szóló találkozón és a korábbi információkérésekben meghatározott – határait, mind az állítólagos visszaélés időtartama, mind pedig a Bizottság által követett kárelméletek szempontjából.

| — | Továbbá azt állítják, hogy a megtámadott határozatban található nagy horderejű kérdések nem minősíthetők olyan nyomonkövető kérdéseknek, amelyek csupán a kifogásközlésben és a tárgyaláson előadott érvekkel kapcsolatos pontosítást szolgálják, hanem teljesen új, indokolatlan kérdéseknek tekintendők. |
| --- | --- |

—

Továbbá azt állítják, hogy a megtámadott határozatban található nagy horderejű kérdések nem minősíthetők olyan nyomonkövető kérdéseknek, amelyek csupán a kifogásközlésben és a tárgyaláson előadott érvekkel kapcsolatos pontosítást szolgálják, hanem teljesen új, indokolatlan kérdéseknek tekintendők.

| — | Továbbá a felperesek szerint a megtámadott határozat olyan kérdésekre összpontosít, amelyek a több mint öt évvel korábbi információkérésekre adott válaszokra, és tíz évvel azelőtt vagy még régebben bekövetkezett eseményekre vonatkoznak. A felperesek azzal érvelnek, hogy amennyiben a Bizottságnak a további információra valóban szüksége lett volna a vizsgálat lefolytatása érdekében, úgy jogosan elvárható lett volna, hogy a Bizottság legalábbis ezeket az információkat és pontosításokat a kifogásközlés 2015 decemberében történt elfogadását megelőzően kérje, nem pedig 2017 elején. |
| --- | --- |

—

Továbbá a felperesek szerint a megtámadott határozat olyan kérdésekre összpontosít, amelyek a több mint öt évvel korábbi információkérésekre adott válaszokra, és tíz évvel azelőtt vagy még régebben bekövetkezett eseményekre vonatkoznak. A felperesek azzal érvelnek, hogy amennyiben a Bizottságnak a további információra valóban szüksége lett volna a vizsgálat lefolytatása érdekében, úgy jogosan elvárható lett volna, hogy a Bizottság legalábbis ezeket az információkat és pontosításokat a kifogásközlés 2015 decemberében történt elfogadását megelőzően kérje, nem pedig 2017 elején.

| — | A felperesek szerint továbbá a megtámadott határozat alapján jelentős mennyiségű munkát – így egy bizonyos formátumban szolgáltatandó adatok kezelését – kell elvégezniük a Bizottság számára. |
| --- | --- |

—

A felperesek szerint továbbá a megtámadott határozat alapján jelentős mennyiségű munkát – így egy bizonyos formátumban szolgáltatandó adatok kezelését – kell elvégezniük a Bizottság számára.

| — | Végül, a felperesek előadják, hogy a Bizottság – bírságkiszabás terhe mellett – nem róhat olyan terheket rájuk, amelyek látszólag azt hivatottak szolgálni, hogy a felperesek számára lehetővé tegyék a kifogásközlésre adott válaszban előadott érvek alátámasztását. |
| --- | --- |

—

Végül, a felperesek előadják, hogy a Bizottság – bírságkiszabás terhe mellett – nem róhat olyan terheket rájuk, amelyek látszólag azt hivatottak szolgálni, hogy a felperesek számára lehetővé tegyék a kifogásközlésre adott válaszban előadott érvek alátámasztását.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat sérti az arányosság elvét






  — | A felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat szerint tőlük kért információk indokolatlanok, nagy horderejűek és különös terhet rónak rájuk a begyűjtés vagy összeállítás szempontjából. A felperesek szerint a megtámadott határozat arra kötelezi őket, hogy nagy mennyiségű, a szokásos kereskedelmi gyakorlatban rendszeres jelleggel nem gyűjtött és tárolt információkat gyűjtsenek össze, és igen jelentős mennyiségű munkát végezzenek a Bizottság számára. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat sérti az arányosság elvét

—

A felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat szerint tőlük kért információk indokolatlanok, nagy horderejűek és különös terhet rónak rájuk a begyűjtés vagy összeállítás szempontjából. A felperesek szerint a megtámadott határozat arra kötelezi őket, hogy nagy mennyiségű, a szokásos kereskedelmi gyakorlatban rendszeres jelleggel nem gyűjtött és tárolt információkat gyűjtsenek össze, és igen jelentős mennyiségű munkát végezzenek a Bizottság számára.

| — | A felperesek továbbá azt állítják, hogy a megtámadott határozatban arra az esetre előírt kényszerítő bírságok, hogy a felperesek elmulasztják ezen információk meghatározott határidőn belüli szolgáltatását, indokolatlanok, a kitűzött határidők pedig észszerűtlenek. |
| --- | --- |

—

A felperesek továbbá azt állítják, hogy a megtámadott határozatban arra az esetre előírt kényszerítő bírságok, hogy a felperesek elmulasztják ezen információk meghatározott határidőn belüli szolgáltatását, indokolatlanok, a kitűzött határidők pedig észszerűtlenek.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat nem tartalmaz kellő indokolást
  A felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat számos helyen nem meggyőző, nem világos, kétértelmű és nem megfelelő indokokat tartalmaz, amelyek nem igazolják a Bizottság túlzó és szükségtelen információkéréseit. A felperesek szerint a megtámadott határozat más helyeken egyáltalán nem tartalmaz indokolást. A felperesek éppen ezért azzal érvelnek, hogy számukra nem világos annak oka, hogy a Bizottságnak miért van szüksége a kért információkra a vizsgálat lefolytatásához. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat nem tartalmaz kellő indokolást

A felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat számos helyen nem meggyőző, nem világos, kétértelmű és nem megfelelő indokokat tartalmaz, amelyek nem igazolják a Bizottság túlzó és szükségtelen információkéréseit. A felperesek szerint a megtámadott határozat más helyeken egyáltalán nem tartalmaz indokolást. A felperesek éppen ezért azzal érvelnek, hogy számukra nem világos annak oka, hogy a Bizottságnak miért van szüksége a kért információkra a vizsgálat lefolytatásához.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat a bizonyítási teher indokolatlan megfordítására törekszik
  A felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat a bizonyítási teher megfordítására és arra törekszik, hogy a terhelő bizonyítékok begyűjtését ténylegesen a felperesekre „hárítsa át”. A megtámadott határozat különösen azt írja elő, hogy a felperesek a Bizottság érdekében vizsgálják felül a könyvelési adataikat, holott ezeket az adatokat külsős könyvvizsgálók gondosan ellenőrizték. A felperesek továbbá kifejtik, hogy a megtámadott határozat a felpereseket kötelezi annak bizonyítására, hogy az ügyvitelét jogszerűen végezte. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat a bizonyítási teher indokolatlan megfordítására törekszik

A felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat a bizonyítási teher megfordítására és arra törekszik, hogy a terhelő bizonyítékok begyűjtését ténylegesen a felperesekre „hárítsa át”. A megtámadott határozat különösen azt írja elő, hogy a felperesek a Bizottság érdekében vizsgálják felül a könyvelési adataikat, holott ezeket az adatokat külsős könyvvizsgálók gondosan ellenőrizték. A felperesek továbbá kifejtik, hogy a megtámadott határozat a felpereseket kötelezi annak bizonyítására, hogy az ügyvitelét jogszerűen végezte.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat sérti az önvád elkerüléséhez való jogot






  — | A felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat arra kötelezi őket, hogy olyan „információkat” szolgáltassanak, amelyek jogszerűen nem tekinthetők tényeken vagy dokumentumokon alapuló információknak, hanem amelyek inkább számításokból, részletekből és kódokból, elméleti árakból, elemzésekből és korábbi feltételezések évekkel ezelőtti értelmezéséből állnak. |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat sérti az önvád elkerüléséhez való jogot

—

A felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat arra kötelezi őket, hogy olyan „információkat” szolgáltassanak, amelyek jogszerűen nem tekinthetők tényeken vagy dokumentumokon alapuló információknak, hanem amelyek inkább számításokból, részletekből és kódokból, elméleti árakból, elemzésekből és korábbi feltételezések évekkel ezelőtti értelmezéséből állnak.

| — | A felperesek továbbá azt állítják, hogy a megtámadott határozat annak bizonyítására kötelezi őket, hogy megelőző jellegű intézkedéseket tettek az uniós versenyjogi szabályoknak való megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

—

A felperesek továbbá azt állítják, hogy a megtámadott határozat annak bizonyítására kötelezi őket, hogy megelőző jellegű intézkedéseket tettek az uniós versenyjogi szabályoknak való megfelelés érdekében.

| 6. | A hatodik arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét
  A felperesek szerint a megtámadott határozat meghozatalának időzítése, tartalma és kontextusa nem megfelelő ügyintézés, részrehajló vizsgálat és zaklatás miatt komoly aggodalomra adnak okot, és azt állítják, hogy a Bizottság visszaélt széles vizsgálati jogkörével annak leplezése érdekében, hogy hét év vizsgálat után sem sikerült bizonyítania az állítólagos jogsértést. |
| --- | --- |

6.

A hatodik arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét

A felperesek szerint a megtámadott határozat meghozatalának időzítése, tartalma és kontextusa nem megfelelő ügyintézés, részrehajló vizsgálat és zaklatás miatt komoly aggodalomra adnak okot, és azt állítják, hogy a Bizottság visszaélt széles vizsgálati jogkörével annak leplezése érdekében, hogy hét év vizsgálat után sem sikerült bizonyítania az állítólagos jogsértést.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/36

---

2017. június 12-én benyújtott kereset – Louis Vuitton Malletier kontra EUIPO – Bee Fee Group (LV POWER ENERGY DRINK)

(T-372/17. sz. ügy)

(2017/C 256/40)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Louis Vuitton Malletier (Párizs, Franciaország) (képviselők: P. Roncaglia, G. Lazzeretti, F. Rossi és N. Parrotta ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Bee Fee Group LTD (Nicosia, Ciprus)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: az LV POWER ENERGY DRINK szóelemet magában foglaló fekete, piros és fehér európai uniós ábrás védjegy – 12 898 219. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2017. március 29-én hozott határozata (R 906/2016-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és törölje a vitatott védjegyet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és törölje a vitatott védjegyet;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről ezen eljárások során felmerült költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről ezen eljárások során felmerült költségek viselésére;

| — | a vitatott védjegy jogosultját kötelezze a felperes részéről ezen eljárások során felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a vitatott védjegy jogosultját kötelezze a felperes részéről ezen eljárások során felmerült költségek viselésére.

Jogalapok

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megsértése;

| — | a 207/2009 rendelet 75. cikkének, valamint a jogbiztonság elvének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 75. cikkének, valamint a jogbiztonság elvének megsértése.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/37

---

2017. június 9-én benyújtott kereset – Louis Vuitton Malletier kontra EUIPO – Fulia Trading (LV BET ZAKŁADY BUKMACHERSKIE)

(T-373/17. sz. ügy)

(2017/C 256/41)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Louis Vuitton Malletier (Párizs, Franciaország) (képviselők: P. Roncaglia, G. Lazzeretti, F. Rossi és N. Parrotta ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Fulia Trading Ltd (London, Egyesült Királyság)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: az LV BET ZAKŁADY BUKMACHERSKIE szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 13 514 534. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2017. március 29-én hozott határozata (R 1567/2016-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és utasítsa el a vitatott megjelölés lajstromozását; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és utasítsa el a vitatott megjelölés lajstromozását;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről ezen eljárások során felmerült költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről ezen eljárások során felmerült költségek viselésére;

| — | a Fuliát kötelezze a felperes részéről ezen eljárások során felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Fuliát kötelezze a felperes részéről ezen eljárások során felmerült költségek viselésére.

Jogalapok

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megsértése;

| — | a 207/2009 rendelet 75. cikkének, valamint a jogbiztonság elvének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 75. cikkének, valamint a jogbiztonság elvének megsértése.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/37

---

2017. június 13-án benyújtott kereset – Cuervo y Sobrinos 1882 kontra EUIPO – Salgado Nespereira (Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882)

(T-374/17. sz. ügy)

(2017/C 256/42)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Cuervo y Sobrinos 1882 (Madrid, Spanyolország) (képviselők: S. Ferrandis González és V. Balaguer Fuentes)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: A. Salgado Nespereira, SA (Orense, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: a „Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882” szóelemeket magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 10 931 087. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2017. március 29-én hozott határozata (R 1141/2016-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze részben hatályon kívül az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2017. március 29-én hozott határozatát (R 1141/2016-4. sz. ügy) annyiban, amennyiben az helyben hagyta az EUIPO törlési osztályának a 10786C. sz. törlési ügyben 2016. április 29-én hozott határozatát abban a részében, amelyben az utóbbi törli a 10931087. sz. „Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882” európai uniós védjegyet az árujegyzékében szereplő, 14. és 16. osztályba tartozó áruk vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

helyezze részben hatályon kívül az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2017. március 29-én hozott határozatát (R 1141/2016-4. sz. ügy) annyiban, amennyiben az helyben hagyta az EUIPO törlési osztályának a 10786C. sz. törlési ügyben 2016. április 29-én hozott határozatát abban a részében, amelyben az utóbbi törli a 10931087. sz. „Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882” európai uniós védjegyet az árujegyzékében szereplő, 14. és 16. osztályba tartozó áruk vonatkozásában;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére, azokat is beleértve, amelyek az EUIPO alacsonyabb fokú fórumai, azaz a törlési osztály és a negyedik fellebbezési tanács előtti, a jelen keresethez vezető eljárásokban merültek fel. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére, azokat is beleértve, amelyek az EUIPO alacsonyabb fokú fórumai, azaz a törlési osztály és a negyedik fellebbezési tanács előtti, a jelen keresethez vezető eljárásokban merültek fel.

Jogalap

| — | A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/38

---

2017. június 5-én benyújtott kereset – Fenyves kontra EUIPO (Blue)

(T-375/17. sz. ügy)

(2017/C 256/43)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Fenyves Klaudia Patricia (Hevesvezekény, Magyarország) (képviselő: I. Monteiro Alves ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a BLUE szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 15 287 907. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2017. március 27-én hozott határozata (R 1974/2016-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | utalja vissza a védjegybejelentést lajstromozás végett az EUIPO-hoz; |
| --- | --- |

—

utalja vissza a védjegybejelentést lajstromozás végett az EUIPO-hoz;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, beleértve a fellebbezési tanács előtti eljárás költségeit is. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, beleértve a fellebbezési tanács előtti eljárás költségeit is.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 7. cikk (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 7. cikk (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/39 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/39

---

2017. június 8-án benyújtott kereset – La Zaragozana kontra EUIPO – Heineken Italia (CERVISIA)

(T-378/17. sz. ügy)

(2017/C 256/44)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: La Zaragozana, SA (Zaragoza, Spanyolország) (képviselő: L. Broschat García ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Heineken Italia SpA (Pollein, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: a CERVISIA szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 13 395 397. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2017. március 13-án hozott határozata (R 1241/2016-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/39 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/39

---

2017. június 20-án benyújtott kereset – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft kontra EUIPO – C & C IP (T)

(T-379/17. sz. ügy)

(2017/C 256/45)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Tengelmann Warenhandelsgesellschaft KG (Mülheim an den Ruhr, Németország) (képviselők: H. Prange és S. Köber ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: C & C IP Sàrl (Luxembourg, Luxemburg)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: a T szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 011 623 097. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2017. március 23-án hozott határozata (R 415/2015-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsának 2017. március 23-án hozott, a R 415/2015-5. sz. fellebbezéssel kapcsolatos határozatát, mely fellebbezés a 011 623 097. sz. európai uniós védjegybejelentéssel kapcsolatos B 002 256 702. sz. felszólalási eljárásra vonatkozik, és amely határozatot a felperes 2017. április 12-én kapott kézhez, és e határozatot olyan értelemben módosítsa, hogy a felszólalást teljes egészében utasítsa el; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsának 2017. március 23-án hozott, a R 415/2015-5. sz. fellebbezéssel kapcsolatos határozatát, mely fellebbezés a 011 623 097. sz. európai uniós védjegybejelentéssel kapcsolatos B 002 256 702. sz. felszólalási eljárásra vonatkozik, és amely határozatot a felperes 2017. április 12-én kapott kézhez, és e határozatot olyan értelemben módosítsa, hogy a felszólalást teljes egészében utasítsa el;

| — | az alperest, és adott esetben a fellebbezési tanács előtti eljárás másik résztvevőjét kötelezze az eljárás költségeinek viselésére, beleértve a fellebbezési eljárás költségeit kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest, és adott esetben a fellebbezési tanács előtti eljárás másik résztvevőjét kötelezze az eljárás költségeinek viselésére, beleértve a fellebbezési eljárás költségeit kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/40

---

2017. június 23-án benyújtott kereset – Lackmann Fleisch- und Feinkostfabrik kontra EUIPO (Лидер)

(T-386/17. sz. ügy)

(2017/C 256/46)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Lackmann Fleisch- und Feinkostfabrik GmbH (Bühl, Németország) (képviselő: A. Lingenfelser ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a „Лидер” szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 15 466 791. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2017. április 28-án hozott határozata (R 2066/2016-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/40

---

2017. június 20-án benyújtott kereset – Triggerball kontra EUIPO (Labdaszerű formák sávokkal)

(T-387/17. sz. ügy)

(2017/C 256/47)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Triggerball GmbH (Baiern-Piusheim, Németország) (képviselő: H. Emrich ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: európai uniós térbeli védjegy (Labdaszerű formák sávokkal) – 15 528 615. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2017. április 20-án hozott határozata (R 376/2017-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/41

---

A Törvényszék 2017. június 13-i végzése – Sandvik Intellectual Property kontra EUIPO – Adveo Group International (ADVEON)

(T-115/16. sz. ügy) (1)

(2017/C 256/48)

Az eljárás nyelve: angol

Az ötödik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 211., 2016.6.13.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/41

---

A Törvényszék 2017. június 14-i végzése – Heineken Romania kontra EUIPO – Lénárd (Csíki Sör)

(T-83/17. sz. ügy) (1)

(2017/C 256/49)

Az eljárás nyelve: angol

A hatodik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 121., 2017.4.18.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/41

---

A Törvényszék 2017. június 8-i végzése – Post Telecom kontra EBB

(T-158/17. sz. ügy) (1)

(2017/C 256/50)

Az eljárás nyelve: francia

A kilencedik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 144., 2017.5.8.

---

| 7.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 256/42 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 256/42

---

A Törvényszék 2017. június 12-i végzése – Eco-Bat Technologies és társai kontra Bizottság

(T-232/17. sz. ügy)

(2017/C 256/51)

Az eljárás nyelve: angol

A nyolcadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---