# Eiropas Savienības C 215/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 215 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 5. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 215

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 5. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 215/01 | Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par nefinansiālas informācijas sniegšanu (metodoloģija nefinanšu informācijas ziņošanai) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2017/C 215/01

Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par nefinansiālas informācijas sniegšanu (metodoloģija nefinanšu informācijas ziņošanai)

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2017/C 215/02 | ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāns 2017.–2020. gadam | 21 |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 215/03 | Euro maiņas kurss | 59 |
| 2017/C 215/04 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2017. gada 4. jūlijs) par to, kā finansē 2017. gada darba programmu par apmācību pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā programmā Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai | 60 |
| 2017/C 215/05 | Uzklausīšanas amatpersonas iecelšana darbam tirdzniecības procedūru ietvaros | 66 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2017/C 215/02

ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāns 2017.–2020. gadam

21

Eiropas Komisija

2017/C 215/03

Euro maiņas kurss

59

2017/C 215/04

Komisijas Īstenošanas lēmums (2017. gada 4. jūlijs) par to, kā finansē 2017. gada darba programmu par apmācību pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā programmā Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai

60

2017/C 215/05

Uzklausīšanas amatpersonas iecelšana darbam tirdzniecības procedūru ietvaros

66

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 215/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8493 – Deere & Company / Wirtgen) (
  1
  ) | 67 |
| 2017/C 215/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8534 – Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 68 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2017/C 215/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8493 – Deere & Company / Wirtgen) (
  1
  )

Deere & Company

Wirtgen

1

67

2017/C 215/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8534 – Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor

1

68

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 5.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 215/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

“Pamatnostādnes par nefinansiālas informācijas sniegšanu

(metodoloģija nefinanšu informācijas ziņošanai)”

(2017/C 215/01)

Saturs

| 1. | Ievads | 1 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Mērķis | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Galvenie principi | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Būtiskas informācijas atspoguļošana | 5 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Godīgs, vispusīgs un saprotams | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Visaptverošs, bet precīzs | 7 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Stratēģisks un uz nākotni orientēts | 8 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Orientēšanās uz ieinteresētajām personām | 9 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Konsekvents un saskaņots | 9 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 4. | Saturs | 9 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Darījumdarbības modelis | 10 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Rīcībpolitikas un pienācīga rūpība | 10 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Rezultāti | 12 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Galvenie riski un to pārvaldība | 12 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Galvenie darbības rādītāji | 13 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tematiskie aspekti | 14 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 5. | Ziņošanas regulējums | 19 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Valdes sastāva daudzveidības atklāšana | 19 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   IEVADS

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/95/ES (1) par noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (“Direktīva”) stājās spēkā 2014. gada 6. decembrī. Ar šo direktīvu groza Direktīvu 2013/34/ES (2) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem. Uzņēmumi, uz kuriem attiecas Direktīva, to sāks piemērot no 2018. gada attiecībā uz informāciju par 2017. finanšu gadu.

Tiek gaidīts, ka lielāka pārredzamība padarīs uzņēmumus (3) noturīgākus un uzlabos to rezultātus gan finanšu, gan nefinanšu ziņā. Laika gaitā veidosies stabilāka izaugsme un nodarbinātība un palielināsies ieinteresēto personu, tostarp ieguldītāju un patērētāju, savstarpējā uzticēšanās. Pārredzama darījumdarbības pārvaldība arī atbilst ilgtermiņa ieguldījumiem.

Nefinanšu informācijas atklāšanas prasības attiecas uz noteiktiem lieliem uzņēmumiem, kuros ir vairāk nekā 500 darbinieku, jo maziem un vidējiem uzņēmumiem prasību izpildes izmaksas pārsniegtu ieguvumus. Šāda pieeja līdz minimumam samazina administratīvo slogu. Uzņēmumiem ir pienākums atklāt būtisku un lietderīgu informāciju, kas ir nepieciešama, lai gūtu priekšstatu par attiecīgā uzņēmuma attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi, nevis izsmeļošu, sīki izstrādātu ziņojumu. Turklāt informācijas atklāšanu var veikt grupas līmenī, nevis par katru atsevišķo grupas dalībnieku. Direktīva arī atvēl uzņēmumiem būtisku elastību nozīmīgas informācijas izpaušanā, proti, sniegt informāciju tā, kā uzskata par lietderīgāku, tostarp kā atsevišķu ziņojumu. Uzņēmumi var izmantot starptautisku, ES līmeņa vai valsts regulējumu.

Pienācīga nefinanšu informācijas atklāšana ir būtisks ilgtspējīga finansējuma elements. Eiropas Komisija 2016. gada 28. oktobrī pieņēma lēmumu izveidot Augsta līmeņa ekspertu grupu ilgtspējīga finansējuma jautājumos. Šā lēmuma pamatā ir Komisijas mērķis izstrādāt vispārēju un vispusīgu ES stratēģiju attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu kā daļu no Kapitāla tirgu savienības. Tiek plānots, ka līdz 2017. gada beigām grupa iesniegs Komisijai rīcībpolitikas ieteikumu kopumu.

ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķi un Parīzes nolīgums

Reaģējot uz globālo Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, ko 2015. gada septembrī pieņēma ANO Ģenerālā asambleja, Eiropas Komisijas 2016. gada 22. novembrī publicēja paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” (4). Informācijas atklāšanas prasības, kas izriet no Direktīvas, sniedz svarīgu ieguldījumu Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā, piemēram, attiecībā uz 12. mērķi – nodrošināt ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus (5) – un 5. mērķi – nodrošināt dzimumu līdztiesību un emancipēt visas sievietes un meitenes (6).

Šīs prasības veicina arī Parīzes klimata nolīguma īstenošanu, proti, tiek gaidīts, ka lielāka pārredzamība radīs kapitāla plūsmu, kas vairāk atbilst virzībai uz zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju un attīstību, kura ir noturīga pret klimata pārmaiņām.

Finanšu stabilitātes padome

Pēc G20 valstu finanšu ministru un centrālo banku vadītāju lūguma 2015. gada decembrī Finanšu stabilitātes padome (FSP) izveidoja nozares vadītu darba grupu, lai izstrādātu ieteikumus attiecībā uz brīvprātīgu informācijas atklāšanu par finanšu riskiem, kas saistīti ar klimata jautājumiem. Tās veikums papildināja darbu, ko īstenoja G20 Zaļā finansējuma izpētes grupa.

Darba grupas darbība tika cieši pārraudzīta un, ciktāl tas ir bijis iespējams, ņemta vērā šajās pamatnostādnēs (7). Kopumā darba grupas ieteikumi attiecas uz Direktīvā jau identificētajām jomām, piemēram, pārvaldību, stratēģiju, riska pārvaldību un rīkiem.

Nesaistošās pamatnostādnes

Direktīvas 2. pantā ir sniegtas “norādes ziņojumu sniegšanai” un noteikts, ka “Komisija sagatavo nesaistošas pamatnostādnes par metodoloģiju nefinanšu informācijas, tostarp nefinanšu rezultātu pamatrādītāju, sniegšanai gan par visu darbību kopumā, gan par atsevišķām nozarēm, lai uzņēmumiem atvieglotu būtiskas, lietderīgas un salīdzināmas nefinansiālas informācijas sniegšanu. (..)”

Direktīvas 17. apsvērumā noteikts, ka, sagatavojot nesaistošās pamatnostādnes, “Komisijai būtu jāņem vērā patlaban īstenotā paraugprakse, starptautiskie procesi un saistītu Savienības iniciatīvu rezultāti”.

Neatkarīgi no minētā uzņēmumi var izvēlēties izmantot plaši atzītus augstas kvalitātes ziņošanas regulējumu, kā arī daļēji vai pilnīgi nodrošināt atbilstību. Tie var izmantot starptautiskus, ES līmeņa vai valsts regulējumus un šādā gadījumā norādīt izmantoto(-os) regulējumu(-us).

Komisija mudina uzņēmumus izmantot Direktīvā paredzēto nefinanšu informācijas atklāšanas elastību. Pamatnostādņu mērķis nav ierobežot jaunievedumus ziņošanas praksē.

Sabiedriskā apspriešana
   (8)

Komisija ir veikusi padziļinātu sabiedrisko apspriešanu, tostarp plašu sabiedrisko apspriešanu tiešsaistē. Apspriešanās procesā notika arī intervijas ar ekspertiem, darbsemināri ar ieinteresētajām personām un apspriešanās ar minēto Augsta līmeņa ekspertu grupu ilgtspējīga finansējuma jautājumos.

Valsts, ES līmeņa, starptautiskais regulējums

Izstrādājot šīs pamatnostādnes, Komisija izvērtēja valsts, ES līmeņa un starptautiskos regulējumus. Pamatnostādņu tapšanā liela nozīme ir bijusi to organizāciju vadībai un zināšanām, kuras sagatavo šos regulējumus. Proti, šajā dokumentā aprakstīto principu un satura pamatā ir šādi regulējumi:

| — | CDP (iepriekš – Oglekļa atklāšanas projekts), |
| --- | --- |

—

CDP (iepriekš – Oglekļa atklāšanas projekts),

| — | Klimata ziņojumu standartu padome, |
| --- | --- |

—

Klimata ziņojumu standartu padome,

| — | ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnes attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām, tostarp šo pamatnostādņu papildinājumi, |
| --- | --- |

—

ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnes attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām, tostarp šo pamatnostādņu papildinājumi,

| — | Kopienas vides vadības un audita sistēma (EMAS) un ar to saistītie nozares atsauces dokumenti, |
| --- | --- |

—

Kopienas vides vadības un audita sistēma (EMAS) un ar to saistītie nozares atsauces dokumenti,

| — | Eiropas Finanšu analīzes organizāciju federācijas galvenie darbības rādītāji vides, sociālajos, pārvaldības (VSP) jautājumos, ieteikumi VSP integrācijai finanšu analīzē un korporatīvajā novērtēšanā, |
| --- | --- |

—

Eiropas Finanšu analīzes organizāciju federācijas galvenie darbības rādītāji vides, sociālajos, pārvaldības (VSP) jautājumos, ieteikumi VSP integrācijai finanšu analīzē un korporatīvajā novērtēšanā,

| — | Globālā ziņošanas iniciatīva, |
| --- | --- |

—

Globālā ziņošanas iniciatīva,

| — | FAO un ESAO ieteikumi par atbildīgām lauksaimniecības piegādes ķēdēm, |
| --- | --- |

—

FAO un ESAO ieteikumi par atbildīgām lauksaimniecības piegādes ķēdēm,

| — | Apvienotās Karalistes Finanšu pārskatu padomes ieteikumi par stratēģiskajiem pārskatiem, |
| --- | --- |

—

Apvienotās Karalistes Finanšu pārskatu padomes ieteikumi par stratēģiskajiem pārskatiem,

| — | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem,

| — | Regulējums ziņošanai par Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu ievērošanu (Guiding Principles Reporting Framework on Business and Human Rights), |
| --- | --- |

—

Regulējums ziņošanai par Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu ievērošanu (Guiding Principles Reporting Framework on Business and Human Rights),

| — | Starptautiskās Standartizācijas organizācijas ISO 26000, |
| --- | --- |

—

Starptautiskās Standartizācijas organizācijas ISO 26000,

| — | Starptautiskais integrēto pārskatu regulējums, |
| --- | --- |

—

Starptautiskais integrēto pārskatu regulējums,

| — | ANO Ilgtspējīgu biržu iniciatīvas (UN Sustainable Stock Exchanges Initiative) Paraugieteikumi par VSP informācijas sniegšanu ieguldītājiem (Model Guidance on reporting ESG information to investors), |
| --- | --- |

—

ANO Ilgtspējīgu biržu iniciatīvas (UN Sustainable Stock Exchanges Initiative) Paraugieteikumi par VSP informācijas sniegšanu ieguldītājiem (Model Guidance on reporting ESG information to investors),

| — | Dabas kapitāla protokols (Natural Capital Protocol), |
| --- | --- |

—

Dabas kapitāla protokols (Natural Capital Protocol),

| — | Produktu un Organizāciju vides pēdas nospiedumu rokasgrāmatas, |
| --- | --- |

—

Produktu un Organizāciju vides pēdas nospiedumu rokasgrāmatas,

| — | Ilgtspējības grāmatvedības standartu padome (Sustainability Accounting Standards Board), |
| --- | --- |

—

Ilgtspējības grāmatvedības standartu padome (Sustainability Accounting Standards Board),

| — | Vācijas Ilgtspējīgas attīstības padomes ilgtspējības kodekss, |
| --- | --- |

—

Vācijas Ilgtspējīgas attīstības padomes ilgtspējības kodekss,

| — | Starptautiskās Darba organizācijas trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem un sociālo politiku, |
| --- | --- |

—

Starptautiskās Darba organizācijas trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem un sociālo politiku,

| — | Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Globālais līgums, |
| --- | --- |

—

Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Globālais līgums,

| — | ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķi, 2015. gada 25. septembra rezolūcija “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķi, 2015. gada 25. septembra rezolūcija “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”,

| — | ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi, ar ko īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”. |
| --- | --- |

—

ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi, ar ko īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”.

| Svarīgi!

  Šis dokuments ir izstrādāts saskaņā ar Direktīvas 2014/95/ES 2. pantu, lai palīdzētu noteiktiem uzņēmumiem atklāt būtisku, lietderīgu, precīzu un labāk salīdzināmu nefinanšu informāciju. Šajā paziņojumā ir ietvertas nesaistošas pamatnostādnes, un tas nerada jaunas juridiskas saistības. Ciktāl ar šo paziņojumu interpretē Direktīvu 2014/95/ES, Komisijas nostāja neskar jebkuru šīs direktīvas interpretāciju, ko ir pieņēmusi Eiropas Savienības Tiesa. Uzņēmumi, kas izmanto šīs vadlīnijas, var izmantot arī plaši atzītu starptautisku, ES līmeņa vai valsts regulējumu. Šis dokuments nav tehnisks standarts, un nefinanšu paziņojumu sagatavotāji vai jebkura persona, kas rīkojas sagatavotāja vārdā vai citādi, nedrīkst apgalvot, ka nefinanšu paziņojumi atbilst šim dokumentam. |
| --- |

Svarīgi!

Šis dokuments ir izstrādāts saskaņā ar Direktīvas 2014/95/ES 2. pantu, lai palīdzētu noteiktiem uzņēmumiem atklāt būtisku, lietderīgu, precīzu un labāk salīdzināmu nefinanšu informāciju. Šajā paziņojumā ir ietvertas nesaistošas pamatnostādnes, un tas nerada jaunas juridiskas saistības. Ciktāl ar šo paziņojumu interpretē Direktīvu 2014/95/ES, Komisijas nostāja neskar jebkuru šīs direktīvas interpretāciju, ko ir pieņēmusi Eiropas Savienības Tiesa. Uzņēmumi, kas izmanto šīs vadlīnijas, var izmantot arī plaši atzītu starptautisku, ES līmeņa vai valsts regulējumu. Šis dokuments nav tehnisks standarts, un nefinanšu paziņojumu sagatavotāji vai jebkura persona, kas rīkojas sagatavotāja vārdā vai citādi, nedrīkst apgalvot, ka nefinanšu paziņojumi atbilst šim dokumentam.

2.   MĒRĶIS

Šo pamatnostādņu mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem atklāt augstas kvalitātes būtisku, lietderīgu, precīzu un labāk salīdzināmu nefinanšu (ar vides, sociālajiem un pārvaldības jautājumiem saistītu) informāciju tā, lai veicinātu noturīgu un ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību, kā arī nodrošinātu tās pārredzamību ieinteresētajām personām. Šīs nesaistošās pamatnostādnes tiek ierosinātas saskaņā ar Direktīvā paredzētajām ziņošanas prasībām. To mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem izstrādāt būtiskus, lietderīgus un precīzus nefinanšu paziņojumus saskaņā ar Direktīvas prasībām. Ir ieguldīts daudz darba, lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga, standartizētas atklāšanas vai vienkāršas “ķeksīša ievilkšanas” procedūras.

Šajās nesaistošajās pamatnostādnēs galvenā uzmanība ir pievērsta būtiskai, lietderīgai un salīdzināmai nefinanšu informācijai saskaņā ar 2. pantu Direktīvā 2014/95/ES par noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu.

Šīs pamatnostādnes ir paredzētas uzņēmumiem, kuriem saskaņā ar Direktīvu ir vadības ziņojumā jāatklāj nefinanšu informācija. Tomēr nesaistošās pamatnostādnes varētu kā paraugpraksi izmantot visi uzņēmumi, kas atklāj nefinanšu informāciju, tostarp tādi uzņēmumi, uz kuriem neattiecas Direktīva.

Eiropas Komisija ir izstrādājusi šīs pamatnostādnes, lai izveidotu principos pamatotu metodiku, kas ir nozīmīga visu ekonomikas sektoru uzņēmumiem un kas tiem palīdz atklāt būtisku, lietderīgu un salīdzināmu nefinanšu informāciju. Šajā darbā Komisija ir ņēmusi vērā paraugpraksi, attiecīgās attīstības tendences un saistīto iniciatīvu rezultātus gan ES, gan starptautiskajā līmenī.

Šīs pamatnostādnes ir izstrādātas vadības ziņojuma kontekstā. Tomēr saskaņā ar Direktīvas 1. pantu ir iespējams alternatīvs nefinanšu paziņojuma izklāsts.

Mērķis ir sniegt vispusīgus un elastīgus norādījumus par nefinanšu informācijas paziņošanu, lai palīdzētu uzņēmumiem konsekventi un saskaņoti atklāt būtisku informāciju. Cik vien iespējams, šīm pamatnostādnēm būtu jāpalīdz nodrošināt uzņēmumu un nozaru savstarpējo salīdzināmību.

Ir ņemts vērā tas, cik ļoti dažādi ir iesaistītie uzņēmumi un nozares, kā arī apstākļi, kas uzņēmumiem jāatspoguļo ziņojumos. Ir veltīti lieli centieni, lai izvairītos no pieejas “viens risinājums visiem” un pārāk normatīvas metodikas.

Pamatnostādnēs ir ņemta vērā informācijas (savienojamības) saikņu un mijiedarbības nozīme neatkarīgi no tā, vai tās pastāv starp dažādiem nefinanšu informācijas aspektiem vai starp finanšu un nefinanšu informāciju.

3.   GALVENIE PRINCIPI

3.1.   Būtiskas informācijas atspoguļošana

Direktīvas 1. pantā noteikts, ka attiecīgie uzņēmumi:

“(..) vadības ziņojumā ietver nefinanšu paziņojumu, kurā, ciktāl tas vajadzīgs, lai gūtu priekšstatu par attiecīgā uzņēmuma attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi, ir sniegta informācija (..)”

Būtiskuma jēdzienu jau plaši izmanto finanšu informācijas sagatavotāji, revidenti un lietotāji. Ja uzņēmums pilnīgi izprot tā pievienotās vērtības veidošanas ķēdes galvenos komponentus, ir vieglāk identificēt svarīgākos jautājumus un izvērtēt, kad informācija ir būtiska.

Grāmatvedības direktīvas (2013/34/ES) 2. panta 16. punktā būtisku informāciju definē kā “tādu informācijas statusu, kad ir pamats uzskatīt, ka tās neatklāšana vai nepareizs izklāsts varētu mainīt vai ietekmēt lēmumus, ko lietotāji pieņem, pamatojoties uz uzņēmuma finanšu pārskatiem. Atsevišķu posteņu būtiskumu izvērtē saistībā ar citiem līdzīgiem posteņiem”.

Ar Direktīvu ievieš jaunu elementu, kas jāņem vērā nefinanšu informācijas būtiskuma izvērtēšanā, proti, “ciktāl tas vajadzīgs, lai gūtu priekšstatu par (..) [uzņēmuma] darbības ietekmi”
   (9).

“ciktāl tas vajadzīgs, lai gūtu priekšstatu par (..) [uzņēmuma] darbības ietekmi”

9

Direktīvas 8. apsvērumā norādīts, ka “uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, būtu jāsniedz atbilstīga informācija par jautājumiem, attiecībā uz kuriem pastāv vislielākā nopietnas ietekmes galveno risku īstenošanās varbūtība, kā arī informācija par riskiem, kas jau ir īstenojušies. (10) (..)”

10

Uzņēmuma darbības ietekme ir būtisks apsvērums, kas jāņem vērā, atklājot nefinanšu informāciju. Ietekme var būt pozitīva vai nelabvēlīga. Būtiskas informācijas atklāšanā abu veidu ietekme jāatspoguļo skaidri un vispusīgi. Nefinanšu paziņojumam jāatspoguļo uzņēmuma godīgs skatījums uz informāciju, kas nepieciešama attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Būtiska informācija ir jāizvērtē kontekstā. Informācija, kas var būt būtiska kādā kontekstā, var tāda nebūt citā. Jautājumi, kuru iekļaušana nefinanšu paziņojumā būtu jāapsver, ir atkarīgi no uzņēmuma apstākļiem, ņemot vērā konkrētas situācijas un ar nozari saistītus apsvērumus. Vienas nozares uzņēmumiem, visticamāk, būs kopīgas vides, sociālās un pārvaldības problēmas, piemēram, saistībā ar resursiem, ko tie izmanto preču un pakalpojumu ražošanā, vai to iespējamo ietekmi uz cilvēkiem, sabiedrību un vidi. Tādēļ var būt lietderīgi tieši salīdzināt vienas nozares uzņēmumu attiecīgo nefinanšu informāciju.

Uzņēmumi var ziņot par plašu potenciālo problēmu klāstu. To, kura informācija ir būtiska, uzņēmums izvērtē, pamatojoties uz tā veiktu analīzi par to, cik nozīmīga ir konkrētā informācija, lai gūtu priekšstatu par tā attīstību, veiktspēju, stāvokli un darbības ietekmi. Būtiskuma novērtējumā jāņem vērā iekšējie un ārējie faktori (11).

11

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Banka var uzskatīt, ka tās ūdens patēriņš birojos un filiālēs nav būtisks jautājums, kas būtu jāiekļauj tās vadības ziņojumā. Turpretī banka var konstatēt, ka tās finansēto projektu sociālā ietekme un ietekme uz vidi, kā arī tās nozīme pilsētas, reģiona vai valsts reālās ekonomikas atbalstīšanā ir būtiska informācija. |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Banka var uzskatīt, ka tās ūdens patēriņš birojos un filiālēs nav būtisks jautājums, kas būtu jāiekļauj tās vadības ziņojumā. Turpretī banka var konstatēt, ka tās finansēto projektu sociālā ietekme un ietekme uz vidi, kā arī tās nozīme pilsētas, reģiona vai valsts reālās ekonomikas atbalstīšanā ir būtiska informācija.

Izvērtējot informācijas būtiskumu, var ņemt vērā vairākus faktorus. To ir šādi:

| — | darījumdarbības modelis, stratēģija un galvenie riski: būtiski apsvērumi ir uzņēmuma mērķi, stratēģija, vadības pieeja un sistēmas, vērtības, materiālie un nemateriālie aktīvi, pievienotās vērtības veidošanas ķēde un galvenie riski, |
| --- | --- |

—

darījumdarbības modelis, stratēģija un galvenie riski: būtiski apsvērumi ir uzņēmuma mērķi, stratēģija, vadības pieeja un sistēmas, vērtības, materiālie un nemateriālie aktīvi, pievienotās vērtības veidošanas ķēde un galvenie riski,

darījumdarbības modelis, stratēģija un galvenie riski:

| — | galvenie nozares jautājumi: uzņēmumiem, kuri darbojas vienā nozarē vai kuriem ir kopīgas piegādes ķēdes, būtiski būs līdzīgi jautājumi; jautājumi, kurus jau ir identificējuši konkurenti, klienti vai piegādātāji, visticamāk, uzņēmumam būs svarīgi (12), |
| --- | --- |

—

galvenie nozares jautājumi: uzņēmumiem, kuri darbojas vienā nozarē vai kuriem ir kopīgas piegādes ķēdes, būtiski būs līdzīgi jautājumi; jautājumi, kurus jau ir identificējuši konkurenti, klienti vai piegādātāji, visticamāk, uzņēmumam būs svarīgi (12),

galvenie nozares jautājumi:

12

| — | attiecīgo ieinteresēto personu intereses un gaidas: uzņēmumiem ir jāsadarbojas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un jācenšas labi izprast to intereses un bažas, |
| --- | --- |

—

attiecīgo ieinteresēto personu intereses un gaidas: uzņēmumiem ir jāsadarbojas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un jācenšas labi izprast to intereses un bažas,

attiecīgo ieinteresēto personu intereses un gaidas:

| — | darbības ietekme: uzņēmumiem ir jāizvērtē ietekmes seku faktiskais un varbūtējais smagums un biežums, tostarp to produktu, pakalpojumu, kā arī darījumdarbības attiecību (ieskaitot piegādes ķēžu aspektu) ietekme, |
| --- | --- |

—

darbības ietekme: uzņēmumiem ir jāizvērtē ietekmes seku faktiskais un varbūtējais smagums un biežums, tostarp to produktu, pakalpojumu, kā arī darījumdarbības attiecību (ieskaitot piegādes ķēžu aspektu) ietekme,

darbības ietekme:

| — | sabiedriskās politikas un regulatīvie dzinējspēki: sabiedriskā politika un regulējums var ietekmēt uzņēmuma konkrēto stāvokli un tādējādi var ietekmēt izpratni par būtiskumu. |
| --- | --- |

—

sabiedriskās politikas un regulatīvie dzinējspēki: sabiedriskā politika un regulējums var ietekmēt uzņēmuma konkrēto stāvokli un tādējādi var ietekmēt izpratni par būtiskumu.

sabiedriskās politikas un regulatīvie dzinējspēki:

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var uzskatīt, ka tā augšupējās piegādes ķēdes radītās ietekmes sekas ir nozīmīgas un būtiskas, un attiecīgi par to ziņot. Ietekme var būt tieša vai netieša. Piemēram, uzņēmums, kas ražo minerālūdeni, var izvērtēt konkrētus pasākumus, kas veikti, lai aizsargātu tam nepieciešamos ūdens resursus. |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var uzskatīt, ka tā augšupējās piegādes ķēdes radītās ietekmes sekas ir nozīmīgas un būtiskas, un attiecīgi par to ziņot. Ietekme var būt tieša vai netieša. Piemēram, uzņēmums, kas ražo minerālūdeni, var izvērtēt konkrētus pasākumus, kas veikti, lai aizsargātu tam nepieciešamos ūdens resursus.

Uzņēmumi var izskaidrot pārvaldības kārtību un procedūras, kas izmantotas būtiskuma izvērtēšanā (13).

13

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums, kam tieši vai ar piegādes ķēdes starpniecību ir ietekme uz zemes izmantošanu un ekosistēmas izmaiņām (piemēram, atmežošanu), var apsvērt attiecīgu informācijas atklāšanu par piemēroto pienācīgo rūpību. |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums, kam tieši vai ar piegādes ķēdes starpniecību ir ietekme uz zemes izmantošanu un ekosistēmas izmaiņām (piemēram, atmežošanu), var apsvērt attiecīgu informācijas atklāšanu par piemēroto pienācīgo rūpību.

Būtiskuma izvērtējums jāveic regulāri, lai nodrošinātu, ka paziņotā informācija joprojām ir būtiska. Pārskati biežāk jāveic dinamiskākajos un novatoriskākajos uzņēmumos un nozarēs, kā arī uzņēmumos, kas maina un pielāgo savus darījumdarbības modeļus vai rīcībpolitiku, tostarp attiecībā uz pienācīgu rūpību. Tomēr stabilākos apstākļos to var veikt retāk.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums, kas ir iesaistīts minerālu piegādes ķēdēs no konfliktu skartiem un augsta riska apgabaliem, var apsvērt attiecīgi atklāt informāciju par pienācīgas rūpības standartu, ko piemēro, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas cilvēktiesības un netiek veicināti konflikti. |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums, kas ir iesaistīts minerālu piegādes ķēdēs no konfliktu skartiem un augsta riska apgabaliem, var apsvērt attiecīgi atklāt informāciju par pienācīgas rūpības standartu, ko piemēro, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas cilvēktiesības un netiek veicināti konflikti.

3.2.   Godīgs, vispusīgs un saprotams

Godīgs, vispusīgs un saprotams

Nefinanšu paziņojumā skaidri jāpievērš uzmanība labvēlīgajiem un nelabvēlīgajiem aspektiem, kā arī informācija jāizvērtē un jāsniedz objektīvi.

Nefinanšu paziņojumā jāizvērtē visi pieejamie un uzticamie ievaddati, ņemot vērā to, kāda informācija ir nepieciešama attiecīgajām ieinteresētajām personām. Informācijas lietotājus nedrīkst maldināt, izmantojot būtisku nepatiesību, noklusējot būtisku informāciju vai atklājot nebūtisku informāciju.

Nefinanšu paziņojumā faktiem jābūt nepārprotami nošķirtiem no viedokļiem vai interpretācijas.

Lai nodrošinātu, ka informācija ir godīgāka un precīzāka, var izmantot, piemēram:

| — | pienācīgu korporatīvās pārvaldības kārtību (piemēram, konkrētus neatkarīgus valdes locekļus vai valdes komiteju, kam uzticēta atbildība attiecībā uz ilgtspējības un/vai pārredzamības jautājumiem), |
| --- | --- |

—

pienācīgu korporatīvās pārvaldības kārtību (piemēram, konkrētus neatkarīgus valdes locekļus vai valdes komiteju, kam uzticēta atbildība attiecībā uz ilgtspējības un/vai pārredzamības jautājumiem),

| — | pamatotu un uzticamu faktu materiālu, iekšējās kontroles un ziņošanas sistēmas, |
| --- | --- |

—

pamatotu un uzticamu faktu materiālu, iekšējās kontroles un ziņošanas sistēmas,

| — | ieinteresēto personu efektīvu iesaisti, un |
| --- | --- |

—

ieinteresēto personu efektīvu iesaisti, un

| — | neatkarīgu ārējo apliecināšanu. |
| --- | --- |

—

neatkarīgu ārējo apliecināšanu.

Informāciju var padarīt skaidrāku, arī izklāstot to viegli saprotamā valodā un konsekventu terminoloģiju, izvairoties no standartfrāzēm un, ja nepieciešams, pievienojot tehnisku terminu definīcijas.

Būtiska informācija jāpapildina ar atbilstīgu kontekstu, lai tā būtu vieglāk saprotama. Piemēram, uzņēmuma darbības rezultātu izklāstā var sniegt norādes par tā stratēģiju un plašākajiem mērķiem. Uzņēmumiem ir jāapraksta, kā nefinanšu jautājumi ir saistīti ar to ilgtermiņa stratēģiju, galvenajiem riskiem un rīcībpolitikām.

Uzņēmumam jāpaskaidro atklātās informācijas tvērums un attiecināmības robežas, jo īpaši, ja noteikta informācija ir saistīta tikai ar vienu vai vairākiem tā darbības segmentiem vai ja netiek aplūkoti konkrēti segmenti.

Saprotamību var uzlabot, arī izskaidrojot svarīgus atklātās informācijas pamatā esošos elementus, piemēram, mērījumu veikšanas metodes, izdarītos pieņēmumus un avotus.

Nefinanšu paziņojums nav tikai galveno darbības rādītāju saraksts (GDR). Lai gūtu pienācīgu priekšstatu par uzņēmuma attīstību, darbības rezultātiem, stāvokli un ietekmi, ir jāatklāj gan kvalitatīva, gan kvantitatīva informācija. Lai gan kvantitatīva informācija var būt efektīva, ja ziņo par atsevišķiem nefinanšu jautājumiem (GDR, mērķiem utt.), kvalitatīva informācija nodrošina kontekstu un padara nefinanšu paziņojumu noderīgāku un vieglāk uztveramu. Pārskats stāstījuma veidā, kvantitatīva informācija un vizuālie uzskates līdzekļi (14) kopā padara saziņu efektīvāku un pārredzamāku.

14

Informācijas izpaušana darījumdarbībā pieņemtā valodā papildus tās izklāstam uzņēmuma valsts valodā, visticamāk, uzlabos uzņēmuma pārredzamību un palīdzēs informāciju darīt pieejamāku attiecīgajiem ieguldītājiem un citām ieinteresētajām personām.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums, kas atklāj konkrētus GDR, var uzlabot pārredzamību, sniedzot informāciju par šo rādītāju mērķi un saistību ar uzņēmuma stratēģiju, definīcijām un metodiku, informācijas avotiem, pieņēmumiem un ierobežojumiem, attiecīgo darbību jomu, kritērijiem, mērķauditoriju, tendencēm, izmaiņām metodikā (ja tādas ir), kvalitatīvus paskaidrojumus par līdzšinējiem un prognozētajiem darbības rezultātiem. |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums, kas atklāj konkrētus GDR, var uzlabot pārredzamību, sniedzot informāciju par šo rādītāju mērķi un saistību ar uzņēmuma stratēģiju, definīcijām un metodiku, informācijas avotiem, pieņēmumiem un ierobežojumiem, attiecīgo darbību jomu, kritērijiem, mērķauditoriju, tendencēm, izmaiņām metodikā (ja tādas ir), kvalitatīvus paskaidrojumus par līdzšinējiem un prognozētajiem darbības rezultātiem.

3.3.   Visaptverošs, bet precīzs

Visaptverošs, bet precīzs

Direktīvas 1. pantā noteikts, ka attiecīgie uzņēmumi:

“(..) vadības ziņojumā ietver nefinanšu paziņojumu, kurā, ciktāl tas vajadzīgs, lai gūtu priekšstatu par attiecīgā uzņēmuma attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi, ir sniegta informācija vismaz par vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu un pretkorupcijas un kukuļošanas aspektiem (..)”

Ir jāatklāj vismaz informācija, kas attiecas uz Direktīvā tieši norādīto noteikto kategoriju jautājumiem. Tie ir šādi:

| — | vides, sociālie un ar darbiniekiem saistītie jautājumi, |
| --- | --- |

—

vides, sociālie un ar darbiniekiem saistītie jautājumi,

| — | cilvēktiesību ievērošana, |
| --- | --- |

—

cilvēktiesību ievērošana,

| — | pretkorupcijas un kukuļošanas aspekti. |
| --- | --- |

—

pretkorupcijas un kukuļošanas aspekti.

Uzņēmumiem jāatspoguļo arī jebkāda cita būtiska informācija.

Būtiskas informācijas atklāšanai jāsniedz visaptverošs priekšstats par uzņēmumu pārskata sniegšanas gadā. Tas attiecas uz atklātās informācijas apjomu. Tomēr detalizācijas līmenis informācijai, ko atklāj par jebkuru konkrēto jautājumu, ir atkarīgs no tās būtiskuma. Uzņēmumam būtu jāpievērš uzmanība tam, lai tiktu sniegta tik plaša un sīki izklāstīta informācija, kas palīdzētu ieinteresētajām personām gūtu priekšstatu par attiecīgā uzņēmuma attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi.

Nefinanšu paziņojumam jābūt arī precīzam, un tajā jāizvairās no nebūtiskas informācijas. Nebūtiskas informācijas atklāšana var apgrūtināt nefinanšu paziņojuma izpratni, jo tā var aizēnot būtisku informāciju. Jāizvairās no vispārīgas vai standartizētas nebūtiskas informācijas.

Nefinanšu paziņojumā var būt ietveras iekšējas mijnorādes vai norādes, lai panāktu precizitāti, izvairītos no atkārtošanās un nodrošinātu saites uz citu informāciju (15).

15

| Piemērs

  Uzņēmums var sniegt informācijas apkopojumu, pievērst uzmanību būtiskai informācijai, neiekļaut vispārīgu informāciju, ierobežot sīkākus informatīvus izklāstus, izvairīties no aktualitāti zaudējušiem elementiem, izmantot mijnorādes un norādes utt. |
| --- |

Piemērs

Piemērs

Uzņēmums var sniegt informācijas apkopojumu, pievērst uzmanību būtiskai informācijai, neiekļaut vispārīgu informāciju, ierobežot sīkākus informatīvus izklāstus, izvairīties no aktualitāti zaudējušiem elementiem, izmantot mijnorādes un norādes utt.

3.4.   Stratēģisks un uz nākotni orientēts

Stratēģisks un uz nākotni orientēts

Paziņojums ir domāts tam, lai sniegtu ieskatu uzņēmuma darījumdarbības modelī, stratēģijā un tās īstenošanā, kā arī paskaidrotu paziņotās informācijas īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi.

Uzņēmumiem ir jāatklāj attiecīga informācija par to darījumdarbības modeli, tostarp stratēģija un mērķi. Informācijas atklāšanai jāsniedz ieskats stratēģiskajā pieejā attiecīgajiem nefinanšu jautājumiem – ko, kā un kāpēc uzņēmums dara.

Minētais neliedz pienācīgi ņemt vērā faktu, ka pastāv sensitīva komercinformācija. Attiecīgo informāciju var izklāstīt vispārīgākā veidā, kas tomēr ieguldītājiem un citām ieinteresētajām personām sniedz noderīgu informāciju.

Atklājot mērķus, kritērijus un apņemšanās, uzņēmums var palīdzēt ieguldītājiem un citām ieinteresētajām personām tā veiktspēju novērtēt atbilstošā kontekstā. Tas var atvieglot arī nākotnes izredžu novērtēšanu. Uzņemto saistību izpildes un mērķu sasniegšanas ārēja novērtēšana sekmē labāku pārredzamību ieinteresētajām personām. Mērķus un kritērijus var izteikt, izmantojot kvalitatīvus vai kvantitatīvus rādītājus. Vajadzības gadījumā uzņēmumi attiecīgo informāciju var atklāt, pamatojoties uz zinātniski prognozētiem scenārijiem.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var atklāt, kāda ir tā pieeja ilgtspējīgai darījumdarbības stratēģijai un kā vides, sociālie un pārvaldības darbības rezultāti var palīdzēt sasniegt tā darījumdarbības mērķus. Tas var arī atklāt ar paziņotajiem GDR saistītus mērķus un izskaidrot nenoteiktības un faktorus, kas, iespējams, ir pamatā informācijai par turpmākām darbībām un nākotnes izredzēm. |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var atklāt, kāda ir tā pieeja ilgtspējīgai darījumdarbības stratēģijai un kā vides, sociālie un pārvaldības darbības rezultāti var palīdzēt sasniegt tā darījumdarbības mērķus. Tas var arī atklāt ar paziņotajiem GDR saistītus mērķus un izskaidrot nenoteiktības un faktorus, kas, iespējams, ir pamatā informācijai par turpmākām darbībām un nākotnes izredzēm.

Informācija par turpmākām darbībām ļauj informācijas lietotājiem labāk novērtēt, cik noturīga un ilgtspējīga laika gaitā ir uzņēmuma attīstība, stāvoklis, veiktspēja un ietekme. Tā arī palīdz tās lietotājiem novērtēt uzņēmuma progresu ilgtermiņa mērķu sasniegšanā.

| Piemērs

  Uzņēmums var atklāt attiecīgu informāciju, pamatojoties uz zinātniski prognozēto klimata pārmaiņu scenāriju gaidāmo ietekmi uz tā stratēģiju un darbībām. Tas var atklāt arī mērķus, kas attiecas uz darbā notikušu nelaimes gadījumu vai arodslimību skaita samazināšanu. |
| --- |

Piemērs

Piemērs

Uzņēmums var atklāt attiecīgu informāciju, pamatojoties uz zinātniski prognozēto klimata pārmaiņu scenāriju gaidāmo ietekmi uz tā stratēģiju un darbībām. Tas var atklāt arī mērķus, kas attiecas uz darbā notikušu nelaimes gadījumu vai arodslimību skaita samazināšanu.

3.5.   Orientēšanās uz ieinteresētajām personām

Orientēšanās uz ieinteresētajām personām

Uzņēmumiem ir jāizvērtē, kāda informācija ir nepieciešama visām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Tiem ir jāpievērš uzmanība ieinteresēto personu kā vienotas grupas nepieciešamībai pēc informācijas, nevis atsevišķu vai netipisku ieinteresēto personu, kā arī nepamatotu informācijas pieprasītāju vajadzībām vai vēlmēm.

Attiecīgā gadījumā tie var būt ieguldītāji, darbinieki, patērētāji, piegādātāji, klienti, vietējā sabiedrība, valsts iestādes, mazāk aizsargātas grupas, sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība.

Uzņēmumiem jāsniedz būtiska un lietderīga informācija par to sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to, kā tiek ņemta vērā to nepieciešamība saņemt informāciju. Šajā saistībā lietderīgi norādījumi ir sniegti, piemēram, ISO 26000 un ESAO Vadlīnijās daudznacionāliem uzņēmumiem.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var atklāt būtisku informāciju par tā sadarbību ar ieinteresētajām personām un paskaidrot, kā tā ietekmē uzņēmuma lēmumus, veiktspēju un darbības ietekmi. |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var atklāt būtisku informāciju par tā sadarbību ar ieinteresētajām personām un paskaidrot, kā tā ietekmē uzņēmuma lēmumus, veiktspēju un darbības ietekmi.

3.6.   Konsekvents un saskaņots

Konsekvents un saskaņots

Nefinanšu paziņojumam būtu jāatbilst pārējiem vadības ziņojuma elementiem.

Tiešas saiknes veidošana starp nefinanšu ziņojumā izklāstīto informāciju un pārējo vadības ziņojumā atklāto informāciju padara informāciju noderīgāku, nozīmīgāku un vienotāku. Vadības ziņojums jāuzskata par vienotu, vispusīgu un konsekventu informācijas kopumu.

Tā kā tā saturs ir savstarpēji saistīts, svarīgāko saikņu paskaidrošana palīdzēs ieguldītājiem un citām ieinteresētajām personām saprast būtisko informāciju un savstarpējas atkarības.

Ir jāsaglabā laika gaitā sagatavoto nefinanšu ziņojumu satura konsekvence. Tas ļauj informācijas lietotājiem izprast un salīdzināt agrākās un tagadējās izmaiņas uzņēmuma attīstībā, darbības rezultātos, stāvoklī un ietekmē, kā arī pienācīgi paļauties uz informāciju par turpmākām darbībām.

GDR izvēles un metodikas konsekvence ir svarīga, lai nodrošinātu, ka nefinanšu paziņojums ir saprotams un uzticams. Tomēr var būt nepieciešamība veikt atjauninājumus, jo GDR var kļūt novecojuši vai tikt izstrādāta jauna un labāka metodika, kas uzlabo informācijas kvalitāti. Uzņēmumiem ir jāpaskaidro jebkuras izmaiņas ziņošanas rīcībpolitikā vai metodikā, to veikšanas iemesli un ietekme (piemēram, atkārtoti norādot agrāk sniegto informāciju un skaidri parādot ziņošanas rīcībpolitikas vai metodikas izmaiņu sekas).

| Piemērs

  Uzņēmums var norādīt to, kādas attiecības un saiknes pastāv starp viņa darījumdarbības modeli un korupcijas un kukuļošanas aspektiem. |
| --- |

Piemērs

Piemērs

Uzņēmums var norādīt to, kādas attiecības un saiknes pastāv starp viņa darījumdarbības modeli un korupcijas un kukuļošanas aspektiem.

4.   SATURS

SATURS

Uzņēmumiem ir godīgi, vispusīgi un visaptveroši jānosaka, kādi konkrētie tematiskie aspekti un būtiskā informācija ir jāiekļauj atklājamā informācijā, tostarp šajā saistībā jāsadarbojas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Nefinanšu paziņojumā iekļautā informācija ir savstarpēji saistīta. Piemēram, rezultāti atspoguļo ne tikai uzņēmuma darbību (pamatojoties uz darījumdarbības modeli, rīcībpolitiku un stratēģijām), bet arī uzņēmuma īpašos apstākļus un riskus, kā arī šo risku pārvaldības efektivitāti. Izskaidrojot svarīgākās saiknes un savstarpējo atkarību, tiek uzlabota ziņojuma kvalitāte.

Gatavojot nefinanšu paziņojumu, uzņēmumiem pienācīgi jāņem vērā noteikumi par personas datu aizsardzību (16).

16

4.1.   Darījumdarbības modelis

Darījumdarbības modelis

Direktīvas 1. pantā noteikts, ka nefinanšu paziņojumā ir iekļauta informācija, kura cita starpā ietver

a)   “uzņēmuma darījumdarbības modeļa īsu aprakstu”.

“uzņēmuma darījumdarbības modeļa īsu aprakstu”.

Uzņēmuma darījumdarbības modelis raksturo, kā uzņēmums ar saviem produktiem vai pakalpojumiem rada un saglabā vērtību ilgtermiņā. Darījumdarbības modelis piešķir kontekstu vadības ziņojumam kopumā. Tas sniedz pārskatu par to, kā uzņēmums darbojas un kādēļ tam ir konkrētā struktūra, aprakstot, kā tas darījumdarbības ceļā pārvērš ieguldījumus rezultātos. Vienkārši izsakoties – ko, kā un kāpēc uzņēmums dara.

Aprakstot darījumdarbības modeli, uzņēmumi var apsvērt atbilstošas informācijas atklāšanu saistībā ar

| — | darījumdarbības vidi, |
| --- | --- |

—

darījumdarbības vidi,

| — | organizāciju un struktūru, |
| --- | --- |

—

organizāciju un struktūru,

| — | tirgiem, kuros tie darbojas, |
| --- | --- |

—

tirgiem, kuros tie darbojas,

| — | mērķiem un stratēģijām, un |
| --- | --- |

—

mērķiem un stratēģijām, un

| — | svarīgākajām tendencēm vai faktoriem, kuri var ietekmēt attīstību nākotnē. |
| --- | --- |

—

svarīgākajām tendencēm vai faktoriem, kuri var ietekmēt attīstību nākotnē.

Uzņēmumi var apsvērt GDR izmantošanu, lai izskaidrotu savu darījumdarbības modeli, galvenās tendences utt.

Uzņēmumiem to darījumdarbības modeļi ir jāizklāsta skaidri, saprotami un faktiem atbilstoši. Darījumdarbības modelī nozīme ir vienīgi faktiem. Uzņēmumiem būtu jāizvairās no nebūtiskas informācijas atklāšanas, kurā pārsvarā norādītas vēlmes un centieni un kura novērš uzmanību no būtiskās informācijas.

Uzņēmumiem ir jāuzsver un jāpaskaidro, kādas būtiskas to darījumdarbības modeļa izmaiņas notikušas pārskata sniegšanas gadā.

| Piemērs

  Uzņēmums var apsvērt konkrētas informācijas atklāšanu, lai paskaidrotu:






  — | svarīgākos produktus, ko tā ražo, un kā tie apmierina patērētāju/klientu vajadzības, |
| --- | --- |

Piemērs

Piemērs

Uzņēmums var apsvērt konkrētas informācijas atklāšanu, lai paskaidrotu:

—

svarīgākos produktus, ko tā ražo, un kā tie apmierina patērētāju/klientu vajadzības,

| — | kā šie produkti tiek izgatavoti un kas padara pieeju ražošanai konkurētspējīgu un ilgtspējīgu, |
| --- | --- |

—

kā šie produkti tiek izgatavoti un kas padara pieeju ražošanai konkurētspējīgu un ilgtspējīgu,

| — | tā darbības tirgus raksturīgās īpašības un iespējamo attīstību nākotnē. |
| --- | --- |

—

tā darbības tirgus raksturīgās īpašības un iespējamo attīstību nākotnē.

4.2.   Rīcībpolitikas un pienācīga rūpība

Rīcībpolitikas un pienācīga rūpība

Direktīvas 1. pantā noteikts, ka nefinanšu paziņojumā jābūt iekļautai informācijai, kura cita starpā ietver:

b)   “aprakstu par uzņēmuma rīcībpolitikām, ko tas īsteno attiecībā uz minētajiem jautājumiem, tostarp veikto pienācīgas rūpības procesu aprakstu”.

“aprakstu par uzņēmuma rīcībpolitikām, ko tas īsteno attiecībā uz minētajiem jautājumiem, tostarp veikto pienācīgas rūpības procesu aprakstu”.

Uzņēmumiem jāatklāj būtiska informācija, kas sniedz skaidru priekšstatu par to rīcībpolitikām. Tiem ir jāapsver informācijas atklāšana par to pieeju svarīgākajiem nefinanšu aspektiem, galvenajiem mērķiem un to, kā tiek plānots sasniegt šos mērķus un īstenot šos plānus. Atklājot jebkuru informāciju, jāņem vērā uzņēmuma konkrētā situācija. Atklājot informāciju, uzņēmums var paskaidrot valdes un padomes atbildību un lēmumus, kā arī to, kā resursu piešķīrums ir saistīts ar mērķiem, riska pārvaldību un plānotajiem rezultātiem. Piemēram, uzņēmums var skaidrot attiecīgos pārvaldības aspektus, (17) tostarp valdes pārraudzību.

17

| Piemērs

  Uzņēmums var apsvērt informācijas atklāšanu par to, kas visā organizācijā un vadības struktūrā ir atbildīgs par konkrētas rīcībpolitikas, piemēram, attiecībā uz klimata jautājumiem, noteikšanu, īstenošanu un uzraudzību (18). Tas var arī aprakstīt valdes/uzraudzības padomes pienākumus un atbildību attiecībā uz vides, sociālo un cilvēktiesību rīcībpolitiku. |
| --- |

Piemērs

Piemērs

Uzņēmums var apsvērt informācijas atklāšanu par to, kas visā organizācijā un vadības struktūrā ir atbildīgs par konkrētas rīcībpolitikas, piemēram, attiecībā uz klimata jautājumiem, noteikšanu, īstenošanu un uzraudzību (18). Tas var arī aprakstīt valdes/uzraudzības padomes pienākumus un atbildību attiecībā uz vides, sociālo un cilvēktiesību rīcībpolitiku.

18

Pienācīgas rūpības procedūras ir saistītas ar rīcībpolitiku, riska pārvaldību un rezultātiem. Uzņēmums veic pienācīgas rūpības procedūras, lai nodrošinātu, ka tas izpilda konkrētu mērķi (piem., lai nodrošinātu, ka oglekļa emisijas nesasniedz noteiktu līmeni vai piegādes ķēdēs nenotiek cilvēku tirdzniecība). Tās palīdz identificēt, novērst un mazināt esošo un varbūtējo nelabvēlīgo ietekmi.

Uzņēmumiem jāatklāj būtiska informācija par īstenotajām pienācīgas rūpības procedūrām, tostarp vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi – par piegādātājiem un apakšuzņēmumu ķēdēm. Tie var arī apsvērt attiecīgas informācijas atklāšanu par lēmumiem, kas pieņemti šo procedūru izveidošanai, kā arī to, kā iecerēta procedūru darbība, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgas ietekmes novēršanu un mazināšanu. Uzņēmumi var apsvērt arī attiecīgas informācijas sniegšanu par mērķu noteikšanu un progresa novērtēšanu.

Šajā saistībā noderīgus norādījumus sniedz, piemēram, ESAO vairāku nozaru ieteikumu dokumenti, ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi, SDO trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem un sociālo politiku un ISO 26000.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt informācijas atklāšanu par tā rīcībpolitiku, kuras mērķis ir izvairīties no bīstamu ķīmisku vielu, SVHC vai biocīdu izmantošanas produktos, darbībā un piegādes ķēdē. Tas var arī atklāt rīcībpolitiku attiecībā uz drošu alternatīvu risinājumu pētniecību, izstrādi un izmantošanu. Uzņēmumi var skaidrot, kā tiek izvērtēta izmantoto ķīmisko produktu kvalitāte, nekaitīgums un ietekme uz vidi, kā arī to, kā tiek ievērotas juridiskās prasības ķīmiskās drošības jomā (piem., REACH, CLP klasifikācija, marķēšana un iepakošana). |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt informācijas atklāšanu par tā rīcībpolitiku, kuras mērķis ir izvairīties no bīstamu ķīmisku vielu, SVHC vai biocīdu izmantošanas produktos, darbībā un piegādes ķēdē. Tas var arī atklāt rīcībpolitiku attiecībā uz drošu alternatīvu risinājumu pētniecību, izstrādi un izmantošanu. Uzņēmumi var skaidrot, kā tiek izvērtēta izmantoto ķīmisko produktu kvalitāte, nekaitīgums un ietekme uz vidi, kā arī to, kā tiek ievērotas juridiskās prasības ķīmiskās drošības jomā (piem., REACH, CLP klasifikācija, marķēšana un iepakošana).

SVHC

REACH

CLP

| Piemērs

  Uzņēmums var atklāt attiecīgu informāciju par to, kā tas identificē, izvērtē un pārvalda ar klimatu (19) un/vai dabas kapitālu saistītos riskus. |
| --- |

Piemērs

Piemērs

Uzņēmums var atklāt attiecīgu informāciju par to, kā tas identificē, izvērtē un pārvalda ar klimatu (19) un/vai dabas kapitālu saistītos riskus.

19

Uzņēmumiem ir jāuzsver un jāpaskaidro visas būtiskās izmaiņas, kas pārskata sniegšanas gadā notikušas to svarīgākajās rīcībpolitikās un pienācīgas rūpības procesos.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt šādas informācijas atklāšanu attiecībā uz veselību un drošību:






  — | darba vietas rīcībpolitiku, |
| --- | --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt šādas informācijas atklāšanu attiecībā uz veselību un drošību:

—

darba vietas rīcībpolitiku,

| — | līgumiskās saistības, par kurām panākta vienošanās ar piegādātājiem un apakšuzņēmējiem, |
| --- | --- |

—

līgumiskās saistības, par kurām panākta vienošanās ar piegādātājiem un apakšuzņēmējiem,

| — | resursus, kas atvēlēti riska pārvaldībai, informācijai, mācībām, uzraudzībai, revīzijai, sadarbībai ar vietējām iestādēm un sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

—

resursus, kas atvēlēti riska pārvaldībai, informācijai, mācībām, uzraudzībai, revīzijai, sadarbībai ar vietējām iestādēm un sociālajiem partneriem.

Uzņēmums var nebūt izstrādājis rīcībpolitiku konkrētos jautājumos, kurus tas tomēr uzskata par būtiskiem. Šādā gadījumā konkrētais uzņēmums skaidri un pamatoti paskaidro, kādēļ rīcībpolitika nav izstrādāta. Citas ziņošanai noteiktās prasības paliek spēkā (piemēram, attiecībā uz darījumdarbības modeli, galvenajiem riskiem utt.)

Direktīvas 1. pantā noteikts: “Ja uzņēmums neīsteno rīcībpolitiku attiecībā uz vienu vai vairākiem no minētajiem jautājumiem, tas nefinanšu paziņojumā sniedz skaidru un argumentētu skaidrojumu, kādēļ tas to nedara.”

4.3.   Rezultāti

Rezultāti

Direktīvas 1. pantā noteikts, ka nefinanšu paziņojumā jābūt iekļautai informācijai, kurai cita starpā noteikti ietver

c)   “minēto rīcībpolitiku rezultātu”.

“minēto rīcībpolitiku rezultātu”.

Uzņēmumiem jāsniedz lietderīgs, godīgs un vispusīgs pārskats par savas rīcībpolitikas virzienu rezultātiem.

Nefinanšu informācijai, ko atklāj uzņēmumi, būtu jāpalīdz ieguldītājiem un citām ieinteresētajām personām gūt priekšstatu par uzņēmuma veiktspēju un uzraudzīt to.

Attiecīga informācijas atklāšana par rīcībpolitikas rezultātiem var sniegt noderīgu informāciju par uzņēmuma stiprajām un vājajām pusēm. Nefinanšu paziņojumam visaptveroši un precīzi jāatspoguļo uzņēmuma rīcības un darbības rezultāti.

Uzņēmumi var apsvērt finanšu un nefinanšu rezultātu savstarpējās saiknes, kā arī tās ilgtermiņa pārvaldības izskaidrošanu.

Rezultātu analīzē jāietver attiecīgi nefinanšu GDR. Uzņēmumiem ir jāatklāj GDR, kurus tie uzskata par visnoderīgākajiem progresa uzraudzības un izvērtēšanas, kā arī dažādu uzņēmumu un nozaru salīdzināmības atbalstīšanas vajadzībām. Nepieciešamības gadījumā uzņēmumi var arī apsvērt šīs informācijas sniegšanu un izskaidrošanu attiecībā uz mērķiem un kritērijiem.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt konkrētas informācijas atklāšanu, lai paskaidrotu






  — | faktiskās oglekļa dioksīda emisijas, oglekļa dioksīda emisiju intensitāti, |
| --- | --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt konkrētas informācijas atklāšanu, lai paskaidrotu

—

faktiskās oglekļa dioksīda emisijas, oglekļa dioksīda emisiju intensitāti,

| — | bīstamu ķīmisku vielu vai biocīdu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

bīstamu ķīmisku vielu vai biocīdu izmantošanu,

| — | ietekmi uz dabas kapitālu un ar to saistīto atkarību, |
| --- | --- |

—

ietekmi uz dabas kapitālu un ar to saistīto atkarību,

| — | salīdzinājumu ar mērķiem, attīstību laika gaitā, |
| --- | --- |

—

salīdzinājumu ar mērķiem, attīstību laika gaitā,

| — | īstenoto rīcībpolitiku mazinošo ietekmi, |
| --- | --- |

—

īstenoto rīcībpolitiku mazinošo ietekmi,

| — | oglekļa dioksīda emisiju mazināšanas plānus. |
| --- | --- |

—

oglekļa dioksīda emisiju mazināšanas plānus.

4.4.   Galvenie riski un to pārvaldība

Galvenie riski un to pārvaldība

Direktīvas 1. pantā noteikts, ka nefinanšu paziņojumā jābūt iekļautai informācijai, kurai cita starpā noteikti ietver

d)   “galvenos ar minētajiem jautājumiem saistītos riskus, kuri ir raksturīgi uzņēmuma darījumiem, tostarp vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, darījumdarbības attiecībām, produktiem vai pakalpojumiem, kas var radīt negatīvas sekas šajās jomās, un to, kā uzņēmums šos riskus pārvalda”.

“galvenos ar minētajiem jautājumiem saistītos riskus, kuri ir raksturīgi uzņēmuma darījumiem, tostarp vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, darījumdarbības attiecībām, produktiem vai pakalpojumiem, kas var radīt negatīvas sekas šajās jomās, un to, kā uzņēmums šos riskus pārvalda”.

Uzņēmumiem jāatklāj informācija par to galvenajiem riskiem un to, kā šie riski tiek pārvaldīti un mazināti. Šie riski var būt saistīti ar to darbību, produktiem vai pakalpojumiem, piegādes ķēdi un darījuma attiecībām, kā arī ar citiem aspektiem. Informācijā iekļauj pienācīgu pārskatu par īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa galvenajiem riskiem. Uzņēmumiem ir jāpaskaidro, kā galvenie riski var ietekmēt to darījumdarbības modeli, darbību, finanšu stāvokli un to darbības ietekmi.

Uzņēmumam ir jāatklāj būtiska informācija par galvenajiem riskiem neatkarīgi no tā, vai tie radušies paša uzņēmuma lēmumu vai darbību dēļ vai ārēju faktoru ietekmē, kā arī jāizskaidro procesi šādu risku identificēšanai un izvērtēšanai.

Vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, atklājot informāciju, jāietver būtiska informācija par piegādes un apakšuzņēmumu ķēdēm. Jāietver arī būtiska informācija par to, kā uzņēmums pārvalda un mazina galvenos riskus.

Uzņēmumam ir jāuzsver un jāpaskaidro jebkuras būtiskas izmaiņas, kas pārskata sniegšanas gadā notikušas attiecībā uz tā galvenajiem riskiem vai to pārvaldību.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt konkrētas informācijas atklāšanu par:






  — | nepareizi funkcionējošiem produktiem, kas var ietekmēt patērētāju drošību, |
| --- | --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt konkrētas informācijas atklāšanu par:

—

nepareizi funkcionējošiem produktiem, kas var ietekmēt patērētāju drošību,

| — | problēmas risināšanai īstenoto rīcībpolitiku, |
| --- | --- |

—

problēmas risināšanai īstenoto rīcībpolitiku,

| — | pasākumiem stāvokļa uzlabošanai, kas vērsti uz to patērētāju vajadzībām, kurus jau skārusi minēto produktu ietekme. |
| --- | --- |

—

pasākumiem stāvokļa uzlabošanai, kas vērsti uz to patērētāju vajadzībām, kurus jau skārusi minēto produktu ietekme.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt būtiskas informācijas atklāšanu par to, kā klimata jautājumi ietekmē tā darbību un stratēģiju, ņemot vērā tā specifiskos apstākļus, kā arī ietverot pienācīgu varbūtības izvērtējumu un scenāriju analīzi (20). |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt būtiskas informācijas atklāšanu par to, kā klimata jautājumi ietekmē tā darbību un stratēģiju, ņemot vērā tā specifiskos apstākļus, kā arī ietverot pienācīgu varbūtības izvērtējumu un scenāriju analīzi (20).

20

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt būtiskas informācijas atklāšanu par cilvēktiesību aizskārumu, darba un vides aizsardzības riskiem tā piegādes un apakšuzņēmumu ķēdēs, kā arī par to, kā uzņēmums pārvalda un mazina varbūtējo negatīvo ietekmi. |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt būtiskas informācijas atklāšanu par cilvēktiesību aizskārumu, darba un vides aizsardzības riskiem tā piegādes un apakšuzņēmumu ķēdēs, kā arī par to, kā uzņēmums pārvalda un mazina varbūtējo negatīvo ietekmi.

4.5.   Galvenie darbības rādītāji

Galvenie darbības rādītāji

Direktīvas 1. pantā noteikts, ka nefinanšu paziņojumā jābūt iekļautai informācijai, kurai cita starpā noteikti ietver:

e)   “nefinanšu rezultātu pamatrādītājus, kas attiecas uz konkrēto darījumdarbību”.

“nefinanšu rezultātu pamatrādītājus, kas attiecas uz konkrēto darījumdarbību”.

Nefinanšu paziņojumā jāietver būtiski stāstījumi un jāatklāj rādītājos pamatota informācija, ko parasti dēvē par galvenajiem darbības rādītājiem (GDR).

Uzņēmumiem ir jāpaziņo tie GDR, kas ir lietderīgi, ņemot vērā savu konkrēto situāciju. GDR jāatbilst rīkiem, kurus uzņēmums faktiski izmanto iekšējās pārvaldības un riska novērtēšanas procedūrās. Šādi informācijas atklāšana tiek padarīta būtiskāka un lietderīgāka, kā arī tiek uzlabota pārredzamība. Augstas kvalitātes plaši atzītu GDR (piemēram, nozarē konkrētas tēmas jautājumiem bieži izmantotu rīku) atklāšana var uzlabot arī salīdzināmību, jo īpaši vienas nozares vai pievienotās vērtības veidošanas ķēdes uzņēmumiem.

Uzņēmumam ir jāatklāj GDR, kas ir nepieciešami, lai saprastu tā attīstību, veiktspēju, stāvokli un darbības ietekmi. Daži GDR var noderēt dažādu veidu uzņēmumiem un darījumdarbības apstākļiem. Citi GDR vairāk ir saistīti ar konkrētās nozares problēmām un apstākļiem. Uzņēmumiem ir ieteicams atklāt būtiskos GDR gan vispārēji, gan attiecībā uz nozari. Ņemot vērā savus specifiskos apstākļus un ieguldītāju un citu ieinteresēto personu nepieciešamību saņemt konkrētu informāciju, uzņēmumiem ir jāsniedz godīgs un vispusīgs pārskats, izmantojot vispārējos, nozares un konkrētajam uzņēmuma raksturīgos GDR.

Informācijas lietotāji parasti augstu vērtē kvantitatīvo informāciju, jo tā tiem ļauj novērtēt panākto progresu, pārbaudīt saskanību laika gaitā un izdarīt salīdzinājumus. Attiecīgi stāstījumi, kuri paskaidro GDR, palīdz nefinanšu paziņojumam kļūt saprotamākam.

GDR tiek uzskatīti arī par efektīviem rīkiem kvalitatīvās un kvantitatīvās informācijas savienošanai un saikņu veidošanai Tie ļauj uzņēmumiem precīzi un efektīvi sniegt vispusīgu un visaptverošu pārskatu.

GDR dažādos pārskata periodos jāizmanto konsekventi, lai sniegtu uzticamu informāciju par progresu un tendencēm. Protams, paziņotie GDR laika gaitā var mainīties ar darījumdarbību saistītu vai tehnisku iemeslu dēļ. Šādos gadījumos uzņēmumiem būtu jāpaskaidro, kādēļ GDR mainījušies. Tie attiecīgos gadījumos var apsvērt iepriekšējās informācijas pārformulēšanu un izmaiņu ietekmes izskaidrošanu saprotami un efektīvi.

Uzņēmumi var paskaidrot datu vākšanu, metodiku un izmantoto regulējumu. Tie var arī sniegt atklāto GDR analīzi, piemēram, paskaidrojot, kādēļ GDR pārskata sniegšanas gadā ir pieauguši vai pazeminājušies, kā arī GDR iespējamo turpmāko attīstību.

Vajadzības gadījumā uzņēmumi var izklāstīt GDR atbilstošā kontekstā —saistībā ar mērķiem, līdzšinējo darbību un salīdzinājumu ar citiem uzņēmumiem.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt atbilstošas informācijas atklāšanu par rīkiem un mērķiem, kas izmantoti, lai novērtētu un pārvaldītu attiecīgos ar vidi un klimatu saistītos jautājumus (21). |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt atbilstošas informācijas atklāšanu par rīkiem un mērķiem, kas izmantoti, lai novērtētu un pārvaldītu attiecīgos ar vidi un klimatu saistītos jautājumus (21).

21

4.6.   Tematiskie aspekti

Tematiskie aspekti

Direktīvas 1. pantā noteikts, ka attiecīgie uzņēmumi “vadības ziņojumā ietver nefinanšu paziņojumu, kurā, ciktāl tas vajadzīgs, lai gūtu priekšstatu par attiecīgā uzņēmuma attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi, ir sniegta informācija vismaz par vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu un pretkorupcijas un kukuļošanas aspektiem (..)”.

Būtiskas informācijas atklāšanai jāsniedz vispusīgs un visaptverošs pārskats par uzņēmuma attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi.

Dažos gadījumos uzņēmumi var uzskatīt, ka sīkākas informācijas atklāšana par gaidāmo notikumu attīstību vai sarunu posmā esošiem jautājumiem radītu nopietnu kaitējumu. Tomēr informācijas izpaušana kopsavilkuma veidā, kas nerada nopietnu kaitējumu, var ļoti palīdzēt vispārējā pārredzamības mērķa sasniegšanā.

Direktīvas 1. pantā noteikts, ka “dalībvalstis var ļaut izņēmuma gadījumos nesniegt informāciju par tuvākā laikā gaidāmiem notikumiem vai jautājumiem, par kuriem joprojām turpinās sarunas, ja (..) šādas informācijas sniegšana nopietni kaitētu uzņēmuma komerciālajam stāvoklim (..)”.

Tematiskie jautājumi ļoti bieži ir savstarpēji saistīti. Piemēram, ar uzņēmuma darbību, produktiem vai piegādes ķēdi saistītam vides jautājumam var būt ietekme arī uz patērētāju, darbinieku, piegādātāju drošību un/vai veselību vai uz zīmola reputāciju. Uzņēmumiem ir jāsniedz skaidrs, godīgs un visaptverošs pārskats par visiem attiecīgā jautājuma aspektiem.

Turpmāk minētie elementi veido neizsmeļošu tematisko aspektu sarakstu, kuri uzņēmumiem ir jāņem vērā, atklājot nefinanšu informāciju.

a.   Vides jautājumi

Vides jautājumi

Uzņēmumam ir jāatklāj attiecīga informācija par savas darbības faktisko un varbūtējo ietekmi uz vidi, kā arī par to, kā pašreizējie un paredzamie vides jautājumi varētu ietekmēt uzņēmuma attīstību, veiktspēju vai stāvokli.

Tas var ietvert:

| — | būtiskas informācijas atklāšanu par piesārņojuma novēršanu un kontroli, |
| --- | --- |

—

būtiskas informācijas atklāšanu par piesārņojuma novēršanu un kontroli,

| — | enerģijas izmantošanas ietekmi uz vidi, |
| --- | --- |

—

enerģijas izmantošanas ietekmi uz vidi,

| — | tiešās un netiešās emisijas gaisā (22), |
| --- | --- |

—

tiešās un netiešās emisijas gaisā (22),

22

| — | dabas resursu (piem., ūdens, zemes) izmantošanu un aizsardzību, kā arī ar tiem saistītās bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, |
| --- | --- |

—

dabas resursu (piem., ūdens, zemes) izmantošanu un aizsardzību, kā arī ar tiem saistītās bioloģiskās daudzveidības aizsardzību,

| — | atkritumu apsaimniekošanu, |
| --- | --- |

—

atkritumu apsaimniekošanu,

| — | ietekmi uz vidi, kāda ir produktu un pakalpojumu transportēšanai vai to lietošanai un iznīcināšanai, un |
| --- | --- |

—

ietekmi uz vidi, kāda ir produktu un pakalpojumu transportēšanai vai to lietošanai un iznīcināšanai, un

| — | videi draudzīgu produktu un pakalpojumu izstrādi. |
| --- | --- |

—

videi draudzīgu produktu un pakalpojumu izstrādi.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var atklāt būtisku informāciju, pamatojoties uz īpašos tiesību aktos noteikto metodiku. Piemēram, Komisijas Ieteikuma 2013/179/ES pielikumos ir iekļautas produkta vides pēdas nospieduma un organizācijas vides pēdas nospieduma metodes. Tās ir aprites cikla izvērtēšanas metodes, kuras ļauj uzņēmumiem attiecībā uz katru produktu vai visu organizāciju kopumā izvērtēt i) svarīgākos ietekmes veidus un ii) tos ietekmējošos procesus un emisijas piegādes ķēdē. Ietekmi uz vidi var paziņot katrā gadījumā atsevišķi vai kā vienotu apkopotu rezultātu. |
| --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var atklāt būtisku informāciju, pamatojoties uz īpašos tiesību aktos noteikto metodiku. Piemēram, Komisijas Ieteikuma 2013/179/ES pielikumos ir iekļautas produkta vides pēdas nospieduma un organizācijas vides pēdas nospieduma metodes. Tās ir aprites cikla izvērtēšanas metodes, kuras ļauj uzņēmumiem attiecībā uz katru produktu vai visu organizāciju kopumā izvērtēt i) svarīgākos ietekmes veidus un ii) tos ietekmējošos procesus un emisijas piegādes ķēdē. Ietekmi uz vidi var paziņot katrā gadījumā atsevišķi vai kā vienotu apkopotu rezultātu.

Uzņēmumi vajadzības gadījumā var atsaukties uz būtisko informāciju, kas sniegta saistībā ar konkrētām prasībām ziņošanai vides jomā (23).

23

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt, piemēram, šādus GDR:






  — | ēku energoefektivitāti un ēku energoefektivitātes uzlabojumus, |
| --- | --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt, piemēram, šādus GDR:

—

ēku energoefektivitāti un ēku energoefektivitātes uzlabojumus,

| — | no neatjaunojamiem energoresursiem iegūtās enerģijas patēriņu un energointensitāti, |
| --- | --- |

—

no neatjaunojamiem energoresursiem iegūtās enerģijas patēriņu un energointensitāti,

| — | siltumnīcefekta gāzu emisiju, izteikta kā metriskā tonna oglekļa dioksīda ekvivalenta, un emisiju intensitāti, |
| --- | --- |

—

siltumnīcefekta gāzu emisiju, izteikta kā metriskā tonna oglekļa dioksīda ekvivalenta, un emisiju intensitāti,

| — | citu piesārņotāju emisijas (mēra kā absolūto vērtību un kā intensitāti), |
| --- | --- |

—

citu piesārņotāju emisijas (mēra kā absolūto vērtību un kā intensitāti),

| — | dabas resursu ieguvi, |
| --- | --- |

—

dabas resursu ieguvi,

| — | ietekmi uz dabas kapitālu un bioloģisko daudzveidību un ar to saistīto atkarību, |
| --- | --- |

—

ietekmi uz dabas kapitālu un bioloģisko daudzveidību un ar to saistīto atkarību,

| — | atkritumu apsaimniekošanu (piem., pārstrādes rādītājus). |
| --- | --- |

—

atkritumu apsaimniekošanu (piem., pārstrādes rādītājus).

b.   Sociālie un ar darbiniekiem saistītie jautājumi

Sociālie un ar darbiniekiem saistītie jautājumi

Uzņēmumiem ir jāatklāj būtiska informācija par sociālajiem un ar darbiniekiem saistītajiem jautājumiem (24). Tie ir šādi:

24

| — | svarīgāko Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju īstenošana, |
| --- | --- |

—

svarīgāko Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju īstenošana,

| — | daudzveidības jautājumi, piemēram, dzimumu daudzveidība un vienlīdzīga attieksme nodarbinātības un nodarbošanās jautājumos (tostarp pēc vecuma, dzimuma, seksuālās orientācijas, reliģiskās pārliecības, invaliditātes, etniskās izcelsmes un citiem būtiskiem aspektiem), |
| --- | --- |

—

daudzveidības jautājumi, piemēram, dzimumu daudzveidība un vienlīdzīga attieksme nodarbinātības un nodarbošanās jautājumos (tostarp pēc vecuma, dzimuma, seksuālās orientācijas, reliģiskās pārliecības, invaliditātes, etniskās izcelsmes un citiem būtiskiem aspektiem),

| — | nodarbinātības jautājumi, tostarp apspriešanās ar darbiniekiem un/vai viņu līdzdalība, nodarbinātības un darba apstākļi, |
| --- | --- |

—

nodarbinātības jautājumi, tostarp apspriešanās ar darbiniekiem un/vai viņu līdzdalība, nodarbinātības un darba apstākļi,

| — | attiecības ar arodbiedrībām, tostarp arodbiedrību tiesību ievērošana, |
| --- | --- |

—

attiecības ar arodbiedrībām, tostarp arodbiedrību tiesību ievērošana,

| — | cilvēkkapitāla pārvaldība, tostarp pārstrukturēšanas vadība, karjeras vadība un nodarbināmība, atalgojuma sistēma, apmācība, |
| --- | --- |

—

cilvēkkapitāla pārvaldība, tostarp pārstrukturēšanas vadība, karjeras vadība un nodarbināmība, atalgojuma sistēma, apmācība,

| — | Darba aizsardzība, |
| --- | --- |

—

Darba aizsardzība,

| — | attiecības ar patērētājiem, tostarp patērētāju apmierinātība, piekļūstamība, produkti ar varbūtēju ietekmi uz patērētāju veselību un drošību, |
| --- | --- |

—

attiecības ar patērētājiem, tostarp patērētāju apmierinātība, piekļūstamība, produkti ar varbūtēju ietekmi uz patērētāju veselību un drošību,

| — | ietekme uz neaizsargātajiem patērētājiem, |
| --- | --- |

—

ietekme uz neaizsargātajiem patērētājiem,

| — | atbildīga tirgvedība un pētniecība un |
| --- | --- |

—

atbildīga tirgvedība un pētniecība un

| — | attiecības kopienā, tostarp vietējās sabiedrības sociālā un ekonomiskā attīstība. |
| --- | --- |

—

attiecības kopienā, tostarp vietējās sabiedrības sociālā un ekonomiskā attīstība.

Uzņēmumiem varētu būt noderīgi izmantot plaši atzītus augstas kvalitātes regulējumus, piemēram, ESAO Vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, Starptautiskās Darba organizācijas trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem un sociālo politiku vai ISO 26000.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt, piemēram, tādu GDR atklāšanu, kuru pamatā ir šādi aspekti:






  — | dzimumu daudzveidība un citi daudzveidības aspekti, |
| --- | --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt, piemēram, tādu GDR atklāšanu, kuru pamatā ir šādi aspekti:

—

dzimumu daudzveidība un citi daudzveidības aspekti,

| — | darbinieki, kuriem ir tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu, sadalījumā pa dzimumiem, |
| --- | --- |

—

darbinieki, kuriem ir tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu, sadalījumā pa dzimumiem,

| — | darbinieki, kas iesaistās darbībās, kurās ir augsts konkrētu nelaimes gadījumu vai slimību risks, |
| --- | --- |

—

darbinieki, kas iesaistās darbībās, kurās ir augsts konkrētu nelaimes gadījumu vai slimību risks,

| — | nelaimes gadījumu darbā, traumu vai arodslimību veidu skaits, |
| --- | --- |

—

nelaimes gadījumu darbā, traumu vai arodslimību veidu skaits,

| — | kadru mainība, |
| --- | --- |

—

kadru mainība,

| — | tādu darbinieku īpatsvars, kuri veic darbu saskaņā ar līgumu uz noteiktu laiku, sadalījumā pa dzimumiem, |
| --- | --- |

—

tādu darbinieku īpatsvars, kuri veic darbu saskaņā ar līgumu uz noteiktu laiku, sadalījumā pa dzimumiem,

| — | vidējais mācību stundu skaits gadā katram darbiniekam sadalījumā pa dzimumiem, |
| --- | --- |

—

vidējais mācību stundu skaits gadā katram darbiniekam sadalījumā pa dzimumiem,

| — | darbinieku uzklausīšanas procedūras, |
| --- | --- |

—

darbinieku uzklausīšanas procedūras,

| — | nodarbināto personu ar invaliditāti skaits. |
| --- | --- |

—

nodarbināto personu ar invaliditāti skaits.

c.   Cilvēktiesību ievērošana

Cilvēktiesību ievērošana

Uzņēmumiem ir jāatklāj būtiska informācija par savas darbības faktisko un varbūtējo ietekmi uz tiesību subjektiem.

Par paraugpraksi tiek uzskatīta uzņēmuma pausta apņemšanās ievērot cilvēktiesības. Šī apņemšanās var noteikt, ko uzņēmums gaida no tā vadības, darbiniekiem un darījumdarbības partneriem cilvēktiesību, tostarp darba pamatstandartu, kontekstā. Informācijā var skaidrot, uz kādām tiesībām attiecas apņemšanās, piemēram, bērnu, sieviešu, pirmiedzīvotāju (25), personu ar invaliditāti (26), vietējās sabiedrības, mazo lauksaimnieku, cilvēku tirdzniecības upuru tiesībām, kā arī strādājošo, ieskaitot saskaņā ar līgumu uz noteiktu laiku strādājošos, darbiniekus piegādes ķēdēs vai apakšuzņēmumos, migrējošos darba ņēmējus un to ģimenes, tiesībām.

25

26

Uzņēmumiem būtu jāapsver būtiskas informācijas atklāšana par pienācīgu rūpību cilvēktiesību jautājumos, kā arī attiecībā uz īstenotajām procedūrām un kārtību cilvēktiesību pārkāpumu novēršanai. Tā var ietvert, piemēram, informāciju par to, kā uzņēmuma līgumos ar tā piegādes ķēdes uzņēmumiem noregulēti cilvēktiesību jautājumi, un to, kā uzņēmums mazina iespējamo negatīvo ietekmi uz cilvēktiesībām un paredz piemērotu tiesiskās aizsardzības līdzekli, ja cilvēktiesības tikušas pārkāptas.

Būtiskas informācijas atklāšana var atspoguļot uzņēmuma nostāju cita starpā pret Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem, ar ko īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”, ESAO Vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem un sociālo politiku.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt būtiskas informācijas un GDR atklāšanu attiecībā uz:






  — | notikumiem, kas saistīti ar tā darbību vai lēmumiem un kas būtiski skar cilvēktiesības, |
| --- | --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt būtiskas informācijas un GDR atklāšanu attiecībā uz:

—

notikumiem, kas saistīti ar tā darbību vai lēmumiem un kas būtiski skar cilvēktiesības,

| — | sūdzību pieņemšanas un risināšanas procedūrām, cilvēktiesību pārkāpumu mazināšanu un tiesiskās aizsardzības līdzekļu nodrošināšanu, |
| --- | --- |

—

sūdzību pieņemšanas un risināšanas procedūrām, cilvēktiesību pārkāpumu mazināšanu un tiesiskās aizsardzības līdzekļu nodrošināšanu,

| — | darbībām un piegādātājiem, kam ir būtisks cilvēktiesību pārkāpumu risks, |
| --- | --- |

—

darbībām un piegādātājiem, kam ir būtisks cilvēktiesību pārkāpumu risks,

| — | procedūrām un pasākumiem, lai novērstu cilvēku tirdzniecību jebkāda veida izmantošanai, piespiedu darbu un bērnu darbu, nepastāvīgu darbu un nedrošus darba apstākļus, jo īpaši ģeogrāfiskajos apgabalos, kuros ir augstāks risks saskarties ar ļaunprātīgu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

procedūrām un pasākumiem, lai novērstu cilvēku tirdzniecību jebkāda veida izmantošanai, piespiedu darbu un bērnu darbu, nepastāvīgu darbu un nedrošus darba apstākļus, jo īpaši ģeogrāfiskajos apgabalos, kuros ir augstāks risks saskarties ar ļaunprātīgu izmantošanu,

| — | to, cik piekļūstamas cilvēkiem ar invaliditāti ir tā telpas, dokumenti un tīmekļa vietnes, |
| --- | --- |

—

to, cik piekļūstamas cilvēkiem ar invaliditāti ir tā telpas, dokumenti un tīmekļa vietnes,

| — | biedrošanās brīvības ievērošanu, |
| --- | --- |

—

biedrošanās brīvības ievērošanu,

| — | sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

—

sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

d.   Pretkorupcijas un kukuļošanas aspekti

Pretkorupcijas un kukuļošanas aspekti

Uzņēmumiem ir jāatklāj būtiska informācija par to, kā tie pārvalda pretkorupcijas un kukuļošanas aspektus un gadījumus.

Uzņēmumi var apsvērt informācijas atklāšanu attiecībā uz organizāciju, lēmumiem, vadības instrumentiem un resursiem, kas atvēlēti korupcijas un kukuļošanas apkarošanai.

Uzņēmumi var arī apsvērt, vai nav nepieciešamības izskaidrot, kā tie izvērtē cīņu ar korupciju un kukuļošanu, veic pasākumus ar mērķi novērst vai mazināt nelabvēlīgas sekas, uzrauga efektivitāti un īsteno iekšējo un ārējo saziņu par šo jautājumu.

Uzņēmumiem varētu būt noderīgi izmantot plaši atzītus augstas kvalitātes regulējumus, piemēram, ESAO Vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem vai ISO 26000.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt, piemēram, ar šādiem aspektiem saistītas būtiskas informācijas un GDR atklāšanu:






  — | pretkorupcijas rīcībpolitika, procedūras un standarti, |
| --- | --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt, piemēram, ar šādiem aspektiem saistītas būtiskas informācijas un GDR atklāšanu:

—

pretkorupcijas rīcībpolitika, procedūras un standarti,

| — | ar korupciju saistīto risku novērtēšanā izmantotie kritēriji, |
| --- | --- |

—

ar korupciju saistīto risku novērtēšanā izmantotie kritēriji,

| — | iekšējās kontroles procedūras un resursi, kas atvēlēti korupcijas un kukuļošanas novēršanai, |
| --- | --- |

—

iekšējās kontroles procedūras un resursi, kas atvēlēti korupcijas un kukuļošanas novēršanai,

| — | vai darbinieki ir atbilstīgi apmācīti, |
| --- | --- |

—

vai darbinieki ir atbilstīgi apmācīti,

| — | trauksmes celšanas mehānismu izmantošana, |
| --- | --- |

—

trauksmes celšanas mehānismu izmantošana,

| — | izskatīšanas posmā esošo un izskatīto lietu skaits par darbībām, kas vērstas pret konkurenci. |
| --- | --- |

—

izskatīšanas posmā esošo un izskatīto lietu skaits par darbībām, kas vērstas pret konkurenci.

e.   Citi

Citi

Piegādes ķēdes

Uzņēmumiem vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, jāatklāj būtiska informācija par piegādes ķēžu jautājumiem, kas būtiski skar to attīstību, veiktspēju, stāvokli un ietekmi. Tā būtu informācija, kas nepieciešama, lai gūtu vispārēju priekšstatu par uzņēmuma piegādes ķēdi un to, kā piegādes ķēdes pārvaldībā tiek ņemti vērā attiecīgi nefinanšu jautājumi.

Ja uzņēmums uzskata, ka sīkākas informācijas atklāšana par gaidāmo notikumu attīstību vai sarunu posmā esošiem jautājumiem radītu nopietnu kaitējumu, tas var sniegt informācijas kopsavilkumu, lai tādējādi izpildītu vispārējo pārredzamības mērķi, bet neradītu nopietnu kaitējumu.

Būtiskas informācijas atklāšana var atspoguļot to, kā uzņēmums cita starpā rīkojas attiecībā uz ESAO Vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem, ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem, kā arī nozarei raksturīgo regulējumu, piemēram, FAO un ESAO ieteikumiem par atbildīgām lauksaimniecības piegādes ķēdēm.

| Piemērs un galvenie darbības rādītāji

  Uzņēmums var apsvērt, piemēram, tādas būtiskas informācijas un GDR atklāšanu, kas saistīti ar šādiem piegādātāju uzraudzības aspektiem:






  — | nodarbinātības praksi, tostarp bērnu darbu un piespiedu darbu, nepastāvīgu darbu, darba samaksu, nedrošiem darba apstākļiem (tostarp ēku drošību, aizsargierīcēm, strādājošo veselību), (27) |
| --- | --- |

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Piemērs un galvenie darbības rādītāji

Uzņēmums var apsvērt, piemēram, tādas būtiskas informācijas un GDR atklāšanu, kas saistīti ar šādiem piegādātāju uzraudzības aspektiem:

—

nodarbinātības praksi, tostarp bērnu darbu un piespiedu darbu, nepastāvīgu darbu, darba samaksu, nedrošiem darba apstākļiem (tostarp ēku drošību, aizsargierīcēm, strādājošo veselību), (27)

27

| — | cilvēku tirdzniecību un citiem cilvēktiesību jautājumiem, |
| --- | --- |

—

cilvēku tirdzniecību un citiem cilvēktiesību jautājumiem,

| — | siltumnīcefekta gāzu emisiju un citiem ūdens un vides piesārņošanas veidiem, |
| --- | --- |

—

siltumnīcefekta gāzu emisiju un citiem ūdens un vides piesārņošanas veidiem,

| — | atmežošanu un citiem ar bioloģisko daudzveidību saistītiem riskiem, |
| --- | --- |

—

atmežošanu un citiem ar bioloģisko daudzveidību saistītiem riskiem,

un uzņēmuma ietekmes uz piegādātājiem uzraudzību, piemēram, norēķinu noteikumiem un vidējiem atmaksas termiņiem.

Konfliktu izrakteņi

Uzņēmumiem vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, jāatklāj attiecīga informācija par pienācīgu rūpību, lai nodrošinātu alvas, tantala, volframa un zelta atbildīgas piegādes ķēdes no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām.

Informācijas atklāšanai jāatbilst ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnēm attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām, tostarp šo pamatnostādņu papildinājumiem. Šajā saistībā uzņēmumiem ir jāatklāj attiecīga informācija par to rīcībpolitikām, praksi un darbības rezultātiem attiecībā uz pienācīgu rūpību saistībā ar konfliktu izrakteņiem. Tiem arī jāatklāj, kādi pasākumi ir veikti, lai, ņemot vērā to atrašanās vietu piegādes ķēdēs, īstenotu “piecu soļu regulējumu” (28) attiecībā uz pienācīgu rūpību izrakteņu piegādes ķēdēs, pamatojoties uz risku, kā noteikts ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnēs.

28

Uzņēmumiem pēc tam jāatklāj GDR, kas ir saistīti ar identificēto risku būtību un daudzumu, pasākumi, kas veikti šo risku novēršanai un mazināšanai, kā arī tas, kā uzņēmums laika gaitā ir uzlabojis savus centienus pienācīgas rūpības jomā.

| Konkrēti galvenās darbības rādītāji

  Tie ir šādi: tiešo attiecīgo piegādātāju īpatsvars, kuri ir pieņēmuši un īsteno konfliktu izrakteņu pienācīgas rūpības rīcībpolitiku, kas atbilst ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnēm; no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām atbildīgi iegūtas alvas, tantala, volframa un zelta īpatsvars un attiecīgo klientu īpatsvars, ar kuriem noslēgtie līgumi paredz sniegt konfliktu izrakteņu pienācīgas rūpības informāciju saskaņā ar ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnēm. |
| --- |

Konkrēti galvenās darbības rādītāji

Konkrēti galvenās darbības rādītāji

Tie ir šādi: tiešo attiecīgo piegādātāju īpatsvars, kuri ir pieņēmuši un īsteno konfliktu izrakteņu pienācīgas rūpības rīcībpolitiku, kas atbilst ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnēm; no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām atbildīgi iegūtas alvas, tantala, volframa un zelta īpatsvars un attiecīgo klientu īpatsvars, ar kuriem noslēgtie līgumi paredz sniegt konfliktu izrakteņu pienācīgas rūpības informāciju saskaņā ar ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnēm.

5.   ZIŅOŠANAS REGULĒJUMS

ZIŅOŠANAS REGULĒJUMS

Uzņēmums, sagatavojot nefinanšu paziņojumu, var izmantot augstas kvalitātes plaši atzītu valsts, ES līmeņa vai starptautisko regulējumu. Daži regulējumi aptver plašu nozaru un tematisko jautājumu klāstu (horizontālie regulējumi), savukārt citi attiecas uz konkrētu nozari vai tematisku problēmu. Daži ir vērsti tikai uz nefinanšu informācijas atklāšanu, citi attiecas uz pārredzamību plašākā nozīmē.

Ja uzņēmumi izmanto plaši atzītu, likumā paredzētajā kārtībā izstrādātu regulējumu, tad parasti ziņošanai par svarīgākajiem plašu sabiedrību interesējošiem jautājumiem tiem ir iespēja lietot strukturētu veidni vai veidlapu, un tādējādi tiek mazināts administratīvais slogs un ir vieglāk salīdzināt informāciju.

Direktīvas 1. pantā noteikts, ka attiecīgie uzņēmumi “var izmantot valsts, Savienības vai starptautisku regulējumu, un, ja uzņēmums to dara, (..) precizē, kuru regulējumu tas ir izmantojis”.

Uzņēmumam, kas izmanto vienu vai vairākus regulējumus, jānorāda kuru(-us) regulējumu(-us) tas izmantojis, atklājot konkrēto informāciju. Šādi tiek veicināta skaidrība un salīdzināmība.

Direktīvas 9. apsvērumā ir minēti pašreizējo ziņošanas regulējumu piemēri. Tomēr šis saraksts nebūtu jāuzskata par izsmeļošu.

Direktīvas 9. apsvērumā noteikts:

“Sniedzot šo informāciju, uzņēmumi, uz kuriem attiecas šī direktīva, var izmantot valsts regulējumu, Savienības regulējumu, piemēram, vides vadības un audita sistēmu (EMAS), vai starptautisko regulējumu, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Globālo līgumu, Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, ar ko īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem, Starptautiskās Standartizācijas organizācijas ISO standartu 26000, Starptautiskās Darba organizācijas trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, Globālo ziņošanas iniciatīvu vai citu atzītu starptautisku regulējumu.”

Uzņēmumi var apsvērt arī citus ziņošanas regulējumus, piemēram, šo pamatnostādņu ievadā minētos.

6.   VALDES SASTĀVA DAUDZVEIDĪBAS ATKLĀŠANA

VALDES SASTĀVA DAUDZVEIDĪBAS ATKLĀŠANA

Šajā sadaļā ietverti konkrēti norādījumi, kuru mērķis ir palīdzēt lieliem biržas sarakstā iekļautiem uzņēmumiem (29) sagatavot aprakstu par valdes sastāva daudzveidības nodrošināšanai paredzēto rīcībpolitiku, kas tiem jāiekļauj paziņojumā par korporatīvo pārvaldību (30). Valdes sastāva daudzveidības nodrošināšanas rīcībpolitikas apraksts neveido daļu no nefinanšu paziņojuma (31). Tādēļ šī pamatnostādņu sadaļa neskar nepieciešamību atklāt būtisku daudzveidības informāciju kā daļu no nefinanšu paziņojuma.

29

30

31

Direktīvas 1. pantā noteikts, ka lieliem biržas sarakstā iekļautiem uzņēmumiem paziņojumā par korporatīvo pārvaldību ir jāatklāj:

“apraksts par īstenoto daudzveidības rīcībpolitiku attiecībā uz uzņēmuma administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru saistībā ar tādiem aspektiem kā, piemēram, vecums, dzimums vai izglītība un profesionālā pieredze, par šīs daudzveidības rīcībpolitikas mērķiem, to, kā to īsteno, un rezultātiem pārskata periodā. Ja šāda rīcībpolitika netiek īstenota, paziņojumā sniedz paskaidrojumu par šādas rīcībpolitikas neesamību.”

Daudzveidības aspekti

Daudzveidības aspekti

Daudzveidības rīcībpolitikas aprakstā jānorāda, kuri daudzveidības kritēriji tiek piemēroti, un jāpaskaidro to izvēles iemesli. Izvēloties šos kritērijus, ir jāizvērtē visi attiecīgie daudzveidības aspekti, lai nodrošinātu, ka valdē ir pārstāvēti pietiekami daudzveidīgi uzskati un pieredze, kas nepieciešama, lai labi izprastu ar uzņēmuma darījumdarbību saistītos aktuālos notikumus, ilgtermiņa riskus un iespējas. Izvērtējot optimālai valdes sastāva daudzveidībai nepieciešamos profilus, jāņem vērā uzņēmuma darījumdarbības būtība un sarežģītība, kā arī sociālais un vides konteksts, kurā darbojas uzņēmums.

Vispārējā gadījumā daudzveidības aspektiem jāaptver vecums un dzimums, izglītība un profesionālā pieredze. Ja no uzņēmuma ģeogrāfiskās klātbūtnes un darījumdarbības nozares, kurā tas darbojas, izriet šāda nepieciešamība, ir lietderīgi iekļaut arī ģeogrāfisko pārstāvniecību, starptautisko pieredzi, zinātību attiecīgajos ilgtspējas jautājumos, darbinieku pārstāvību un citus aspektus, piemēram, sociālekonomiskos apstākļus.

Izvēloties kandidātu, pamatojoties uz definētajiem daudzveidības kritērijiem, jāņem vērā nediskriminēšanas (32) noteikumi un vispārpieņemtie principi.

32

Mērķi

Mērķi

Uzņēmumiem jāatklāj konkrēti izmērāmi mērķi saistībā ar attiecīgajiem daudzveidības aspektiem. Īpaši noderīga ir kvantitatīvu mērķu un grafiku noteikšana, jo īpaši attiecībā uz dzimumu līdzsvaru.

Īstenošana un rezultāti

Īstenošana un rezultāti

Uzņēmumiem ir jānorāda, kā to daudzveidības politikas mērķi tiek ņemti vērā pēctecības plānošanā, kandidātu atlasē, izvirzīšanā un izvērtēšanā. Tiem arī jāatklāj, kāda nozīme šajos procesos ir kompetentām valdes komitejām. Uzņēmumiem nepieciešamības gadījumā arī jāatklāj, vai ar informāciju par daudzveidības kritērijiem un mērķiem tika iepazīstināti akcionāri, ievēlot valdes locekļus vai pagarinot to pilnvaras.

Uzņēmumiem attiecībā uz visiem rīcībpolitikas daudzveidības aspektiem jāatklāj to īstenošanas statuss un rezultāti vismaz par laika posmu no iepriekšējā paziņojuma. Ja daudzveidības mērķi nav sasniegti, uzņēmumam jāatklāj, kā tas plāno sasniegt šos mērķus, tostarp paredzamais grafiks, kādā šie mērķi jāsasniedz.

---

(1)  OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.

1

(2)  OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.

2

(3)  Pamatnostādnēs vieglākai uztverei tiek lietots termins “uzņēmums” attiecībā uz ziņojumu sniedzošo “vienību” neatkarīgi no tā, vai runa ir vienu “uzņēmumu”, vai “grupu” ar mātesuzņēmuma starpniecību.

3

(4)  COM(2016)739 final.

4

(5)  12.6. uzdevums: “Mudināt uzņēmumus, jo īpaši lielus un starptautiskus uzņēmumus, īstenot ilgtspējīgu praksi un iekļaut savā ziņošanas ciklā informāciju par ilgtspējību.”

5

(6)  5.5. uzdevums: “Nodrošināt sieviešu pilntiesīgu un efektīvu līdzdalību un vienlīdzīgas iespējas uzņemties vadību visos lēmumu pieņemšanas līmeņos politiskajā, saimnieciskajā un sabiedriskajā dzīvē.”

6

(7)  Gaidāms, ka 2017. gada 7. un 8. jūlijā ar darba grupas galīgo ziņojumu tiks iepazīstināts G20 samits.

7

(8)  Papildu informācija par sabiedriskās apspriešanas procesu atrodama: http://ec.europa.eu/finance/company-reporting/non-financial_reporting/index_en.htm#related-documents

8

(9)  Direktīvas 1. panta 1. punkts.

9

(10)  Direktīvas 8. apsvērumā arī norādīts: “Šādu seku smagums būtu jāvērtē pēc to pakāpes un nopietnības. Nelabvēlīgas sekas radoša riska faktors var būt uzņēmuma paša darbība, vai tā pamatā var būt uzņēmuma darījumi un vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, – arī produkti, pakalpojumi un darījumdarbības attiecības, tostarp ar piegādes un apakšuzņēmēju ķēdēm un citiem darījumdarbības partneriem.”

10

(11)  Piemēram, uzņēmumi var izmantot iepriekšēju analīzi, kas minēta EMAS Regulas (Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1221/2009 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:32009R1221) I pielikumā.

11

EMAS

(12)  Piemēram, EMAS nozares atsauces dokumentos ir norādīta ar vides aspektiem saistītā paraugprakse un rādītāji;

12

EMAS

(13)  Piemēram, uzņēmumi, kas īsteno kvalitātes vadības sistēmu vai vides vadības sistēmu (piem., ISO 14001 vai EMAS) vai izvērtē vides aprites ciklu, var tos izmantot, lai pamatotu būtiskuma izvērtējumu un atklātu informāciju par svarīgiem aspektiem.

13

EMAS

(14)  Grafiki, diagrammas, tabulas utt.

14

(15)  Mijnorādēm un norādēm jābūt saprātīgi izmantotām un lietotājdraudzīgām, piemēram, ievērojot praktisku noteikumu “ne vairāk kā viens klikšķis ārpus ziņojuma”.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

16

(17)  Piemēram, attiecībā uz aspektu, kas ir saistīts ar klimata jautājumiem vai darba apstākļiem.

17

(18)  Turpmākai atsaucei sk. FSP organizētās nozares vadītās darba grupas secinājumus par tādas finanšu informācijas atklāšanu, kas saistīta ar klimatu.

18

(19)  Turpmākai atsaucei sk. FSP organizētās nozares vadītās darba grupas secinājumus par tādas finanšu informācijas atklāšanu, kas saistīta ar klimatu.

19

(20)  Turpmākai atsaucei sk. FSP organizētās nozares vadītās darba grupas secinājumus par tādas finanšu informācijas atklāšanu, kas saistīta ar klimatu.

20

(21)  Turpmākai atsaucei sk. FSP organizētās nozares vadītās darba grupas secinājumus par tādas finanšu informācijas atklāšanu, kas saistīta ar klimatu.

21

(22)  Tostarp siltumnīcefekta gāzu, toksisku vielu, eitrofikāciju un paskābināšanu izraisošu vielu utt. emisijas.

22

(23)  Piemēram, saistības, kas izriet no ES direktīvām (Rūpniecisko emisiju direktīvas, Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, Ūdens pamatdirektīvas, REACH, Atkritumu poligonu direktīvas, Nolietotu transportlīdzekļu direktīvas, Nolietotu elektrisko un elektronisko iekārtu direktīvas un Bīstamu vielu ierobežošanas direktīvas) un Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra.

23

REACH

(24)  Informāciju, kas atklāj fiziskas personas rases vai etnisko piederību, reliģisko vai filozofisko pārliecību vai seksuālo orientāciju, saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 9. pantu uzskata par īpašu personas datu kategoriju, kurus nedrīkst apstrādāt, ja vien netiek izpildīts kāds no šajā pantā paredzētajiem nosacījumiem. Tādēļ uzņēmumiem šajos jautājumos jāatklāj tikai anonimizēti vai apkopoti dati (lai nepieļautu fizisku personu identificēšanu).

24

(25)  Piemēram, atbilstoši Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1989. gada Konvencijai par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām (Nr. 169).

25

(26)  Piemēram, atbilstoši ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām.

26

(27)  Piemēram, atsaucoties uz Starptautiskās Darba organizācijas 105. sesijā pieņemto “Rezolūciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību globālajās piegādes ķēdēs” (SDO, 2016) http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/105/texts-adopted/WCMS_497555/lang--en/index.htm

27

(28)  ESAO (2016), OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from conflict-Affected and High-Risk Areas. Third Edition. OECD Publishing, Paris. http://dx.doi.org/10.1787/9789264252479-en

28

OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from conflict-Affected and High-Risk Areas

Third Edition. OECD Publishing

(29)  Lai gan informācijas atklāšanas prasības attiecībā uz nefinanšu informāciju attiecas uz lielām sabiedriskas nozīmes struktūrām ar vairāk nekā 500 darbiniekiem, informācijas atklāšanas prasības attiecībā uz valdes sastāva daudzveidību attiecas tikai uz lieliem biržas sarakstā iekļautiem uzņēmumiem.

29

(30)  Kā norādīts Direktīvas 2013/34/ES 20. pantā.

30

(31)  Kā minēts Direktīvas 2013/34/ES 19.a pantā.

31

(32)  Pamatojoties uz etnisko izcelsmi, rasi, invaliditāti vai seksuālo orientāciju

32

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 5.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 215/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 215/21

---

ES NARKOMĀNIJAS APKAROŠANAS RĪCĪBAS PLĀNS 2017.–2020. GADAM

(2017/C 215/02)

SATURS

Ievads

| 1. | Narkotiku pieprasījuma samazināšana |
| --- | --- |

1.

| 2. | Narkotiku piedāvājuma samazināšana |
| --- | --- |

2.

| 3. | Koordinācija |
| --- | --- |

3.

| 4. | Starptautiskā sadarbība |
| --- | --- |

4.

| 5. | Informācija, pētniecība, uzraudzība un izvērtēšana |
| --- | --- |

5.

I pielikums. Piecpadsmit būtiskākie rādītāji ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plānā 2017.–2020. gadam

II pielikums. Akronīmu glosārijs

Ievads

Nelegālu narkotiku izmantošana un ļaunprātīga narkotiku lietošana kopumā ir ļoti būtiska problēma atsevišķiem cilvēkiem, ģimenēm un sabiedrībai kopumā visā Eiropā. Ļaunprātīga narkotiku lietošana ne tikai ietekmē veselību un sabiedrību, bet nelegālu narkotiku tirgus ir arī būtisks noziedzīgu darbību elements visā Eiropas sabiedrībā un arī pasaules mērogā.

Padome 2012. gada decembrī pieņēma ES Narkomānijas apkarošanas stratēģiju 2013.–2020. gadam. Stratēģijas mērķis ir veicināt narkotiku pieprasījuma un narkotiku piedāvājuma samazināšanu ES. Tās mērķis ir arī samazināt narkotiku radīto risku un kaitējumu veselībai un sabiedrībai, īstenojot stratēģisku pieeju, ar ko tiek atbalstīti un papildināti valstu politikas pasākumi, nodrošināta sistēma koordinētām un kopīgām darbībām un veidots pamats un politisks regulējums ES ārējai sadarbībai šajā jomā. To panāks, īstenojot integrētu, līdzsvarotu un uz pierādījumiem balstītu pieeju.

Stratēģijas mērķi ir:

| — | palīdzēt izmērojami samazināt pieprasījumu pēc narkotikām, atkarību no narkotikām un ar narkotikām saistītu risku un kaitējumu veselībai un sabiedrībai, |
| --- | --- |

—

palīdzēt izmērojami samazināt pieprasījumu pēc narkotikām, atkarību no narkotikām un ar narkotikām saistītu risku un kaitējumu veselībai un sabiedrībai,

| — | palīdzēt sagraut nelegālo narkotiku tirgu un izmērojami samazināt nelegālo narkotiku pieejamību, |
| --- | --- |

—

palīdzēt sagraut nelegālo narkotiku tirgu un izmērojami samazināt nelegālo narkotiku pieejamību,

| — | veicināt koordināciju, īstenojot aktīvu diskusiju un notikumu un problēmu analīzi narkotiku jomā ES un starptautiskā līmenī, |
| --- | --- |

—

veicināt koordināciju, īstenojot aktīvu diskusiju un notikumu un problēmu analīzi narkotiku jomā ES un starptautiskā līmenī,

| — | turpināt pastiprināt dialogu un sadarbību starp ES un trešām valstīm, starptautiskām organizācijām un forumiem jautājumos par narkotikām, |
| --- | --- |

—

turpināt pastiprināt dialogu un sadarbību starp ES un trešām valstīm, starptautiskām organizācijām un forumiem jautājumos par narkotikām,

| — | veicināt labāku pārraudzības, pētniecības un izvērtējuma rezultātu izplatīšanu un labāku izpratni par visiem narkotiku parādības aspektiem un par iejaukšanās ietekmi, lai panāktu pamatotu un visaptverošu pierādījumu bāzi politikai un rīcībai. |
| --- | --- |

—

veicināt labāku pārraudzības, pētniecības un izvērtējuma rezultātu izplatīšanu un labāku izpratni par visiem narkotiku parādības aspektiem un par iejaukšanās ietekmi, lai panāktu pamatotu un visaptverošu pierādījumu bāzi politikai un rīcībai.

Līdzīgi ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijai šis ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāns ir balstīts uz ES tiesību pamatprincipiem, un tajā ir ievērotas pamatvērtības, uz kurām balstīta Savienība, – cilvēka cieņas respektēšana, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, solidaritāte, tiesiskums un cilvēktiesības. Tas balstās arī uz ANO konvencijām, kas nodrošina starptautisko tiesisko regulējumu, lai vērstos inter alia pret nelegālu narkotiku izmantošanu, kā arī uz Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju.

Plānā ir izklāstītas darbības, kuras īstenos, lai sasniegtu stratēģijas mērķus. Darbības ir izklāstītas saskaņā ar divām stratēģijas politikas jomām:

| — | narkotiku pieprasījuma samazināšana un |
| --- | --- |

—

narkotiku pieprasījuma samazināšana un

| — | narkotiku piedāvājuma samazināšana, |
| --- | --- |

—

narkotiku piedāvājuma samazināšana,

kā arī trim vispārējiem stratēģijas tematiem:

| — | koordinācija, |
| --- | --- |

—

koordinācija,

| — | starptautiskā sadarbība un |
| --- | --- |

—

starptautiskā sadarbība un

| — | informācija, pētniecība, uzraudzība un izvērtēšana. |
| --- | --- |

—

informācija, pētniecība, uzraudzība un izvērtēšana.

Darbības ir saskaņotas ar mērķiem, kas izklāstīti ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijā 2013.–2020. gadam. Izstrādājot darbības, tika ņemts vērā, ka tām jābalstās uz pierādījumiem, tām jābūt zinātniski pamatotām, reālistiskām, ar noteiktu termiņu, pieejamām un izmērojamām, skaidri saistītām ar ES un tām ir jāsniedz papildu vērtība. Šajā rīcības plānā ir norādīti grafiki, atbildīgās puses, rādītāji un datu vākšanas/izvērtēšanas mehānismi.

Pamatojoties uz pastāvošajiem ziņošanas mehānismiem, I pielikumā ir izklāstīti vairāki būtiskākie rādītāji. Tie palīdz novērtēt šā ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna vispārējo efektivitāti, un tie nerada papildu ziņošanas slogu. Visā plānā attiecīgos gadījumos ir minētas atsauces uz vairākiem no minētājiem rādītājiem. Turklāt visā plānā ir minēti rādītāji, kuros izmantoti programmas, izvērtējuma un citu datu avoti. Šo rādītāju izmantošana ir atkarīga no datu vākšanas procesa katrā dalībvalstī vai ES iestāžu līmenī.

Saskaņā ar stratēģijas noteikumu, ka detalizēta tās īstenošana būtu jāizklāsta divos secīgos rīcības plānos, pirmais rīcības plāns, ar ko tiek īstenota pašreizējā narkomānijas apkarošanas stratēģija, tika pieņemts 2013. gadā, un tā termiņš beidzās 2016. gadā. 2016. gadā tika pabeigts ārējais vidusposma izvērtējums attiecībā uz ES Narkotiku apkarošanas stratēģiju un ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna 2013.–2016. gadam īstenošanu. Izvērtējumā tika secināts, ka lielākā daļa rīcības plānā paredzēto darbību ir pabeigta vai tiek īstenota. Izvērtējuma rezultāti liecināja arī par vajadzību pēc otrā rīcības plāna, ar kuru paredzēts īstenot ES Narkomānijas apkarošanas stratēģiju 2013.–2020. gadam un kuram būtu jākļūst par atjauninātu ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna 2013.–2016. gadam versiju. Kā izklāstīts tālāk tekstā, ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plānā 2017.–2020. gadam ir ņemti vērā šī izvērtējuma rezultāti un svarīgākās izmaiņas narkotiku jomā un politikā kopš pēdējā rīcības plāna pieņemšanas.

1.   Narkotiku pieprasījuma mazināšana

Palīdzēt izmērojami samazināt nelegālu narkotiku lietošanu, problemātisku narkotiku lietošanu, atkarību no narkotikām un ar narkotikām saistītu veselības un sociālo kaitējumu, kā arī palīdzēt panākt vēlāku narkotiku lietošanas sākšanu

| Mērķis | Darbība | Grafiks | Atbildīgā puse | Rādītājs(-i) | Datu vākšanas/izvērtējuma mehānismi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Novērst narkotiku lietošanu un, otrkārt, panākt vēlāku narkotiku lietošanas sākšanu. |

Mērķis

Darbība

Grafiks

Atbildīgā puse

Rādītājs(-i)

Datu vākšanas/izvērtējuma mehānismi

1.

Novērst narkotiku lietošanu un, otrkārt, panākt vēlāku narkotiku lietošanas sākšanu.

| 1. | Uzlabot tādu uz pierādījumiem balstītu (1) profilakses pasākumu pieejamību un efektivitāti, kuros ir ņemti vērā turpmāk izklāstītie riska un aizsardzības faktori:






  a) | tādi ar iedzīvotājiem saistīti faktori kā vecums, dzimums, izglītības, kultūras un sociālie faktori; |
| --- | --- | --- |

1.

Uzlabot tādu uz pierādījumiem balstītu (1) profilakses pasākumu pieejamību un efektivitāti, kuros ir ņemti vērā turpmāk izklāstītie riska un aizsardzības faktori:

a)

tādi ar iedzīvotājiem saistīti faktori kā vecums, dzimums, izglītības, kultūras un sociālie faktori;

| b) | tādi ar situāciju saistīti faktori kā bezpajumtniecība, migrācija un patvēruma meklēšana, narkotiku lietošana nakts izklaides vietās un atpūtas vietās, darba vieta, kā arī transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē; un |
| --- | --- |

b)

tādi ar situāciju saistīti faktori kā bezpajumtniecība, migrācija un patvēruma meklēšana, narkotiku lietošana nakts izklaides vietās un atpūtas vietās, darba vieta, kā arī transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē; un

| c) | tādi individuāli faktori kā garīgā veselība, uzvedība un psihosociālā attīstība, kā arī tādi citi faktori, kas, kā zināms, ietekmē atsevišķas personas ietekmējamību attiecībā uz narkotiku lietošanu, kā ģenētiska ietekme un ģimenes apstākļi. |
| --- | --- |

c)

tādi individuāli faktori kā garīgā veselība, uzvedība un psihosociālā attīstība, kā arī tādi citi faktori, kas, kā zināms, ietekmē atsevišķas personas ietekmējamību attiecībā uz narkotiku lietošanu, kā ģenētiska ietekme un ģimenes apstākļi.

Pastāvīgi

DV

| — | Būtiskākie rādītāji Nr. 1, 11, 12. |
| --- | --- |

—

Būtiskākie rādītāji Nr. 1, 11, 12.

| — | Pieejamība un apjoms, kādā dalībvalstīs tiek veikti uz pierādījumiem balstīti vispārēji un vides jomā īstenoti profilakses pasākumi. |
| --- | --- |

—

Pieejamība un apjoms, kādā dalībvalstīs tiek veikti uz pierādījumiem balstīti vispārēji un vides jomā īstenoti profilakses pasākumi.

| — | Pieejamība un apjoms, kādā dalībvalstīs tiek veikti uz pierādījumiem balstīti mērķtiecīgi profilakses pasākumi, tostarp uz ģimeni un sabiedrību balstīti pasākumi. |
| --- | --- |

—

Pieejamība un apjoms, kādā dalībvalstīs tiek veikti uz pierādījumiem balstīti mērķtiecīgi profilakses pasākumi, tostarp uz ģimeni un sabiedrību balstīti pasākumi.

| — | Pieejamība un apjoms, kādā dalībvalstīs tiek veikti uz pierādījumiem balstīti norādēm atbilstoši profilakses pasākumi. |
| --- | --- |

—

Pieejamība un apjoms, kādā dalībvalstīs tiek veikti uz pierādījumiem balstīti norādēm atbilstoši profilakses pasākumi.

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

Dalībvalstu ziņojumi par pasākumu rezultātiem

| 2. | Papildus narkotiku lietošanas novēršanai pastiprināt un mērķtiecīgāk īstenot profilakses un novirzīšanas pasākumus, lai pirmo nelegālu narkotiku un citu psihoaktīvo vielu lietošanu atliktu uz vēlākiem dzīves gadiem. |
| --- | --- |

2.

Papildus narkotiku lietošanas novēršanai pastiprināt un mērķtiecīgāk īstenot profilakses un novirzīšanas pasākumus, lai pirmo nelegālu narkotiku un citu psihoaktīvo vielu lietošanu atliktu uz vēlākiem dzīves gadiem.

Pastāvīgi

DV

| — | Būtiskākie rādītāji Nr. 1, 5, 11, 12. |
| --- | --- |

—

Būtiskākie rādītāji Nr. 1, 5, 11, 12.

| — | Pieejamība un apjoms, kādā dalībvalstīs tiek veikti uz pierādījumiem balstīti profilakses un novirzīšanas pasākumi, kas vērsti uz jauniešiem ģimenēs, sabiedrībā un formālas/neformālas mācīšanās vidē. |
| --- | --- |

—

Pieejamība un apjoms, kādā dalībvalstīs tiek veikti uz pierādījumiem balstīti profilakses un novirzīšanas pasākumi, kas vērsti uz jauniešiem ģimenēs, sabiedrībā un formālas/neformālas mācīšanās vidē.

EMCDDA ziņojumi

Dalībvalstu ziņojumi par pasākumu rezultātiem

| 3. | Paraugprakses apmaiņa visa veida preventīvu pasākumu jomā, kuru mērķgrupa ir bērni un jaunieši, vecāki un izglītības vide, vienlaikus ņemot arī vērā dzimumiem specifiskās vajadzības, tostarp izglītības pasākumi, uz kopienu balstītas programmas, programmas, kurās tiek izmantots internets un sociālie mediji. |
| --- | --- |

3.

Paraugprakses apmaiņa visa veida preventīvu pasākumu jomā, kuru mērķgrupa ir bērni un jaunieši, vecāki un izglītības vide, vienlaikus ņemot arī vērā dzimumiem specifiskās vajadzības, tostarp izglītības pasākumi, uz kopienu balstītas programmas, programmas, kurās tiek izmantots internets un sociālie mediji.

Pastāvīgi

DV

EMCDDA

| — | Pārskats par paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

Pārskats par paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm.

| — | Pozitīvi izvērtējumi (ja pieejams) par uzvedības rezultātiem pēc paraugprakses pasākumiem. |
| --- | --- |

—

Pozitīvi izvērtējumi (ja pieejams) par uzvedības rezultātiem pēc paraugprakses pasākumiem.

EMCDDA paraugprakses portāls

Komisijas ziņojumi

Dalībvalstu ziņojumi

Ziņojumi pilsoniskās sabiedrības forumā par narkomāniju

| 4. | Uzlabot izpratni par nelegālu narkotiku un citu psihoaktīvo vielu lietošanas bīstamību un sekām un uzlabot prasmes un kompetenci narkotiku lietošanas novēršanai. |
| --- | --- |

4.

Uzlabot izpratni par nelegālu narkotiku un citu psihoaktīvo vielu lietošanas bīstamību un sekām un uzlabot prasmes un kompetenci narkotiku lietošanas novēršanai.

Pastāvīgi

DV

Komisija

EMCDDA

| — | Būtiskākie rādītāji Nr. 5, 12. |
| --- | --- |

—

Būtiskākie rādītāji Nr. 5, 12.

| — | Līmenis, kādā iedzīvotājiem kopumā un jauniešiem ir radīta izpratne par veselīgu dzīvesveidu un nelegālu narkotiku un citu psihoaktīvu vielu lietošanas bīstamību un sekām, un to personu prasmju un kompetences līmenis, kas iesaistītas narkotiku lietošanas novēršanā. |
| --- | --- |

—

Līmenis, kādā iedzīvotājiem kopumā un jauniešiem ir radīta izpratne par veselīgu dzīvesveidu un nelegālu narkotiku un citu psihoaktīvu vielu lietošanas bīstamību un sekām, un to personu prasmju un kompetences līmenis, kas iesaistītas narkotiku lietošanas novēršanā.

EMCDDA ziņojumi

Eirobarometra apsekojumi

ESPAD

HBSC/PVO Eiropas reģionālais birojs

| 5. | Gādāt par to, lai atbilde uz problēmām, kas saistītas ar nepareizu psihoaktīvo zāļu lietošanu, būtu informētāka. |
| --- | --- |

5.

Gādāt par to, lai atbilde uz problēmām, kas saistītas ar nepareizu psihoaktīvo zāļu lietošanu, būtu informētāka.

2017–2020

DV

Padomes DG (HDG Farmācijas preces un medicīnas ierīces)

EZA

EMCDDA

| — | To iniciatīvu skaits, kuras koncentrējas uz pareizas psihoaktīvo zāļu lietošanas veicināšanu. |
| --- | --- |

—

To iniciatīvu skaits, kuras koncentrējas uz pareizas psihoaktīvo zāļu lietošanas veicināšanu.

| — | Pierādījumu un starptautisku piemēru vākšana par to, kā samazināt psihoaktīvo zāļu lietošanas novirzīšanas un nepareizas lietošanas risku. |
| --- | --- |

—

Pierādījumu un starptautisku piemēru vākšana par to, kā samazināt psihoaktīvo zāļu lietošanas novirzīšanas un nepareizas lietošanas risku.

| — | To ārstiem praktiķiem un citiem veselības aprūpes speciālistiem domāto kursu skaits, kuri nodrošina apmācību par medikamentu lietošanu sāpju kontrolei un ciešanu ārstēšanai. |
| --- | --- |

—

To ārstiem praktiķiem un citiem veselības aprūpes speciālistiem domāto kursu skaits, kuri nodrošina apmācību par medikamentu lietošanu sāpju kontrolei un ciešanu ārstēšanai.

Dalībvalstu ziņojumi

EMCDDA

Ziņojumi EZA

| 2. | Uzlabot narkomānijas ārstēšanas efektivitāti un rehabilitāciju, tostarp pakalpojumus cilvēkiem ar komorbiditāti, lai samazinātu nelegālu narkotiku lietošanu, problemātisku narkotiku lietošanu, narkotiku atkarības izplatību un ar narkotikām saistītus veselības un sociālus apdraudējumus un kaitējumus un atbalstīt problemātisko un no narkotikām atkarīgo lietotāju atveseļošanos un sociālo reintegrāciju. |
| --- | --- |

2.

Uzlabot narkomānijas ārstēšanas efektivitāti un rehabilitāciju, tostarp pakalpojumus cilvēkiem ar komorbiditāti, lai samazinātu nelegālu narkotiku lietošanu, problemātisku narkotiku lietošanu, narkotiku atkarības izplatību un ar narkotikām saistītus veselības un sociālus apdraudējumus un kaitējumus un atbalstīt problemātisko un no narkotikām atkarīgo lietotāju atveseļošanos un sociālo reintegrāciju.

| 6. | Izstrādāt un paplašināt uz pierādījumiem balstītu visaptverošu un integrētu ārstēšanas pakalpojumu dažādību, pieejamību, pārklājumu un piekļuvi tiem. Nodrošināt, lai ar šādiem pakalpojumiem tiktu risināta vairāku narkotiku vienlaicīgas lietošanas problēma (kombinēta legālo un nelegālo vielu, tostarp psihoaktīvo zāļu, alkohola un tabakas lietošana) un tiktu apmierinātas vajadzības, kādas rodas arvien vecākai narkotiku lietotāju kopienai, un risināti dzimumiem specifiski jautājumi.






  a) | Īstenot un uzlabot veselības aprūpes un sociālās aprūpes speciālistu apmācību atkarības izraisītas uzvedības jautājumos. |
| --- | --- | --- |

6.

Izstrādāt un paplašināt uz pierādījumiem balstītu visaptverošu un integrētu ārstēšanas pakalpojumu dažādību, pieejamību, pārklājumu un piekļuvi tiem. Nodrošināt, lai ar šādiem pakalpojumiem tiktu risināta vairāku narkotiku vienlaicīgas lietošanas problēma (kombinēta legālo un nelegālo vielu, tostarp psihoaktīvo zāļu, alkohola un tabakas lietošana) un tiktu apmierinātas vajadzības, kādas rodas arvien vecākai narkotiku lietotāju kopienai, un risināti dzimumiem specifiski jautājumi.

a)

Īstenot un uzlabot veselības aprūpes un sociālās aprūpes speciālistu apmācību atkarības izraisītas uzvedības jautājumos.

| b) | Izstrādāt un īstenot savlaicīgas atklāšanas un iejaukšanās, īsas iejaukšanās un terapijas programmas bērniem un jauniešiem, kas lieto narkotikas. |
| --- | --- |

b)

Izstrādāt un īstenot savlaicīgas atklāšanas un iejaukšanās, īsas iejaukšanās un terapijas programmas bērniem un jauniešiem, kas lieto narkotikas.

Pastāvīgi

DV

| — | Būtiskākie rādītāji Nr. 1, 6, 11. |
| --- | --- |

—

Būtiskākie rādītāji Nr. 1, 6, 11.

| — | Apjoms un dažādība, kādā dalībvalsts līmenī tiek piedāvāti uz pierādījumiem balstīti, visaptveroši un integrēti ārstēšanas pakalpojumi, tostarp pakalpojumi, ar ko tiek risināta vairāku narkotiku vienlaicīgas lietošanas problēma un apmierinātas vajadzības, kādas rodas arvien vecākai narkotiku lietotāju kopienai. |
| --- | --- |

—

Apjoms un dažādība, kādā dalībvalsts līmenī tiek piedāvāti uz pierādījumiem balstīti, visaptveroši un integrēti ārstēšanas pakalpojumi, tostarp pakalpojumi, ar ko tiek risināta vairāku narkotiku vienlaicīgas lietošanas problēma un apmierinātas vajadzības, kādas rodas arvien vecākai narkotiku lietotāju kopienai.

| — | Dalībvalstu dati par terapijas rezultātu saglabāšanu un terapijas rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu dati par terapijas rezultātu saglabāšanu un terapijas rezultātiem.

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

EMCDDA paraugprakses portāls

Galīgais ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas un rīcības plāna izvērtējums

Dalībvalstu ziņojumi

| 7. | Paplašināt rehabilitācijas/reintegrācijas un atveseļošanās pakalpojumu sniegšanu, liekot uzsvaru uz pakalpojumiem, kuros:






  a) | galvenā uzmanība ir vērsta uz nepārtrauktas aprūpes sniegšanu, īstenojot lietu pārvaldību un sadarbību starp aģentūrām attiecībā uz atsevišķiem cilvēkiem; |
| --- | --- | --- |

7.

Paplašināt rehabilitācijas/reintegrācijas un atveseļošanās pakalpojumu sniegšanu, liekot uzsvaru uz pakalpojumiem, kuros:

a)

galvenā uzmanība ir vērsta uz nepārtrauktas aprūpes sniegšanu, īstenojot lietu pārvaldību un sadarbību starp aģentūrām attiecībā uz atsevišķiem cilvēkiem;

| b) | galvenā uzmanība ir vērsta uz sociālo reintegrāciju/integrāciju (tostarp nodarbināmību un mājvietas nodrošināšanu) problemātiskiem un no narkotikām atkarīgiem lietotājiem, tostarp attiecīgos gadījumos ieslodzītām personām un gados vecākiem narkotiku lietotājiem; |
| --- | --- |

b)

galvenā uzmanība ir vērsta uz sociālo reintegrāciju/integrāciju (tostarp nodarbināmību un mājvietas nodrošināšanu) problemātiskiem un no narkotikām atkarīgiem lietotājiem, tostarp attiecīgos gadījumos ieslodzītām personām un gados vecākiem narkotiku lietotājiem;

| c) | tiek stiprināts diagnostikas process un psihiatriskas un fiziskas ar narkotiku lietošanu saistītas komorbiditātes terapija, piemēram, ātri veicot testēšanu uz B un C hepatītu un HIV, kā arī citām seksuāli transmisīvām infekcijām un tuberkulozi; |
| --- | --- |

c)

tiek stiprināts diagnostikas process un psihiatriskas un fiziskas ar narkotiku lietošanu saistītas komorbiditātes terapija, piemēram, ātri veicot testēšanu uz B un C hepatītu un HIV, kā arī citām seksuāli transmisīvām infekcijām un tuberkulozi;

| d) | ir ņemtas vērā dzimumiem specifiskas vajadzības; un |
| --- | --- |

d)

ir ņemtas vērā dzimumiem specifiskas vajadzības; un

| e) | pievēršas neaizsargātām sabiedrības daļām/(iedzīvotājiem). |
| --- | --- |

e)

pievēršas neaizsargātām sabiedrības daļām/(iedzīvotājiem).

Pastāvīgi

DV

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 11. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 11.

Dalībvalstu dati par to:

| — | Apjoms, kādā ir pieaudzis to rehabilitācijas/reintegrācijas un atveseļošanās pakalpojumu skaits, kuros izmanto lietu pārvaldību un starpaģentūru pieejas. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā ir pieaudzis to rehabilitācijas/reintegrācijas un atveseļošanās pakalpojumu skaits, kuros izmanto lietu pārvaldību un starpaģentūru pieejas.

| — | Apjoms, kādā ir pieaudzis dzimumiem specifisku rehabilitācijas/reintegrācijas un atveseļošanās programmu skaits. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā ir pieaudzis dzimumiem specifisku rehabilitācijas/reintegrācijas un atveseļošanās programmu skaits.

| — | Apjoms, kādā ir pieaudzis sabiedriskās aprūpes un ieslodzījuma vietām paredzētu programmu skaits, kuras ir konkrēti vērstas uz narkotiku lietotājiem ar komorbiditāti un kurās ir ietverta partnerība starp pakalpojumiem gan garīgās veselības, gan narkotiku rehabilitācijas/reintegrācijas un atveseļošanās jomā. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā ir pieaudzis sabiedriskās aprūpes un ieslodzījuma vietām paredzētu programmu skaits, kuras ir konkrēti vērstas uz narkotiku lietotājiem ar komorbiditāti un kurās ir ietverta partnerība starp pakalpojumiem gan garīgās veselības, gan narkotiku rehabilitācijas/reintegrācijas un atveseļošanās jomā.

| — | Līmenis un ilgums, kādā personas pēc narkomānijas ārstēšanas atturas no nelegālu un/vai legālu narkotiku patēriņa. |
| --- | --- |

—

Līmenis un ilgums, kādā personas pēc narkomānijas ārstēšanas atturas no nelegālu un/vai legālu narkotiku patēriņa.

| — | Ārstēšanas izvēles variantu pieejamība, lai apmierinātu vajadzības, kādas ir cilvēkiem, kuri piedzīvo narkotiku lietošanas recidīvu, un gados vecākiem narkotiku lietotājiem. |
| --- | --- |

—

Ārstēšanas izvēles variantu pieejamība, lai apmierinātu vajadzības, kādas ir cilvēkiem, kuri piedzīvo narkotiku lietošanas recidīvu, un gados vecākiem narkotiku lietotājiem.

EMCDDA ziņojumi

Dalībvalstu ziņojumi par pakalpojumu rezultātiem

| 8. | a) | Attiecīgā gadījumā izvērst riska un kaitējuma samazināšanas pakalpojumu pieejamību, tvērumu un piekļuvi tiem, piemēram, adatu un šļirču apmaiņas programmām, opioīdu aizstājējterapijai, opioīdu pārdozēšanas pārvaldības programmām, lai mazinātu narkotiku lietošanas negatīvās sekas un lai novērstu un būtiski samazinātu nāves gadījumu skaitu, kuri tieši un netieši ir saistīti ar narkotikām, un asinīs pārnēsājamās infekcijas, kas ir saistītas ar narkotiku lietošanu, tostarp attiecībā uz HIV un vīrusa hepatītu, bet ne tikai tiem, kā arī uz seksuāli transmisīvajām slimībām un tuberkulozi, saskaņā ar PVO ieteikumam par visaptverošu veselības pakalpojumu kopumu injicējamo narkotiku lietotājiem. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Attiecīgā gadījumā izvērst riska un kaitējuma samazināšanas pakalpojumu pieejamību, tvērumu un piekļuvi tiem, piemēram, adatu un šļirču apmaiņas programmām, opioīdu aizstājējterapijai, opioīdu pārdozēšanas pārvaldības programmām, lai mazinātu narkotiku lietošanas negatīvās sekas un lai novērstu un būtiski samazinātu nāves gadījumu skaitu, kuri tieši un netieši ir saistīti ar narkotikām, un asinīs pārnēsājamās infekcijas, kas ir saistītas ar narkotiku lietošanu, tostarp attiecībā uz HIV un vīrusa hepatītu, bet ne tikai tiem, kā arī uz seksuāli transmisīvajām slimībām un tuberkulozi, saskaņā ar PVO ieteikumam par visaptverošu veselības pakalpojumu kopumu injicējamo narkotiku lietotājiem.

| b) | Sekmīgāk novērst to nāves gadījumu skaitu, kuri saistīti ar narkotikām, saskaņā ar apstākļiem valstīs, kā tas ir, piemēram, opioīdu gadījumā, nodrošinot piekļuvi atļautām naloksonu saturošu zāļu formām, kuras īpaši sertificētas, lai – gadījumā, ja nav medicīnas speciālistu, – opioīdu pārdozēšanas simptomus varētu ārstēt apmācīti nespeciālisti. |
| --- | --- |

b)

Sekmīgāk novērst to nāves gadījumu skaitu, kuri saistīti ar narkotikām, saskaņā ar apstākļiem valstīs, kā tas ir, piemēram, opioīdu gadījumā, nodrošinot piekļuvi atļautām naloksonu saturošu zāļu formām, kuras īpaši sertificētas, lai – gadījumā, ja nav medicīnas speciālistu, – opioīdu pārdozēšanas simptomus varētu ārstēt apmācīti nespeciālisti.

| c) | Noskaidrot un pārvarēt šķēršļus, kādi pastāv HIV un C hepatīta atklāšanā un ārstēšanas pieejamībā injicējamo narkotiku lietotājiem, tostarp ieslodzītām personām un citām neaizsargātu iedzīvotāju grupām. |
| --- | --- |

c)

Noskaidrot un pārvarēt šķēršļus, kādi pastāv HIV un C hepatīta atklāšanā un ārstēšanas pieejamībā injicējamo narkotiku lietotājiem, tostarp ieslodzītām personām un citām neaizsargātu iedzīvotāju grupām.

| d) | Informācijas un – attiecīgā gadījumā – paraugprakses apmaiņa par tādiem riska un kaitējuma samazināšanas pasākumiem kā adatu un šļirču apmaiņas programmas, opioīdu aizstājējterapijas, narkotiku lietošanas telpas, naloksona izsniegšanas programmas, līdzbiedru iesaistes pasākumi, sabiedrības palīdzības programmas, C hepatīta ārstēšana, tablešu testēšana, HIV/AIDS paštestēšana saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

d)

Informācijas un – attiecīgā gadījumā – paraugprakses apmaiņa par tādiem riska un kaitējuma samazināšanas pasākumiem kā adatu un šļirču apmaiņas programmas, opioīdu aizstājējterapijas, narkotiku lietošanas telpas, naloksona izsniegšanas programmas, līdzbiedru iesaistes pasākumi, sabiedrības palīdzības programmas, C hepatīta ārstēšana, tablešu testēšana, HIV/AIDS paštestēšana saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Pastāvīgi

DV

EMCDDA

Komisija

| — | Būtiskākie rādītāji Nr. 2, 3, 4, 11. |
| --- | --- |

—

Būtiskākie rādītāji Nr. 2, 3, 4, 11.

| — | Apjoms, kādā dalībvalstīs ir pieaugusi uz pierādījumiem balstītu riska un kaitējuma mazināšanas pasākumu pieejamība un piekļuve tiem, attiecīgā gadījumā. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā dalībvalstīs ir pieaugusi uz pierādījumiem balstītu riska un kaitējuma mazināšanas pasākumu pieejamība un piekļuve tiem, attiecīgā gadījumā.

| — | Pārskats par paraugprakses apmaiņu attiecībā uz riska un kaitējuma samazināšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

—

Pārskats par paraugprakses apmaiņu attiecībā uz riska un kaitējuma samazināšanas pasākumiem.

| — | To dalībvalstu skaits, kuras atbilst PVO ieteikumam par visaptverošu veselības pakalpojumu kopumu injicējamo narkotiku lietotājiem:






  — | Adatu/šļirču programmas. |
| --- | --- | --- |

—

To dalībvalstu skaits, kuras atbilst PVO ieteikumam par visaptverošu veselības pakalpojumu kopumu injicējamo narkotiku lietotājiem:

—

Adatu/šļirču programmas.

| — | Opioīdu aizstājējterapija. |
| --- | --- |

—

Opioīdu aizstājējterapija.

| — | Testēšana uz HIV un konsultācijas. |
| --- | --- |

—

Testēšana uz HIV un konsultācijas.

| — | HIV ārstēšana un aprūpe. |
| --- | --- |

—

HIV ārstēšana un aprūpe.

| — | Prezervatīvu programmas. |
| --- | --- |

—

Prezervatīvu programmas.

| — | Biheiviorāla iejaukšanās. |
| --- | --- |

—

Biheiviorāla iejaukšanās.

| — | Profilakse un pārvaldība hepatīta, tuberkulozes un garīgās veselības jomā. |
| --- | --- |

—

Profilakse un pārvaldība hepatīta, tuberkulozes un garīgās veselības jomā.

| — | Iejaukšanās seksuālās un reproduktīvās veselības jomā. |
| --- | --- |

—

Iejaukšanās seksuālās un reproduktīvās veselības jomā.

| — | Apmācība par naloksonu nespeciālistiem kā neaizstājams priekšnoteikums drošām ārstēšanās mājās programmām (take-home programms). |
| --- | --- |

—

Apmācība par naloksonu nespeciālistiem kā neaizstājams priekšnoteikums drošām ārstēšanās mājās programmām (take-home programms).

| — | Opioīdu aizstājējterapijas programmu tvērums no opioīdiem atkarīgo lietotāju vidū. |
| --- | --- |

—

Opioīdu aizstājējterapijas programmu tvērums no opioīdiem atkarīgo lietotāju vidū.

| — | Attiecīgā gadījumā apjoms, kādā ir pieejami tādi kaitējuma samazināšanas pakalpojumi kā naloksona izsniegšanas programmas, nakts izklaides vietu radītā kaitējuma samazināšanas programmas un programmas, kuru mērķis ir neaizsargātas sabiedrības daļas/iedzīvotāji. |
| --- | --- |

—

Attiecīgā gadījumā apjoms, kādā ir pieejami tādi kaitējuma samazināšanas pakalpojumi kā naloksona izsniegšanas programmas, nakts izklaides vietu radītā kaitējuma samazināšanas programmas un programmas, kuru mērķis ir neaizsargātas sabiedrības daļas/iedzīvotāji.

| — | Tādu programmu skaits, ar kurām injicējamo narkotiku lietotājiem tiek atvieglota piekļuve C vīrushepatīta (HCV) ārstēšanai, un attiecīgo personu skaits. |
| --- | --- |

—

Tādu programmu skaits, ar kurām injicējamo narkotiku lietotājiem tiek atvieglota piekļuve C vīrushepatīta (HCV) ārstēšanai, un attiecīgo personu skaits.

| — | Pakāpe, kādā ir īstenotas ECDC/EMCDDA pamatnostādnes par infekcijas slimību profilaksi un kontroli injicējamo narkotiku lietotājiem. |
| --- | --- |

—

Pakāpe, kādā ir īstenotas ECDC/EMCDDA pamatnostādnes par infekcijas slimību profilaksi un kontroli injicējamo narkotiku lietotājiem.

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

Dalībvalstu ziņojumi

Pilsoniskās sabiedrības forums par narkotikām

Pilsoniskās sabiedrības forums par HIV/AIDS, vīrushepatītu un tuberkulozi

| 9. | Pastiprināt to veselības aprūpes pasākumu izstrādi, pieejamību un pārklājumu narkotiku lietotājiem ieslodzījuma vietās un pēc viņu atbrīvošanas, lai sasniegtu tādu aprūpes kvalitātes līmeni, kas ir līdzvērtīgs tam, kāds ir sabiedrībai kopumā. |
| --- | --- |

9.

Pastiprināt to veselības aprūpes pasākumu izstrādi, pieejamību un pārklājumu narkotiku lietotājiem ieslodzījuma vietās un pēc viņu atbrīvošanas, lai sasniegtu tādu aprūpes kvalitātes līmeni, kas ir līdzvērtīgs tam, kāds ir sabiedrībai kopumā.

Pastāvīgi

DV

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 10. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 10.

| — | Pakalpojumu pieejamība narkotiku lietotājiem ieslodzījuma vietās (piemēram, opioīdu aizstājējterapija un – attiecīgā gadījumā – naloksona izsniegšanas programmas un adatu un šļirču apmaiņas programmas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kā arī HIV, B hepatīta, C hepatīta un tuberkulozes profilakse un pārvaldība) un apjoms, kādā ieslodzījuma vietu veselības aprūpes politikā un praksē tiek izmantoti aprūpes modeļi, kuros ir iekļauta paraugprakse ieslodzīto personu vajadzību izvērtējumā un apcietināto aprūpes nepārtrauktībā ieslodzījuma laikā. |
| --- | --- |

—

Pakalpojumu pieejamība narkotiku lietotājiem ieslodzījuma vietās (piemēram, opioīdu aizstājējterapija un – attiecīgā gadījumā – naloksona izsniegšanas programmas un adatu un šļirču apmaiņas programmas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kā arī HIV, B hepatīta, C hepatīta un tuberkulozes profilakse un pārvaldība) un apjoms, kādā ieslodzījuma vietu veselības aprūpes politikā un praksē tiek izmantoti aprūpes modeļi, kuros ir iekļauta paraugprakse ieslodzīto personu vajadzību izvērtējumā un apcietināto aprūpes nepārtrauktībā ieslodzījuma laikā.

| — | Apjoms, kādā ar ieslodzījuma vietās un sabiedrībā veiktajiem pakalpojumiem tiek nodrošināta ieslodzīto aprūpes nepārtrauktība pēc viņu atbrīvošanas, liekot īpašu uzsvaru uz narkotiku pārdozēšanas novēršanu. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā ar ieslodzījuma vietās un sabiedrībā veiktajiem pakalpojumiem tiek nodrošināta ieslodzīto aprūpes nepārtrauktība pēc viņu atbrīvošanas, liekot īpašu uzsvaru uz narkotiku pārdozēšanas novēršanu.

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

Dalībvalstu ziņojumi par pakalpojumiem

| 3. | Narkotiku pieprasījuma samazināšanā iekļaut saskaņotu paraugpraksi un kvalitatīvas pieejas. |
| --- | --- |

3.

Narkotiku pieprasījuma samazināšanā iekļaut saskaņotu paraugpraksi un kvalitatīvas pieejas.

| 10. | Īstenot ES minimālos kvalitātes standartus, ko Padome pieņēma 2015. gadā (2) un kas palīdz mazināt plaisu starp zinātni un praksi, attiecībā uz:






  a) | vides, vispārējiem, selektīviem un norādēm atbilstošiem profilakses pasākumiem; |
| --- | --- | --- |

10.

Īstenot ES minimālos kvalitātes standartus, ko Padome pieņēma 2015. gadā (2) un kas palīdz mazināt plaisu starp zinātni un praksi, attiecībā uz:

a)

vides, vispārējiem, selektīviem un norādēm atbilstošiem profilakses pasākumiem;

| b) | agriem atklāšanas un iejaukšanās pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

agriem atklāšanas un iejaukšanās pasākumiem;

| c) | riska un kaitējuma samazināšanas pasākumiem; un |
| --- | --- |

c)

riska un kaitējuma samazināšanas pasākumiem; un

| d) | ārstēšanu, rehabilitāciju, sociālās integrācijas un atveseļošanās pasākumiem |
| --- | --- |

d)

ārstēšanu, rehabilitāciju, sociālās integrācijas un atveseļošanās pasākumiem

un to īstenošanas uzraudzību.

2017–2020

Padome

Padomes DG (HDG)

DV

Komisija

EMCDDA

| — | Pierādījumu pārskatīšana attiecībā uz narkotiku pieprasījuma mazināšanas pasākumiem un programmām, kas tiek īstenoti saskaņā ar standartiem. |
| --- | --- |

—

Pierādījumu pārskatīšana attiecībā uz narkotiku pieprasījuma mazināšanas pasākumiem un programmām, kas tiek īstenoti saskaņā ar standartiem.

| — | Praktizējošiem ārstiem pieejamu specializētu mācību programmu skaits narkotiku pieprasījuma mazināšanas jomā un/vai specializētās mācību programmās iesaistīto praktizējošo ārstu skaita aplēse. |
| --- | --- |

—

Praktizējošiem ārstiem pieejamu specializētu mācību programmu skaits narkotiku pieprasījuma mazināšanas jomā un/vai specializētās mācību programmās iesaistīto praktizējošo ārstu skaita aplēse.

| — | Pilsoniskās sabiedrības iesaiste standartu īstenošanā, tostarp plānošanā un ieviešanā. |
| --- | --- |

—

Pilsoniskās sabiedrības iesaiste standartu īstenošanā, tostarp plānošanā un ieviešanā.

| — | ES līmenī atbalstīto projektu un programmu skaits, ar kurām tiek veicināta paraugprakses apmaiņa šo standartu īstenošanā. |
| --- | --- |

—

ES līmenī atbalstīto projektu un programmu skaits, ar kurām tiek veicināta paraugprakses apmaiņa šo standartu īstenošanā.

| — | Iesaiste sadarbībā starp ministrijām, lai atbalstītu šo standartu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Iesaiste sadarbībā starp ministrijām, lai atbalstītu šo standartu īstenošanu.

EMCDDA paraugprakses portāls

Dalībvalstu ziņojumi

Galīgais ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas un rīcības plāna izvērtējums

2.   Narkotiku piedāvājuma mazināšana

Palīdzēt izmērojami samazināt nelegālu narkotiku pieejamību un piedāvājumu ES

| Mērķis | Darbība | Grafiks | Atbildīgā puse | Rādītājs(-i) | Datu vākšanas/izvērtējuma mehānismi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. | Pastiprināt efektīvu tiesībaizsardzības koordināciju un sadarbību Eiropas Savienībā, lai vērstos pret darbībām ar nelegālām narkotikām, attiecīgajos gadījumos saskaņā ar attiecīgajiem pasākumiem, kas paredzēti visā ES politikas ciklā. |

Mērķis

Darbība

Grafiks

Atbildīgā puse

Rādītājs(-i)

Datu vākšanas/izvērtējuma mehānismi

4.

Pastiprināt efektīvu tiesībaizsardzības koordināciju un sadarbību Eiropas Savienībā, lai vērstos pret darbībām ar nelegālām narkotikām, attiecīgajos gadījumos saskaņā ar attiecīgajiem pasākumiem, kas paredzēti visā ES politikas ciklā.

| 11. | Visefektīvāk izmantot pieejamos tiesībaizsardzības instrumentus, kanālus un saziņas rīkus izlūkošanas datu un informācijas apmaiņas jomā, kurus izmanto, lai salīdzinātu un analizētu ar narkotikām saistītu informāciju. |
| --- | --- |

11.

Visefektīvāk izmantot pieejamos tiesībaizsardzības instrumentus, kanālus un saziņas rīkus izlūkošanas datu un informācijas apmaiņas jomā, kurus izmanto, lai salīdzinātu un analizētu ar narkotikām saistītu informāciju.

Pastāvīgi

DV

Eiropols

Eurojust

Padomes DG (COSI)

| — | Būtiskākie rādītāji Nr. 7, 15. |
| --- | --- |

—

Būtiskākie rādītāji Nr. 7, 15.

| — | Apjoms, kādā tiek izmantoti ļoti iedarbīgi uz izlūkdatiem balstīti un mērķtiecīgi pasākumi, kopīgas izmeklēšanas grupas un pārrobežu sadarbības iniciatīvas, kurās galvenā uzmanība ir pievērsta noziedzīgām organizācijām, kas veic darbības ar nelegālām narkotikām. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā tiek izmantoti ļoti iedarbīgi uz izlūkdatiem balstīti un mērķtiecīgi pasākumi, kopīgas izmeklēšanas grupas un pārrobežu sadarbības iniciatīvas, kurās galvenā uzmanība ir pievērsta noziedzīgām organizācijām, kas veic darbības ar nelegālām narkotikām.

| — | Aktīvāks to ar narkotikām saistītas informācijas apmaiņas, analīzes un ekspertu sistēmu izmantojums, kuras piedāvā Eiropols vai citas tiesībaizsardzības iestādes. |
| --- | --- |

—

Aktīvāks to ar narkotikām saistītas informācijas apmaiņas, analīzes un ekspertu sistēmu izmantojums, kuras piedāvā Eiropols vai citas tiesībaizsardzības iestādes.

| — | EMPACT projektos un divpusējās un daudzpusējās iniciatīvās gūtie rezultāti. |
| --- | --- |

—

EMPACT projektos un divpusējās un daudzpusējās iniciatīvās gūtie rezultāti.

| — | Tādu ar narkotikām saistītu lietu skaits, kas nodotas Eurojust un Eiropolam, tostarp kvalitatīva, kontekstuāla informācija par lietām. |
| --- | --- |

—

Tādu ar narkotikām saistītu lietu skaits, kas nodotas Eurojust un Eiropolam, tostarp kvalitatīva, kontekstuāla informācija par lietām.

Eiropola ziņojumi

Eurojust ziņojumi

EMCDDA ziņojumi

EMPACT vadītāju ziņojumi

| 12. | Apzināt un noteikt prioritātes visneatliekamākajiem draudiem, kas nāk apvienojumā ar narkotikām saistītu noziedzību. |
| --- | --- |

12.

Apzināt un noteikt prioritātes visneatliekamākajiem draudiem, kas nāk apvienojumā ar narkotikām saistītu noziedzību.

2017

Padome

Padomes DG (COSI)

Eiropols

DV

Komisija

| — | ES politikas cikls organizētās un smagās starptautiskās noziedzības apkarošanas jomā, kas noteikts 2018.–2021. gadam. |
| --- | --- |

—

ES politikas cikls organizētās un smagās starptautiskās noziedzības apkarošanas jomā, kas noteikts 2018.–2021. gadam.

ES SOCTA

Daudzgadu stratēģiskie plāni (DGSP)

Operatīvie plāni

EMPACT vadītāju ziņojumi

Eiropola ziņojumi

| 13. | Pastiprināt CEPOL mācības tiesībaizsardzības amatpersonām attiecībā uz nelegālu narkotiku ražošanu, kontrabandu un finanšu noziegumiem, jo īpaši apmācības metodes un paņēmienus, kas paredzēti:






  a) | lai vērstos pret jauno sakaru tehnoloģiju izmantošanu nelegālu narkotiku ražošanā un kontrabandā; |
| --- | --- | --- |

13.

Pastiprināt CEPOL mācības tiesībaizsardzības amatpersonām attiecībā uz nelegālu narkotiku ražošanu, kontrabandu un finanšu noziegumiem, jo īpaši apmācības metodes un paņēmienus, kas paredzēti:

a)

lai vērstos pret jauno sakaru tehnoloģiju izmantošanu nelegālu narkotiku ražošanā un kontrabandā;

| b) | lai palielinātu līdzekļu konfiskāciju; |
| --- | --- |

b)

lai palielinātu līdzekļu konfiskāciju;

| c) | lai vērstos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

c)

lai vērstos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu;

| d) | lai atklātu un likvidētu nelegālas slepenas laboratorijas un kaņepju audzēšanas vietas. |
| --- | --- |

d)

lai atklātu un likvidētu nelegālas slepenas laboratorijas un kaņepju audzēšanas vietas.

2017–2020

DV

Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL)

Eiropols

Padomes DG (COSI)

Komisija

| — | Regulārs apmācības vajadzību izvērtējums. |
| --- | --- |

—

Regulārs apmācības vajadzību izvērtējums.

| — | Attiecīgu apmācības kursu pieejamība un īstenošana. |
| --- | --- |

—

Attiecīgu apmācības kursu pieejamība un īstenošana.

| — | Apmācīto un pēc tam faktiski norīkoto tiesībaizsardzības amatpersonu skaits. |
| --- | --- |

—

Apmācīto un pēc tam faktiski norīkoto tiesībaizsardzības amatpersonu skaits.

CEPOL gada ziņojums

CEPOL mācību programmas

EMPACT vadītāju ziņojumi

| 14. | Uzlabot pret narkotikām vērstas darbības, stiprinot un uzraugot reģionālo informācijas apmaiņas platformu un reģionālo drošības apmaiņas platformu efektivitāti ar mērķi novērst un apslāpēt jaunus draudus, ko rada izmaiņas narkotiku kontrabandas maršrutos. |
| --- | --- |

14.

Uzlabot pret narkotikām vērstas darbības, stiprinot un uzraugot reģionālo informācijas apmaiņas platformu un reģionālo drošības apmaiņas platformu efektivitāti ar mērķi novērst un apslāpēt jaunus draudus, ko rada izmaiņas narkotiku kontrabandas maršrutos.

Pastāvīgi

Komisija

DV

Eiropols

Padomes DG (COSI)

Reģionālās informācijas apmaiņas platformas

Reģionālās drošības apmaiņas platformas

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 7. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 7.

| — | Uz izlūkdatiem balstītu pasākumu skaits, kuru rezultātā ir izjaukti un apslāpēti narkotiku kontrabandas maršruti. |
| --- | --- |

—

Uz izlūkdatiem balstītu pasākumu skaits, kuru rezultātā ir izjaukti un apslāpēti narkotiku kontrabandas maršruti.

| — | Apjoms, kādā notiek dalīšanās informācijā, izmantojot faktisku sadarbības koordinatoru tīkla darbību. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā notiek dalīšanās informācijā, izmantojot faktisku sadarbības koordinatoru tīkla darbību.

Drošības/informācijas apmaiņas platformas un novērtējuma ziņojumi

EMCDDA ziņojumi

ES SOCTA

EMPACT vadītāju ziņojumi

Eiropola ziņojumi

MAOC (N)
   (3)

| 15. | Pastiprināt darbības, lai novērstu narkotiku prekursoru un pirmsprekursoru novirzīšanu izmantošanai nelegālā narkotiku ražošanā. |
| --- | --- |

15.

Pastiprināt darbības, lai novērstu narkotiku prekursoru un pirmsprekursoru novirzīšanu izmantošanai nelegālā narkotiku ražošanā.

Pastāvīgi

DV

Eiropols

Komisija

Padomes DG (CUG,

COSI)

| — | Apturētu vai atsavinātu nelegālai izmantošanai paredzētu prekursoru sūtījumu apjoms un gadījumu skaits. |
| --- | --- |

—

Apturētu vai atsavinātu nelegālai izmantošanai paredzētu prekursoru sūtījumu apjoms un gadījumu skaits.

| — | EMPACT projektos gūtie rezultāti. |
| --- | --- |

—

EMPACT projektos gūtie rezultāti.

| — | Pirmseksporta paziņošanas (PEN) tiešsaistes sistēmas izmantošana un aktīvāka Prekursoru incidentu saziņas sistēmas (PICS) izmantošana. |
| --- | --- |

—

Pirmseksporta paziņošanas (PEN) tiešsaistes sistēmas izmantošana un aktīvāka Prekursoru incidentu saziņas sistēmas (PICS) izmantošana.

| — | Kopīgu turpmāku sanāksmju un citu, ar prekursoru un pirmsprekursoru novēršanu un novirzīšanu saistītu darbību skaits. |
| --- | --- |

—

Kopīgu turpmāku sanāksmju un citu, ar prekursoru un pirmsprekursoru novēršanu un novirzīšanu saistītu darbību skaits.

ES un dalībvalstu tiesībaizsardzības aģentūru ziņojumi

EMPACT

vadītāju ziņojumi

Eiropola ziņojumi

| 16. | Apkarot narkotiku kontrabandu pāri robežām, tostarp tādu, kurai izmantoti konteineru un paku sūtījumi, un uzlabot robežu drošību, īpaši ES jūras ostās, lidostās un sauszemes robežšķērsošanas punktos, veicot intensīvāku darbu, tostarp attiecīgo tiesībaizsardzības iestāžu dalīšanos informācijā un izlūkdatos. |
| --- | --- |

16.

Apkarot narkotiku kontrabandu pāri robežām, tostarp tādu, kurai izmantoti konteineru un paku sūtījumi, un uzlabot robežu drošību, īpaši ES jūras ostās, lidostās un sauszemes robežšķērsošanas punktos, veicot intensīvāku darbu, tostarp attiecīgo tiesībaizsardzības iestāžu dalīšanos informācijā un izlūkdatos.

Pastāvīgi

DV

Eiropols

Padomes DG

(CCWP,

COSI)

| — | Kopīgu daudzdisciplīnu/daudzaģentūru operāciju un pārrobežu sadarbības iniciatīvu skaits. |
| --- | --- |

—

Kopīgu daudzdisciplīnu/daudzaģentūru operāciju un pārrobežu sadarbības iniciatīvu skaits.

| — | Tāda pastiprināta informācijas apmaiņa kā, piemēram, saprašanās memorandi (MOU), par kuriem vienojušās tiesībaizsardzības iestādes un tādas attiecīgās struktūras kā aviosabiedrības, aviācijas kurjerpasta uzņēmumi, kuģošanas sabiedrības, ostu iestādes un ķīmiskās rūpniecības uzņēmumi. |
| --- | --- |

—

Tāda pastiprināta informācijas apmaiņa kā, piemēram, saprašanās memorandi (MOU), par kuriem vienojušās tiesībaizsardzības iestādes un tādas attiecīgās struktūras kā aviosabiedrības, aviācijas kurjerpasta uzņēmumi, kuģošanas sabiedrības, ostu iestādes un ķīmiskās rūpniecības uzņēmumi.

| — | EMPACT projektos gūtie rezultāti. |
| --- | --- |

—

EMPACT projektos gūtie rezultāti.

| — | Uzlabota dalīšanās izlūkdatos un informācijā par narkotiku kontrabandu pāri robežām, izmantojot inter alia pieejamas robežuzraudzības sistēmas. |
| --- | --- |

—

Uzlabota dalīšanās izlūkdatos un informācijā par narkotiku kontrabandu pāri robežām, izmantojot inter alia pieejamas robežuzraudzības sistēmas.

| — | ES Pasažieru datu reģistra (PDR) direktīvas īstenošana |
| --- | --- |

—

ES Pasažieru datu reģistra (PDR) direktīvas īstenošana

EMPACT vadītāju ziņojumi

Eiropola ziņojumi

CCWP ziņojumi

Dalībvalstu ziņojumi

MAOC (N)

FRONTEX

| 17. | Īstenot svarīgākos narkotiku piedāvājuma mazināšanas rādītājus, ko Padome pieņēma 2013. gadā (4). |
| --- | --- |

17.

Īstenot svarīgākos narkotiku piedāvājuma mazināšanas rādītājus, ko Padome pieņēma 2013. gadā (4).

2017–2020

Komisija

DV

Padome

Padomes DG (HDG)

EMCDDA

Eiropols

Apjoms, kāda tiek īstenoti šādi rādītāji:

| — | narkotiku atsavināšanas gadījumu skaits un apjoms, |
| --- | --- |

—

narkotiku atsavināšanas gadījumu skaits un apjoms,

| — | narkotiku tīrība un saturs, |
| --- | --- |

—

narkotiku tīrība un saturs,

| — | narkotiku cenas, |
| --- | --- |

—

narkotiku cenas,

| — | likvidētas narkotiku ražotnes, |
| --- | --- |

—

likvidētas narkotiku ražotnes,

| — | narkotiku likumu pārkāpumi, |
| --- | --- |

—

narkotiku likumu pārkāpumi,

| — | iedzīvotāju aptaujās konstatētā narkotiku pieejamība, |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju aptaujās konstatētā narkotiku pieejamība,

| — | tirgus lieluma aplēses. |
| --- | --- |

—

tirgus lieluma aplēses.

Pārskats par esošo valsts datu par narkotiku piedāvājumu vākšanu dalībvalstīs

EMCDDA ziņojumi

Eiropola ziņojumi

| 5. | Pastiprināt efektīvu tiesu iestāžu sadarbību un likumdošanu ES. |
| --- | --- |

5.

Pastiprināt efektīvu tiesu iestāžu sadarbību un likumdošanu ES.

| 18. | Pastiprināt ES tiesu iestāžu sadarbību cīņā pret narkotiku kontrabandu pāri robežām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un narkotikām saistītas organizētas noziedzības līdzekļu konfiskācijā. |
| --- | --- |

18.

Pastiprināt ES tiesu iestāžu sadarbību cīņā pret narkotiku kontrabandu pāri robežām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un narkotikām saistītas organizētas noziedzības līdzekļu konfiskācijā.

2017–2020

Padome

Komisija

DV

Eurojust

| — | Savlaicīga skaņoto ES pasākumu un tiesību aktu īstenošana attiecībā uz: a) noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju un atgūšanu (5), b) nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu (6), c) noteikumu par narkotiku kontrabandas nodarījumiem un ar tiem saistīto sankciju tuvināšana visā ES (7). |
| --- | --- |

—

Savlaicīga skaņoto ES pasākumu un tiesību aktu īstenošana attiecībā uz: a) noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju un atgūšanu (5), b) nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu (6), c) noteikumu par narkotiku kontrabandas nodarījumiem un ar tiem saistīto sankciju tuvināšana visā ES (7).

| — | Izmantojot ES tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu sadarbību panākts lielāks finanšu izmeklēšanu un konfiskāciju skaits attiecībā uz līdzekļiem, kas iegūti ar narkotikām saistītas organizētas noziedzības rezultātā. |
| --- | --- |

—

Izmantojot ES tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu sadarbību panākts lielāks finanšu izmeklēšanu un konfiskāciju skaits attiecībā uz līdzekļiem, kas iegūti ar narkotikām saistītas organizētas noziedzības rezultātā.

| — | Savlaicīga un efektīva reaģēšana uz lūgumiem pēc savstarpējas tiesiskās palīdzības un Eiropas apcietināšanas orderiem saistībā ar nelegālu narkotiku kontrabandu. |
| --- | --- |

—

Savlaicīga un efektīva reaģēšana uz lūgumiem pēc savstarpējas tiesiskās palīdzības un Eiropas apcietināšanas orderiem saistībā ar nelegālu narkotiku kontrabandu.

Eurojust ziņojumi

Dalībvalstu ziņojumi

| 19. | Pieņemt un ieviest jaunus ES tiesību aktus, lai vērstos pret jaunu psihoaktīvu vielu parādīšanos, izmantošanu un strauju izplatīšanos. |
| --- | --- |

19.

Pieņemt un ieviest jaunus ES tiesību aktus, lai vērstos pret jaunu psihoaktīvu vielu parādīšanos, izmantošanu un strauju izplatīšanos.

2017–2020

Komisija

Padome

Padomes DG (HDG)

DV

EMCDDA

Eiropols

Eurojust

| — | ES tiesību aktu ieviešana. |
| --- | --- |

—

ES tiesību aktu ieviešana.

| — | ES tiesību aktu īstenošana dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

ES tiesību aktu īstenošana dalībvalstīs.

| — | ES pamatnostādņu atjaunināšana informācijas apmaiņas un riska novērtēšanas procedūru jomā. |
| --- | --- |

—

ES pamatnostādņu atjaunināšana informācijas apmaiņas un riska novērtēšanas procedūru jomā.

| — | Uzraudzīt jauno tiesību aktu ietekmi, īpaši pievēršot uzmanību aizstāšanas efektam nelegālo narkotiku tirgū. |
| --- | --- |

—

Uzraudzīt jauno tiesību aktu ietekmi, īpaši pievēršot uzmanību aizstāšanas efektam nelegālo narkotiku tirgū.

Dalībvalstu ziņojumi

EMCDDA ziņojumi

Komisija

(ES paskumi)

| 20. | Īstenot ES tiesību aktus par narkotiku prekursoriem, lai novērstu to novirzīšanu, neradot šķēršļus likumīgai tirdzniecībai. |
| --- | --- |

20.

Īstenot ES tiesību aktus par narkotiku prekursoriem, lai novērstu to novirzīšanu, neradot šķēršļus likumīgai tirdzniecībai.

Pastāvīgi

Padome

Komisija

DV

| — | Informācija par apturētu vai atsavinātu nelegālai izmantošanai paredzētu prekursoru sūtījumu gadījumiem un daudzumu. |
| --- | --- |

—

Informācija par apturētu vai atsavinātu nelegālai izmantošanai paredzētu prekursoru sūtījumu gadījumiem un daudzumu.

| — | EMPACT projektos gūtie rezultāti. |
| --- | --- |

—

EMPACT projektos gūtie rezultāti.

| — | Pirmseksporta paziņošanas (PEN) tiešsaistes sistēmas izmantošana un aktīvāka Prekursoru incidentu saziņas sistēmas (PICS) izmantošana. |
| --- | --- |

—

Pirmseksporta paziņošanas (PEN) tiešsaistes sistēmas izmantošana un aktīvāka Prekursoru incidentu saziņas sistēmas (PICS) izmantošana.

| — | Kopīgu turpmāku sanāksmju un citu, ar prekursoru un pirmsprekursoru novēršanu un novirzīšanu saistītu darbību skaits. |
| --- | --- |

—

Kopīgu turpmāku sanāksmju un citu, ar prekursoru un pirmsprekursoru novēršanu un novirzīšanu saistītu darbību skaits.

Gada INCB ziņojums par prekursoriem

Eiropas Komisijas un EMCDDA ziņojums

| 21. | Vērsties pret dažu farmakoloģiski aktīvu vielu (kā definēts ES Direktīvā 2011/62/ES) izmantošanu nelegālo narkotiku atšķaidīšanai. |
| --- | --- |

21.

Vērsties pret dažu farmakoloģiski aktīvu vielu (kā definēts ES Direktīvā 2011/62/ES) izmantošanu nelegālo narkotiku atšķaidīšanai.

Pastāvīgi

DV

Komisija

EZA

Eiropols

| — | Informācija par nelegālo narkotiku atšķaidīšanai izmantoto aktīvo vielu atsavināšanas gadījumiem. |
| --- | --- |

—

Informācija par nelegālo narkotiku atšķaidīšanai izmantoto aktīvo vielu atsavināšanas gadījumiem.

| — | Savlaicīga jauno ES tiesību aktu prasību īstenošana, ar kurām paredzēts nodrošināt aktīvo vielu piegādes ķēdi saskaņā ar Direktīvu 2011/62/ES – Viltoto zāļu direktīvu. |
| --- | --- |

—

Savlaicīga jauno ES tiesību aktu prasību īstenošana, ar kurām paredzēts nodrošināt aktīvo vielu piegādes ķēdi saskaņā ar Direktīvu 2011/62/ES – Viltoto zāļu direktīvu.

CCWP un CUG ziņojumi

Dalībvalstu ziņojumi

| 22. | Dalībvalstīm attiecīgos gadījumos un saskaņā ar savu tiesisko regulējumu nodrošināt un narkotikas lietojošiem likumpārkāpējiem piemērot piespiedsankcijām rastas alternatīvas, piemēram:






  a) | izglītošanu; |
| --- | --- | --- |

22.

Dalībvalstīm attiecīgos gadījumos un saskaņā ar savu tiesisko regulējumu nodrošināt un narkotikas lietojošiem likumpārkāpējiem piemērot piespiedsankcijām rastas alternatīvas, piemēram:

a)

izglītošanu;

| b) | (sprieduma izpildes apturēšanu ar) ārstēšanu; |
| --- | --- |

b)

(sprieduma izpildes apturēšanu ar) ārstēšanu;

| c) | izmeklēšanas vai apsūdzības apturēšanu; |
| --- | --- |

c)

izmeklēšanas vai apsūdzības apturēšanu;

| d) | rehabilitāciju un atveseļošanos; |
| --- | --- |

d)

rehabilitāciju un atveseļošanos;

| e) | pēcārstēšanas aprūpi un sociālo reintegrāciju. |
| --- | --- |

e)

pēcārstēšanas aprūpi un sociālo reintegrāciju.

2017–2020

DV

Padomes DG (HDG

DROIPEN)

| — | Plašāka piespiedsankcijām rastu alternatīvu pieejamība narkotikas lietojošiem likumpārkāpējiem un to īstenošana izglītošanas, ārstēšanas, rehabilitācijas, pēcārstēšanas aprūpes un sociālās integrācijas jomā. |
| --- | --- |

—

Plašāka piespiedsankcijām rastu alternatīvu pieejamība narkotikas lietojošiem likumpārkāpējiem un to īstenošana izglītošanas, ārstēšanas, rehabilitācijas, pēcārstēšanas aprūpes un sociālās integrācijas jomā.

| — | Pastiprināta piespiedsankcijām rastu alternatīvu uzraudzība, īstenošana un izvērtēšana. |
| --- | --- |

—

Pastiprināta piespiedsankcijām rastu alternatīvu uzraudzība, īstenošana un izvērtēšana.

| — | Piespiedsankcijām rasto alternatīvu veids un skaits, kuras ir paredzējušas un īsteno dalībvalstis. |
| --- | --- |

—

Piespiedsankcijām rasto alternatīvu veids un skaits, kuras ir paredzējušas un īsteno dalībvalstis.

| — | Informācija par piespiedsankcijām rasto alternatīvu izmantošanas efektivitāti. |
| --- | --- |

—

Informācija par piespiedsankcijām rasto alternatīvu izmantošanas efektivitāti.

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

Dalībvalstu ziņojumi

| 6. | Efektīvi reaģēt uz pašreizējām un jaunām tendencēm darbībās ar nelegālām narkotikām. |
| --- | --- |

6.

Efektīvi reaģēt uz pašreizējām un jaunām tendencēm darbībās ar nelegālām narkotikām.

| 23. | Apzināt stratēģiskas atbildes reakcijas, lai risinātu jautājumu, kāda ir jauno informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) un saistīto tīmekļa vietņu izmitināšanas nozīme nelegālu narkotiku un jauno psihoaktīvo vielu, ražošanā, tirdzniecībā, pirkšanā un izplatīšanā valsts un ES līmenī. |
| --- | --- |

23.

Apzināt stratēģiskas atbildes reakcijas, lai risinātu jautājumu, kāda ir jauno informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) un saistīto tīmekļa vietņu izmitināšanas nozīme nelegālu narkotiku un jauno psihoaktīvo vielu, ražošanā, tirdzniecībā, pirkšanā un izplatīšanā valsts un ES līmenī.

2017–2020

Padome

Komisija

Padomes DG (HDG

COSI

CCWP)

DV

Eiropols

CEPOL

EMCDDA

Eurojust

| — | Tiesībaizsardzības rezultāti. Darbības, ar kurām internetā vēršas pret noziegumiem, kas saistīti ar narkotikām. |
| --- | --- |

—

Tiesībaizsardzības rezultāti. Darbības, ar kurām internetā vēršas pret noziegumiem, kas saistīti ar narkotikām.

| — | Lielāks skaits kopīgu operāciju un pārrobežu sadarbības iniciatīvu. |
| --- | --- |

—

Lielāks skaits kopīgu operāciju un pārrobežu sadarbības iniciatīvu.

| — | Tādu finansētu pētniecības projektu un rīku skaits un ietekme, kuri ir izstrādāti tiesībaizsardzības atbalstam. |
| --- | --- |

—

Tādu finansētu pētniecības projektu un rīku skaits un ietekme, kuri ir izstrādāti tiesībaizsardzības atbalstam.

| — | Nolīgumu/diskusiju skaits ar attiecīgiem nozares partneriem. |
| --- | --- |

—

Nolīgumu/diskusiju skaits ar attiecīgiem nozares partneriem.

| — | Terminu glosārija izveide. |
| --- | --- |

—

Terminu glosārija izveide.

| — | Uzraudzības rīku uzskaites izveide. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības rīku uzskaites izveide.

| — | Tādu mācību kursu skaits, kuri paredzēti attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

—

Tādu mācību kursu skaits, kuri paredzēti attiecīgajām ieinteresētajām personām.

| — | Tādu sanāksmju skaits, kurās rīcība tika pārrunāta ar starptautiskajiem partneriem. |
| --- | --- |

—

Tādu sanāksmju skaits, kurās rīcība tika pārrunāta ar starptautiskajiem partneriem.

ES politikas cikla prioritāšu starpposma pārskats

EMPACT

vadītāju ziņojumi

Eiropola ziņojumi

CEPOL statistika/gada ziņojums

EMCDDA ziņojumi

Dalībvalstu ziņojumi

ES aģentūru ziņojumi

Komisija

3.   Koordinācija

Dalībvalstīm un ES efektīvi veicama narkomānijas apkarošanas politikas koordinācija

| Mērķis | Darbība | Grafiks | Atbildīgā puse | Rādītājs(-i) | Datu vākšanas/izvērtējuma mehānismi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. | Nodrošināt efektīvu ES sadarbību narkotiku jomā. |

Mērķis

Darbība

Grafiks

Atbildīgā puse

Rādītājs(-i)

Datu vākšanas/izvērtējuma mehānismi

7.

Nodrošināt efektīvu ES sadarbību narkotiku jomā.

| 24. | Pastiprināt dalīšanos informācijā starp HDG un citām attiecīgajām Padomes darba grupām un īpaši ar COSI, lai pastiprinātu koordināciju saistībā uz narkotiku piedāvājuma mazināšanas pīlāru.
  Pastiprināt dalīšanos informācijā starp HDG un citām attiecīgajām ģeogrāfiskajām un tematiskajām Padomes darba grupām, tostarp ar tādām kā COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG un DROIPEN. |
| --- | --- |

24.

Pastiprināt dalīšanos informācijā starp HDG un citām attiecīgajām Padomes darba grupām un īpaši ar COSI, lai pastiprinātu koordināciju saistībā uz narkotiku piedāvājuma mazināšanas pīlāru.

Pastiprināt dalīšanos informācijā starp HDG un citām attiecīgajām ģeogrāfiskajām un tematiskajām Padomes darba grupām, tostarp ar tādām kā COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG un DROIPEN.

Pastāvīgi

Prezidentvalsts

Padome

EĀDD

Padomes DG (HDG)

| — | Apjoms, kādā ES Narkomānijas apkarošanas stratēģija un rīcības plāns tiek ņemti vērā citu tādu Padomes darba grupu programmās kā COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG un DROIPEN. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā ES Narkomānijas apkarošanas stratēģija un rīcības plāns tiek ņemti vērā citu tādu Padomes darba grupu programmās kā COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG un DROIPEN.

| — | Regulārs informatīvs punkts HDG darba kārtībā par 1) pasākumiem, kas attiecas uz ES politikas cikla prioritātēm saistībā ar narkotikām (pamatojoties uz EMPACT ziņojumiem), un par 2) citu Padomes darba grupu attiecīgajiem pasākumiem, attiecīgā gadījumā klātesot citu attiecīgo darba grupu priekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

—

Regulārs informatīvs punkts HDG darba kārtībā par 1) pasākumiem, kas attiecas uz ES politikas cikla prioritātēm saistībā ar narkotikām (pamatojoties uz EMPACT ziņojumiem), un par 2) citu Padomes darba grupu attiecīgajiem pasākumiem, attiecīgā gadījumā klātesot citu attiecīgo darba grupu priekšsēdētājiem.

Padomes darba grupas (HDG) ziņojumi

Prezidentvalsts ziņojumi

| 25. | Katra prezidentvalsts var sasaukt valstu narkomānijas apkarošanas koordinatoru un attiecīgos gadījumos citu grupu sanāksmes, lai aplūkotu jaunākās tendences, efektīvu iejaukšanos un citus politikas jaunumus, kas dod papildu vērtību ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

25.

Katra prezidentvalsts var sasaukt valstu narkomānijas apkarošanas koordinatoru un attiecīgos gadījumos citu grupu sanāksmes, lai aplūkotu jaunākās tendences, efektīvu iejaukšanos un citus politikas jaunumus, kas dod papildu vērtību ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijai un dalībvalstīm.

Reizi divos gados

Prezidentvalsts

DV

| — | Apjoms, kādā valstu narkomānijas apkarošanas koordinatoru sanāksmes darba kārtībā ir atspoguļota notikumu attīstība, tendences un jaunākie ieskati politikas atbildes reakcijā un nodrošināta labāka saziņā un informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā valstu narkomānijas apkarošanas koordinatoru sanāksmes darba kārtībā ir atspoguļota notikumu attīstība, tendences un jaunākie ieskati politikas atbildes reakcijā un nodrošināta labāka saziņā un informācijas apmaiņa.

Prezidentvalsts ziņojumi

| 26. | HDG veicinās: a) rīcības plāna īstenošanas uzraudzību, izmantojot tematiskas debates, un b) ikgadēju dialogu par situāciju narkotiku jomā Eiropā. |
| --- | --- |

26.

HDG veicinās: a) rīcības plāna īstenošanas uzraudzību, izmantojot tematiskas debates, un b) ikgadēju dialogu par situāciju narkotiku jomā Eiropā.

| a) | Pastāvīgi |
| --- | --- |

a)

Pastāvīgi

| b) | reizi gadā |
| --- | --- |

b)

reizi gadā

Prezidentvalsts

Padomes DG (HDG)

DV

Komisija

EMCDDA

Eiropols

| — | Apjoms, kādā tiek īstenots rīcības plāns. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā tiek īstenots rīcības plāns.

| — | To rīcības plāna darbību skaits, kas izskatītas HDG tematiskajās debatēs. |
| --- | --- |

—

To rīcības plāna darbību skaits, kas izskatītas HDG tematiskajās debatēs.

| — | Narkotiku jautājumu horizontālajā darba grupā (HDG) risinātā dialoga savlaicīgums attiecībā uz jaunākajām tendencēm un datiem narkotiku jomā. |
| --- | --- |

—

Narkotiku jautājumu horizontālajā darba grupā (HDG) risinātā dialoga savlaicīgums attiecībā uz jaunākajām tendencēm un datiem narkotiku jomā.

Prezidentvalsts ziņojumi

| 27. | Nodrošināt konsekventas un nepārtrauktas dalībvalstu un ES darbības, vienai prezidentvalstij nomainot citu, lai pastiprinātu integrētu, līdzsvarotu un uz pierādījumiem balstītu pieeju narkotiku jomā ES. |
| --- | --- |

27.

Nodrošināt konsekventas un nepārtrauktas dalībvalstu un ES darbības, vienai prezidentvalstij nomainot citu, lai pastiprinātu integrētu, līdzsvarotu un uz pierādījumiem balstītu pieeju narkotiku jomā ES.

Pastāvīgi

Prezidentvalsts

Triju prezidentvalstu komanda

DV

Komisija

Padomes DG (HDG)

EMCDDA

Eiropols

| — | Apjoms, kādā tiek veiktas konsekventas un nepārtrauktas darbības, vienai prezidentvalstij nomainot citu. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā tiek veiktas konsekventas un nepārtrauktas darbības, vienai prezidentvalstij nomainot citu.

| — | Apjoms, kādā tiek īstenotas ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas prioritātes, vienai prezidentvalstij nomainot citu. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā tiek īstenotas ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas prioritātes, vienai prezidentvalstij nomainot citu.

Prezidentvalsts ziņojumi

| 28. | Nodrošināt ES narkomānijas apkarošanas politiku un atbildes reakcijas koordināciju, lai atbalstītu starptautisko sadarbību starp ES, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

28.

Nodrošināt ES narkomānijas apkarošanas politiku un atbildes reakcijas koordināciju, lai atbalstītu starptautisko sadarbību starp ES, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

Pastāvīgi

EĀDD

Komisija

Padomes DG (HDG)

DV

| — | ES narkotiku jomā veikto darbību mērķu, gaidāmo rezultātu un paredzamo pasākumu konsekvences un saskaņotības pakāpe. |
| --- | --- |

—

ES narkotiku jomā veikto darbību mērķu, gaidāmo rezultātu un paredzamo pasākumu konsekvences un saskaņotības pakāpe.

| — | Ar narkotikām saistītu prioritāšu iekļaušana attiecīgo ES struktūru stratēģijās. |
| --- | --- |

—

Ar narkotikām saistītu prioritāšu iekļaušana attiecīgo ES struktūru stratēģijās.

| — | Pastiprināta sadarbība starp HDG un ģeogrāfiskajām/reģionālajām un tematiskajām Padomes darba grupām, tostarp COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAT, COTRA, COWEB, CONUN un COHOM, CCWP, COSCE, CUG un DROIPEN. |
| --- | --- |

—

Pastiprināta sadarbība starp HDG un ģeogrāfiskajām/reģionālajām un tematiskajām Padomes darba grupām, tostarp COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAT, COTRA, COWEB, CONUN un COHOM, CCWP, COSCE, CUG un DROIPEN.

| — | Dublinas grupas ziņojumu skaits. |
| --- | --- |

—

Dublinas grupas ziņojumu skaits.

Periodiski EĀDD un Komisijas ziņojumi Padomes darba grupai (HDG)

Dublinas grupa

| 29. | a) | Panākt koordinētu un piemērotu resursu apjomu ES līmenī un dalībvalstu līmenī, lai izpildītu ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas prioritātes. |
| --- | --- | --- |

29.

a)

Panākt koordinētu un piemērotu resursu apjomu ES līmenī un dalībvalstu līmenī, lai izpildītu ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas prioritātes.

| b) | Stiprināt sadarbību starp attiecīgajām valdības struktūrām un NVO, lai pievērstos pieaugošajai atkarības no simulantiem – jo īpaši metamfetamīna – tendencei, orientējoties uz paraugprakses veidošanu un dalīšanos ar šādu paraugpraksi vietējo epidēmiju izplatīšanās novēršanā, tostarp pieprasījuma un piedāvājuma samazināšanas centienus, un dalīšanos informācijā par zāļu nepareizu lietošanu metamfetamīna ražošanai. |
| --- | --- |

b)

Stiprināt sadarbību starp attiecīgajām valdības struktūrām un NVO, lai pievērstos pieaugošajai atkarības no simulantiem – jo īpaši metamfetamīna – tendencei, orientējoties uz paraugprakses veidošanu un dalīšanos ar šādu paraugpraksi vietējo epidēmiju izplatīšanās novēršanā, tostarp pieprasījuma un piedāvājuma samazināšanas centienus, un dalīšanos informācijā par zāļu nepareizu lietošanu metamfetamīna ražošanai.

Reizi gadā

2017–2020

DV

Komisija

EĀDD

Padome

Padomes DG (HDG)

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 14. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 14.

| — | Finansējuma apjoms ES līmenī un vajadzības gadījumā dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

—

Finansējuma apjoms ES līmenī un vajadzības gadījumā dalībvalstu līmenī.

| — | Apjoms, kādā starp Padomes darba grupām un Komisiju tiek koordinētas finanšu programmas narkotiku jomā. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā starp Padomes darba grupām un Komisiju tiek koordinētas finanšu programmas narkotiku jomā.

| — | Apjoms, kādā notiek tīklu veidošana starp profesionāļiem gan no regulatīvā sektora, gan no neregulatīvā sektora. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā notiek tīklu veidošana starp profesionāļiem gan no regulatīvā sektora, gan no neregulatīvā sektora.

| — | Pieejamu iejaukšanos piedāvājums. |
| --- | --- |

—

Pieejamu iejaukšanos piedāvājums.

| — | Izstrādātu iejaukšanos skaits. |
| --- | --- |

—

Izstrādātu iejaukšanos skaits.

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

Komisijas ziņojumi

EMCDDA paraugprakses portāls

| 8. | Nodrošināt efektīvu narkomānijas apkarošanas politikas koordināciju valstu līmenī. |
| --- | --- |

8.

Nodrošināt efektīvu narkomānijas apkarošanas politikas koordināciju valstu līmenī.

| 30. | Koordinēt narkomānijas apkarošanas politikas darbības starp valdības departamentiem/ministrijām un attiecīgajām aģentūrām dalībvalstu līmenī un nodrošināt pienācīgu daudzdisciplīnu pārstāvību vai ieguldījumu HDG delegācijās. |
| --- | --- |

30.

Koordinēt narkomānijas apkarošanas politikas darbības starp valdības departamentiem/ministrijām un attiecīgajām aģentūrām dalībvalstu līmenī un nodrošināt pienācīgu daudzdisciplīnu pārstāvību vai ieguldījumu HDG delegācijās.

Pastāvīgi

DV

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 14. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 14.

| — | Horizontālās narkomānijas apkarošanas politikas koordinācijas mehānisma efektivitāte dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

—

Horizontālās narkomānijas apkarošanas politikas koordinācijas mehānisma efektivitāte dalībvalstu līmenī.

| — | Dalībvalstu līmenī veiktu vispārējo darbību skaits narkotiku pieprasījuma un piedāvājuma samazināšanā. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu līmenī veiktu vispārējo darbību skaits narkotiku pieprasījuma un piedāvājuma samazināšanā.

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

Dalībvalstu ziņojumi

| 9. | Nodrošināt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību narkomānijas apkarošanas politikā. |
| --- | --- |

9.

Nodrošināt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību narkomānijas apkarošanas politikā.

| 31. | Sekmēt un pastiprināt dialogu ar pilsonisko sabiedrību un zinātniskajām aprindām un palīdzēt tās iesaistīt narkomānijas apkarošanas politikas formulēšanā, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā dalībvalstu un ES līmenī. |
| --- | --- |

31.

Sekmēt un pastiprināt dialogu ar pilsonisko sabiedrību un zinātniskajām aprindām un palīdzēt tās iesaistīt narkomānijas apkarošanas politikas formulēšanā, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā dalībvalstu un ES līmenī.

Pastāvīgi

DV

Komisija

Padomes DG (HDG)

Prezidentvalsts

| — | Savlaicīgi dialogi starp ES pilsoniskās sabiedrības forumu narkomānijas jautājumos un HDG katras prezidentūras laikposmā. |
| --- | --- |

—

Savlaicīgi dialogi starp ES pilsoniskās sabiedrības forumu narkomānijas jautājumos un HDG katras prezidentūras laikposmā.

| — | ES pilsoniskās sabiedrības foruma iesaistīšanās ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna īstenošanas pārskatīšanā. |
| --- | --- |

—

ES pilsoniskās sabiedrības foruma iesaistīšanās ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna īstenošanas pārskatīšanā.

| — | Pilsoniskās sabiedrības un zinātnisko aprindu iesaistes pakāpe dalībvalstu un ES narkomānijas apkarošanas politikas formulēšanā, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā. |
| --- | --- |

—

Pilsoniskās sabiedrības un zinātnisko aprindu iesaistes pakāpe dalībvalstu un ES narkomānijas apkarošanas politikas formulēšanā, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā.

| — | Savlaicīgi dialogi starp zinātniskajām aprindām (dabas un sociālās zinātnes, tostarp neirozinātne un uzvedības pētniecība) un HDG. |
| --- | --- |

—

Savlaicīgi dialogi starp zinātniskajām aprindām (dabas un sociālās zinātnes, tostarp neirozinātne un uzvedības pētniecība) un HDG.

Atsauksmes, ko snieguši ES pilsoniskās sabiedrības forums narkomānijas jautājumos un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji dalībvalstu un ES līmenī.

Dalībvalstu ziņojumi

Atsauksmes, ko zinātnisko aprindas sniegušas EMCDDA zinātniskajā komitejā.

4.   Starptautiskā sadarbība

Visaptveroši un līdzsvaroti pastiprināt dialogu un sadarbību narkotiku jautājumos starp ES un trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām

| Mērķis | Darbība | Grafiks | Atbildīgā puse | Rādītājs(-i) | Datu vākšanas/izvērtējuma mehānismi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. | Integrēt ES Narkotiku apkarošanas stratēģiju ES kopējās ārpolitikas ietvarā kā daļu no visaptverošas pieejas, kas pilnībā izmanto dažādas ES rīcībā esošās politikas un diplomātiskos, politiskos un finanšu instrumentus saskaņotā un koordinētā veidā. |

Mērķis

Darbība

Grafiks

Atbildīgā puse

Rādītājs(-i)

Datu vākšanas/izvērtējuma mehānismi

10.

Integrēt ES Narkotiku apkarošanas stratēģiju ES kopējās ārpolitikas ietvarā kā daļu no visaptverošas pieejas, kas pilnībā izmanto dažādas ES rīcībā esošās politikas un diplomātiskos, politiskos un finanšu instrumentus saskaņotā un koordinētā veidā.

| 32. | Nodrošināt iekšējo un ārējo aspektu saskaņotību ar narkotikām saistītajā ES politikā un pilnībā integrēt ar narkotikām saistītos jautājumus politiskajos dialogos un pamatnolīgumos starp ES un tās partneriem un nostājās, ko ES aizstāv globālos jautājumos vai problēmās. |
| --- | --- |

32.

Nodrošināt iekšējo un ārējo aspektu saskaņotību ar narkotikām saistītajā ES politikā un pilnībā integrēt ar narkotikām saistītos jautājumus politiskajos dialogos un pamatnolīgumos starp ES un tās partneriem un nostājās, ko ES aizstāv globālos jautājumos vai problēmās.

Pastāvīgi

Komisija

EĀDD

Prezidentvalsts

Padomes DG (HDG)

DV

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 13. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 13.

| — | Pastiprināts narkotiku apkarošanas politikas prioritāšu atspoguļojums ES ārpolitikā un darbībās. |
| --- | --- |

—

Pastiprināts narkotiku apkarošanas politikas prioritāšu atspoguļojums ES ārpolitikā un darbībās.

| — | Ar narkotikām saistītu prioritāšu iekļaušana ES stratēģijās attiecībā uz trešām valstīm un reģioniem. |
| --- | --- |

—

Ar narkotikām saistītu prioritāšu iekļaušana ES stratēģijās attiecībā uz trešām valstīm un reģioniem.

| — | Esošo nolīgumu, stratēģijas dokumentu, rīcības plānu skaits. |
| --- | --- |

—

Esošo nolīgumu, stratēģijas dokumentu, rīcības plānu skaits.

EĀDD ziņojumi

| 33. | Nodrošināt, lai politikas prioritātes un līdzsvars starp pieprasījuma un piedāvājuma samazinājumu tiktu pienācīgi atspoguļoti politikas izvēles iespējās un ārējās palīdzības programmēšanā, īstenošanā un uzraudzībā, it īpaši izcelsmes valstīs un tranzītvalstīs, izmantojot projektus, kas saistīti ar:






  a) | integrētu, līdzsvarotu un uz pierādījumiem balstītu narkotiku politikas izstrādi; |
| --- | --- | --- |

33.

Nodrošināt, lai politikas prioritātes un līdzsvars starp pieprasījuma un piedāvājuma samazinājumu tiktu pienācīgi atspoguļoti politikas izvēles iespējās un ārējās palīdzības programmēšanā, īstenošanā un uzraudzībā, it īpaši izcelsmes valstīs un tranzītvalstīs, izmantojot projektus, kas saistīti ar:

a)

integrētu, līdzsvarotu un uz pierādījumiem balstītu narkotiku politikas izstrādi;

| b) | piedāvājuma mazināšanu,
  narkotiku prekursoru un pirmsprekursoru novirzīšanas novēršanu; |
| --- | --- |

b)

piedāvājuma mazināšanu,

narkotiku prekursoru un pirmsprekursoru novirzīšanas novēršanu;

| c) | narkotiku pieprasījuma mazināšanu; un |
| --- | --- |

c)

narkotiku pieprasījuma mazināšanu; un

| d) | alternatīvas attīstības pasākumiem. |
| --- | --- |

d)

alternatīvas attīstības pasākumiem.

Pastāvīgi

Komisija

DV

EĀDD

| — | Apjoms, kādā ES narkotiku politikas prioritātes, īpaši līdzsvars starp pieprasījuma un piedāvājuma mazināšanu, tiek atspoguļots finansētās prioritātēs un projektos. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā ES narkotiku politikas prioritātes, īpaši līdzsvars starp pieprasījuma un piedāvājuma mazināšanu, tiek atspoguļots finansētās prioritātēs un projektos.

| — | Koordinētu darbību īstenošanas pakāpe rīcības plānos starp ES un trešām valstīm un reģioniem. |
| --- | --- |

—

Koordinētu darbību īstenošanas pakāpe rīcības plānos starp ES un trešām valstīm un reģioniem.

| — | Trešo valstu stratēģiju un rīcības plānu skaits, kuros ir ietverta integrēta narkotiku apkarošanas politika. |
| --- | --- |

—

Trešo valstu stratēģiju un rīcības plānu skaits, kuros ir ietverta integrēta narkotiku apkarošanas politika.

Komisijas, EĀDD un dalībvalstu plānošana, programmu uzraudzība un izvērtējuma ziņojumi

| 34. | Uzlabot ES delegāciju spēju un pastiprināt to nozīmi, lai dotu tām iespēju proaktīvi iesaistīties narkotiku apkarošanas politikas jautājumos un efektīvi ziņot par vietējo situāciju narkotiku apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

34.

Uzlabot ES delegāciju spēju un pastiprināt to nozīmi, lai dotu tām iespēju proaktīvi iesaistīties narkotiku apkarošanas politikas jautājumos un efektīvi ziņot par vietējo situāciju narkotiku apkarošanas jomā.

2017–2020

EĀDD

Komisija

DV

| — | Attiecīgās speciālās zināšanas, apmācība un politikas norādes, kas sniegtas ES delegācijām. |
| --- | --- |

—

Attiecīgās speciālās zināšanas, apmācība un politikas norādes, kas sniegtas ES delegācijām.

| — | Pastiprināta reģionālo savstarpējo sakaru veidošana starp ES delegācijām narkotiku apkarošanas jautājumos. |
| --- | --- |

—

Pastiprināta reģionālo savstarpējo sakaru veidošana starp ES delegācijām narkotiku apkarošanas jautājumos.

| — | Pastiprināta koordinācija ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

Pastiprināta koordinācija ar dalībvalstīm.

EĀDD un Komisijas ziņojumi

ES delegācijas

Dublinas grupas ziņojumi

| 35. | Veicināt un īstenot ES pieeju alternatīvai attīstībai (kas saskaņota ar ES Narkotiku apkarošanas stratēģiju 2013.–2020. gadam, ES pieeju alternatīvai attīstībai un ANO Alternatīvas attīstības pamatprincipiem 2013. gadam) sadarbībā ar trešām valstīm, ņemot vērā cilvēktiesības, cilvēku drošību, pieeju, kurā tiek ņemts vērā dzimumu aspekts, un īpašus pamatnosacījumus, tostarp:






  a) | iekļaujot alternatīvu attīstību dalībvalstu vispārējā darba kārtībā, mudinot trešās valstis, kas to vēlas, integrēt alternatīvo attīstību savu valstu stratēģijās; |
| --- | --- | --- |

35.

Veicināt un īstenot ES pieeju alternatīvai attīstībai (kas saskaņota ar ES Narkotiku apkarošanas stratēģiju 2013.–2020. gadam, ES pieeju alternatīvai attīstībai un ANO Alternatīvas attīstības pamatprincipiem 2013. gadam) sadarbībā ar trešām valstīm, ņemot vērā cilvēktiesības, cilvēku drošību, pieeju, kurā tiek ņemts vērā dzimumu aspekts, un īpašus pamatnosacījumus, tostarp:

a)

iekļaujot alternatīvu attīstību dalībvalstu vispārējā darba kārtībā, mudinot trešās valstis, kas to vēlas, integrēt alternatīvo attīstību savu valstu stratēģijās;

| b) | atbalstot iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt nabadzību, konfliktus un neaizsargātību, veicinot ilgtspējīgu, legālu un dzimumu respektējošu iztiku cilvēkiem, kuri iepriekš bija vai pašlaik ir iesaistīti nelegālā narkotiku kultūru audzēšanā; |
| --- | --- |

b)

atbalstot iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt nabadzību, konfliktus un neaizsargātību, veicinot ilgtspējīgu, legālu un dzimumu respektējošu iztiku cilvēkiem, kuri iepriekš bija vai pašlaik ir iesaistīti nelegālā narkotiku kultūru audzēšanā;

| c) | nodrošinot pienācīga līmeņa ES un dalībvalstu finansējumu un speciālās zināšanas, lai papildus pastiprinātu un atbalstītu trešo valstu centienus ar lauku attīstības pasākumu palīdzību vērsties pret nelegālo narkotiku kultūru audzēšanu un nostiprināt tiesiskumu, lai risinātu tādus problēmu aspektus kā nabadzības mazināšana, sabiedrības veselība, drošība un aizsardzība. |
| --- | --- |

c)

nodrošinot pienācīga līmeņa ES un dalībvalstu finansējumu un speciālās zināšanas, lai papildus pastiprinātu un atbalstītu trešo valstu centienus ar lauku attīstības pasākumu palīdzību vērsties pret nelegālo narkotiku kultūru audzēšanu un nostiprināt tiesiskumu, lai risinātu tādus problēmu aspektus kā nabadzības mazināšana, sabiedrības veselība, drošība un aizsardzība.

Pastāvīgi

DV

Komisija

EĀDD

| — | Tādu trešo valstu politiku, stratēģiju un rīcības plānu skaits, kuros ir iekļautas:






  — | integrētas pieejas nelegālu narkotiku kultūru audzēšanas problēmai un |
| --- | --- | --- |

—

Tādu trešo valstu politiku, stratēģiju un rīcības plānu skaits, kuros ir iekļautas:

—

integrētas pieejas nelegālu narkotiku kultūru audzēšanas problēmai un

| — | efektīvi organizētas alternatīvās attīstības iniciatīvas. |
| --- | --- |

—

efektīvi organizētas alternatīvās attīstības iniciatīvas.

| — | Tādu izvērtēto projektu skaits, kuros ir gūti pozitīvi rezultāti attiecībā uz ilgtspējīgu, legālu un dzimumu respektējošu iztiku. |
| --- | --- |

—

Tādu izvērtēto projektu skaits, kuros ir gūti pozitīvi rezultāti attiecībā uz ilgtspējīgu, legālu un dzimumu respektējošu iztiku.

| — | Uzlabojumi tautas attīstības rādītājos. |
| --- | --- |

—

Uzlabojumi tautas attīstības rādītājos.

| — | ES un dalībvalstu finansēto lauku attīstības projektu un programmu skaits reģionos, kuros notiek nelegālu narkotiku kultūru audzēšana vai kuri pakļauti nelegālu narkotiku kultūru audzēšanas riskam. |
| --- | --- |

—

ES un dalībvalstu finansēto lauku attīstības projektu un programmu skaits reģionos, kuros notiek nelegālu narkotiku kultūru audzēšana vai kuri pakļauti nelegālu narkotiku kultūru audzēšanas riskam.

| — | Ziņojums par vietējās nelegālu narkotiku kultūru audzēšanas samazinājumu ilgtermiņā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par vietējās nelegālu narkotiku kultūru audzēšanas samazinājumu ilgtermiņā

UNODC un INCB ziņojumi par narkomānijas apkarošanas politiku valstīs, kas nav ES dalībvalstis

ES un dalībvalstu projektu un programmu uzraudzības un izvērtējuma ziņojumi

UNDP pārskati par tautas attīstību

Dublinas grupas ziņojumi par valstīm, kas nav ES dalībvalstis

| 36. | Atbalstīt trešās valstis, tostarp pilsonisko sabiedrību šajās valstīs, lai izstrādātu un īstenotu riska un kaitējuma samazināšanas iniciatīvas, īpaši tad, ja pieaug apdraudējums, ka var izplatīties ar narkotikām saistīti, ar asinīm pārnēsāti vīrusi, tostarp, bet ne tikai, HIV un vīrusa hepatīts, kā arī seksuāli transmisīvas slimībām un tuberkuloze. |
| --- | --- |

36.

Atbalstīt trešās valstis, tostarp pilsonisko sabiedrību šajās valstīs, lai izstrādātu un īstenotu riska un kaitējuma samazināšanas iniciatīvas, īpaši tad, ja pieaug apdraudējums, ka var izplatīties ar narkotikām saistīti, ar asinīm pārnēsāti vīrusi, tostarp, bet ne tikai, HIV un vīrusa hepatīts, kā arī seksuāli transmisīvas slimībām un tuberkuloze.

Pastāvīgi

DV

Komisija

EĀDD

| — | Izstrādāto riska un kaitējuma samazināšanas iniciatīvu skaits un kvalitāte. |
| --- | --- |

—

Izstrādāto riska un kaitējuma samazināšanas iniciatīvu skaits un kvalitāte.

| — | Ar narkotikām saistītu nāves gadījumu izplatība trešās valstīs un ar narkotikām saistītu, ar asinīm pārnēsātu vīrusu, tostarp, bet ne tikai, HIV un vīrusa hepatīta, kā arī seksuāli transmisīvo slimību un tuberkulozes izplatība. |
| --- | --- |

—

Ar narkotikām saistītu nāves gadījumu izplatība trešās valstīs un ar narkotikām saistītu, ar asinīm pārnēsātu vīrusu, tostarp, bet ne tikai, HIV un vīrusa hepatīta, kā arī seksuāli transmisīvo slimību un tuberkulozes izplatība.

PVO ziņojumi

Dublinas grupas ziņojumi par valstīm, kas nav ES dalībvalstis

EĀDD, Komisijas un dalībvalstu viedokļu apmaiņa par politiku valstīs, kas nav ES dalībvalstis

| 37. | Atbalstīt trešās valstis cīņā pret organizēto noziedzību, kas saistīta ar narkotikām, tostarp to kontrabandu, šādos veidos:






  a) | apmaiņa ar izlūkošanas informāciju un paraugpraksi; |
| --- | --- | --- |

37.

Atbalstīt trešās valstis cīņā pret organizēto noziedzību, kas saistīta ar narkotikām, tostarp to kontrabandu, šādos veidos:

a)

apmaiņa ar izlūkošanas informāciju un paraugpraksi;

| b) | narkotiku apkarošanas spējas pastiprināšana un izcelsmes valstu un tranzītvalstu speciālo zināšanu pilnveidošana; |
| --- | --- |

b)

narkotiku apkarošanas spējas pastiprināšana un izcelsmes valstu un tranzītvalstu speciālo zināšanu pilnveidošana;

| c) | darbs ar starptautiskajiem partneriem, lai vērstos pret narkotiku kontrabandu veicinošajiem faktoriem, piemēram, korupciju, vājām institūcijām, vāju pārvaldību un finanšu regulatīvās kontroles trūkumu; |
| --- | --- |

c)

darbs ar starptautiskajiem partneriem, lai vērstos pret narkotiku kontrabandu veicinošajiem faktoriem, piemēram, korupciju, vājām institūcijām, vāju pārvaldību un finanšu regulatīvās kontroles trūkumu;

| d) | sadarbības pastiprināšana aktīvu identificēšanas un atgūšanas jomā, jo sevišķi veidojot īpašas valstu platformas; un |
| --- | --- |

d)

sadarbības pastiprināšana aktīvu identificēšanas un atgūšanas jomā, jo sevišķi veidojot īpašas valstu platformas; un

| e) | reģionālās un starpreģionālās sadarbības pastiprināšana; |
| --- | --- |

e)

reģionālās un starpreģionālās sadarbības pastiprināšana;

| f) | ar tiesiskuma un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un principiem, kā arī ar narkotikām saistītas tiesībaizsardzības iestāžu pasākumi. |
| --- | --- |

f)

ar tiesiskuma un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un principiem, kā arī ar narkotikām saistītas tiesībaizsardzības iestāžu pasākumi.

Pastāvīgi

DV

EĀDD

Komisija

Eiropols

| — | To projektu un programmu skaits un efektivitāte, kurus ES un dalībvalstis īsteno valstīs, kas nav ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

—

To projektu un programmu skaits un efektivitāte, kurus ES un dalībvalstis īsteno valstīs, kas nav ES dalībvalstis.

| — | Stabils narkotiku kontrabandas samazinājums |
| --- | --- |

—

Stabils narkotiku kontrabandas samazinājums

Komisijas un dalībvalstu ziņojumi

Eiropola ziņojumi

EĀDD ziņojumi

UNODC gada ziņojums par situāciju narkotiku apkarošanas jomā pasaulē

| 38. | a) | Pastiprināt sadarbību un/vai risināt dialogu ar partneriem, tostarp:






  — | ar valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, |
| --- | --- | --- | --- |

38.

a)

Pastiprināt sadarbību un/vai risināt dialogu ar partneriem, tostarp:

—

ar valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm,

| — | ar Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm, |
| --- | --- |

—

ar Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm,

| — | ar Amerikas Savienotajām Valstīm, |
| --- | --- |

—

ar Amerikas Savienotajām Valstīm,

| — | ar Krievijas Federāciju, |
| --- | --- |

—

ar Krievijas Federāciju,

| — | ar citām prioritārām valstīm vai reģioniem, it īpaši:






  — | ar Afganistānu, Pakistānu un Irānu, |
| --- | --- | --- |

—

ar citām prioritārām valstīm vai reģioniem, it īpaši:

—

ar Afganistānu, Pakistānu un Irānu,

| — | ar Vidusāzijas valstīm, |
| --- | --- |

—

ar Vidusāzijas valstīm,

| — | ar Ķīnu, |
| --- | --- |

—

ar Ķīnu,

| — | ar Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm (CELAC), |
| --- | --- |

—

ar Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm (CELAC),

| — | ar Āfriku, īpaši Rietumāfriku, |
| --- | --- |

—

ar Āfriku, īpaši Rietumāfriku,

| — | ar citām valstīm atkarībā no norisēm valstī un starptautiskajām norisēm. |
| --- | --- |

—

ar citām valstīm atkarībā no norisēm valstī un starptautiskajām norisēm.

| b) | Izpētīt iespējas sadarbībai (piemēram, divpusējiem dialogiem, kopīgiem projektiem) ar citām trešām valstīm par nopietniem ar narkotikām saistītiem jautājumiem. |
| --- | --- |

b)

Izpētīt iespējas sadarbībai (piemēram, divpusējiem dialogiem, kopīgiem projektiem) ar citām trešām valstīm par nopietniem ar narkotikām saistītiem jautājumiem.

Pastāvīgi

Triju prezidentvalstu komanda

Komisija

EĀDD

DV

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 13. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 13.

| — | Pastiprināta sadarbība ar būtiskajiem partneriem narkotiku apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

—

Pastiprināta sadarbība ar būtiskajiem partneriem narkotiku apkarošanas jomā.

| — | Organizēti dialogi. |
| --- | --- |

—

Organizēti dialogi.

| — | Pieņemtas deklarācijas. |
| --- | --- |

—

Pieņemtas deklarācijas.

| — | Īstenotas programmas un rīcības plāni. |
| --- | --- |

—

Īstenotas programmas un rīcības plāni.

EĀDD ziņojumi

Attiecīgo rīcības plānu īstenošanas ziņojumi, ja tādi ir pieejami

| 39. | Uzlabot Dublinas grupas konsultatīvo mehānismu ar intensificētu ES koordināciju un līdzdalību, ieteikumu labāku formulēšanu, īstenošanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

39.

Uzlabot Dublinas grupas konsultatīvo mehānismu ar intensificētu ES koordināciju un līdzdalību, ieteikumu labāku formulēšanu, īstenošanu un izplatīšanu.

Pastāvīgi

Dublinas grupa

Komisija

EĀDD

DV

| — | Darbības līmenis Dublinas grupas struktūrās, tostarp efektīvi īstenoto Dublinas grupas ieteikumu skaits. |
| --- | --- |

—

Darbības līmenis Dublinas grupas struktūrās, tostarp efektīvi īstenoto Dublinas grupas ieteikumu skaits.

| — | Panākta Dublinas grupas darba metožu modernizācija. |
| --- | --- |

—

Panākta Dublinas grupas darba metožu modernizācija.

Dublinas grupas ziņojumi

| 40. | Rīkot ikgadēju dialogu par ES un dalībvalstu palīdzību trešām valstīm saistībā ar narkotikām, sagatavojot rakstisku jaunāko informāciju. |
| --- | --- |

40.

Rīkot ikgadēju dialogu par ES un dalībvalstu palīdzību trešām valstīm saistībā ar narkotikām, sagatavojot rakstisku jaunāko informāciju.

No 2017. gada

Komisija

EĀDD

DV

| — | Komisijas un EĀDD sniegts izklāsts Narkotiku jautājumu horizontālajā darba grupā vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

—

Komisijas un EĀDD sniegts izklāsts Narkotiku jautājumu horizontālajā darba grupā vismaz reizi gadā.

Komisijas un EĀDD ziņojumi

Dalībvalstu ziņojumi

Projektu un programmu uzraudzības un izvērtējuma sistēma un ziņojumi

| 41. | Nodrošināt, lai cilvēktiesību veicināšana un aizsardzība būtu pilnībā iekļauta politiskajos dialogos un attiecīgo ar narkotikām saistīto programmu un projektu plānošanā un īstenošanā, tostarp īstenojot tiesībās pamatotu pieeju un izstrādājot mērķorientētu norāžu un ietekmes izvērtējuma instrumentu cilvēktiesību jomā. |
| --- | --- |

41.

Nodrošināt, lai cilvēktiesību veicināšana un aizsardzība būtu pilnībā iekļauta politiskajos dialogos un attiecīgo ar narkotikām saistīto programmu un projektu plānošanā un īstenošanā, tostarp īstenojot tiesībās pamatotu pieeju un izstrādājot mērķorientētu norāžu un ietekmes izvērtējuma instrumentu cilvēktiesību jomā.

Pastāvīgi

Komisija

COHOM/EĀDD

DV

| — | ES ārpolitikā un darbībās saistībā ar narkotiku apkarošanu efektīvi iekļautas cilvēktiesības. |
| --- | --- |

—

ES ārpolitikā un darbībās saistībā ar narkotiku apkarošanu efektīvi iekļautas cilvēktiesības.

| — | Īstenots cilvēktiesību norāžu un izvērtējuma instruments. |
| --- | --- |

—

Īstenots cilvēktiesību norāžu un izvērtējuma instruments.

ES ikgadējais ziņojums par cilvēktiesībām

Dalībvalstu ziņojumi

| 11. | Uzlabot ES pieejas saskaņotību un ES pamanāmību ANO un pastiprināt ES koordināciju ar starptautiskajām struktūrām, kas saistītas ar narkotiku jomu. |
| --- | --- |

11.

Uzlabot ES pieejas saskaņotību un ES pamanāmību ANO un pastiprināt ES koordināciju ar starptautiskajām struktūrām, kas saistītas ar narkotiku jomu.

| 42. | Palīdzēt veidot starptautisko narkomānijas apkarošanas politikas rīcības programmu, tostarp šādi:






  a) | ar pozitīvāku ES un dalībvalstu delegāciju rīcību ANO Ģenerālajā asamblejā un Narkotiku komisijā (CND); |
| --- | --- | --- |

42.

Palīdzēt veidot starptautisko narkomānijas apkarošanas politikas rīcības programmu, tostarp šādi:

a)

ar pozitīvāku ES un dalībvalstu delegāciju rīcību ANO Ģenerālajā asamblejā un Narkotiku komisijā (CND);

| b) | ar koordinētu ES un dalībvalstu delegāciju darbību visos pārējos ANO forumos, kuros tiek risināti ar narkotikām saistīti jautājumi (piem., Pasaules veselības asamblejā, Cilvēktiesību padomē, Augsta līmeņa politiskajā forumā ilgtspējīgas attīstības jautājumos); |
| --- | --- |

b)

ar koordinētu ES un dalībvalstu delegāciju darbību visos pārējos ANO forumos, kuros tiek risināti ar narkotikām saistīti jautājumi (piem., Pasaules veselības asamblejā, Cilvēktiesību padomē, Augsta līmeņa politiskajā forumā ilgtspējīgas attīstības jautājumos);

| c) | sagatavojot, koordinējot un pieņemot ES kopējo nostāju un kopīgās rezolūcijas ANO Ģenerālajā asamblejā un CND, tostarp pirms CND, par vielu sarakstu izveidi un nodrošinot, lai šajos un citos starptautiskajos forumos ES paustu viedokli vienoti un izlēmīgi; |
| --- | --- |

c)

sagatavojot, koordinējot un pieņemot ES kopējo nostāju un kopīgās rezolūcijas ANO Ģenerālajā asamblejā un CND, tostarp pirms CND, par vielu sarakstu izveidi un nodrošinot, lai šajos un citos starptautiskajos forumos ES paustu viedokli vienoti un izlēmīgi;

| d) | sekmējot un uzraugot, kā tiek īstenoti 2016. gada UNGASS noslēguma dokumenta ieteikumi, kurš visos attiecīgajos forumos ir galvenais atsauces dokuments būtiskām diskusijām par starptautisko politiku narkomānijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

d)

sekmējot un uzraugot, kā tiek īstenoti 2016. gada UNGASS noslēguma dokumenta ieteikumi, kurš visos attiecīgajos forumos ir galvenais atsauces dokuments būtiskām diskusijām par starptautisko politiku narkomānijas apkarošanas jomā;

| e) | segments, kurā piedalās ministri, norisināsies sešdesmit otrajā CND sesijā Vīnē 2019. gadā; un |
| --- | --- |

e)

segments, kurā piedalās ministri, norisināsies sešdesmit otrajā CND sesijā Vīnē 2019. gadā; un

| f) | nodrošinot jēgpilnu pilsoniskās sabiedrības un zinātnisko aprindu iesaisti pārskata procesā. |
| --- | --- |

f)

nodrošinot jēgpilnu pilsoniskās sabiedrības un zinātnisko aprindu iesaisti pārskata procesā.

Pastāvīgi

EĀDD

Prezidentvalsts

DV

Komisija

Padome

Padomes DG (HDG)

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 13. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 13.

| — | Paziņojumu skaits, ko ES ir iesniegusi CND un citos ANO forumos. |
| --- | --- |

—

Paziņojumu skaits, ko ES ir iesniegusi CND un citos ANO forumos.

| — | Tādu ES kopējo nostāju skaits, ko atbalsta citi reģioni un starptautiskās struktūras. |
| --- | --- |

—

Tādu ES kopējo nostāju skaits, ko atbalsta citi reģioni un starptautiskās struktūras.

| — | ES kopējo nostāju skaits, kuras attiecas uz CND lēmumiem par vielu sarakstu izveidi. |
| --- | --- |

—

ES kopējo nostāju skaits, kuras attiecas uz CND lēmumiem par vielu sarakstu izveidi.

| — | CND lēmumu par vielu sarakstu izveidi iznākums. |
| --- | --- |

—

CND lēmumu par vielu sarakstu izveidi iznākums.

| — | Apjoms, kādā ANO, tostarp CND, ir veiksmīgi pieņemtas ES rezolūcijas. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā ANO, tostarp CND, ir veiksmīgi pieņemtas ES rezolūcijas.

| — | Efektīva ES politikas veicināšana ANO, tostarp CND. |
| --- | --- |

—

Efektīva ES politikas veicināšana ANO, tostarp CND.

| — | ES vienotās nostājas dokumenta pieņemšana 2019. gada pārskata procesam. ES devums, lai CND noteiktu 2019. gada pārskata procesa kārtību. |
| --- | --- |

—

ES vienotās nostājas dokumenta pieņemšana 2019. gada pārskata procesam. ES devums, lai CND noteiktu 2019. gada pārskata procesa kārtību.

| — | ES kopējās nostājas īstenošana attiecībā uz procesu pēc UNGASS. |
| --- | --- |

—

ES kopējās nostājas īstenošana attiecībā uz procesu pēc UNGASS.

| — | Rezultāts, kas gūts, 2019. gadā pārskatot ANO Politisko deklarāciju un rīcības plānu par starptautisko sadarbību, kas vērsta uz integrētu un līdzsvarotu stratēģiju narkomānijas problēmas risināšanai pasaulē. |
| --- | --- |

—

Rezultāts, kas gūts, 2019. gadā pārskatot ANO Politisko deklarāciju un rīcības plānu par starptautisko sadarbību, kas vērsta uz integrētu un līdzsvarotu stratēģiju narkomānijas problēmas risināšanai pasaulē.

| — | Panākumi ar narkotikām saistītu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. |
| --- | --- |

—

Panākumi ar narkotikām saistītu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā.

EĀDD ziņojumi

Konverģences rādītājs

2019. gada pārskata iznākums

Ikgadējie ziņojumi par ilgtspējīgas attīstības mērķiem

| 43. | Pastiprināt partnerības ar UNODC, PVO, UNAIDS un citām attiecīgām ANO aģentūrām, starptautiskajām un reģionālajām struktūrām un organizācijām un iniciatīvām (piem., Eiropas Padomi un Parīzes pakta iniciatīvu). |
| --- | --- |

43.

Pastiprināt partnerības ar UNODC, PVO, UNAIDS un citām attiecīgām ANO aģentūrām, starptautiskajām un reģionālajām struktūrām un organizācijām un iniciatīvām (piem., Eiropas Padomi un Parīzes pakta iniciatīvu).

Pastāvīgi

Padome

EĀDD

Komisija

Prezidentvalsts

Padomes DG (HDG)

EMCDDA

| — | Būtiskākie rādītāji Nr. 13, 15. |
| --- | --- |

—

Būtiskākie rādītāji Nr. 13, 15.

| — | Starp ES un attiecīgajām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām un organizācijām veiktās informācijas apmaiņas gadījumu, kā arī darbību un iniciatīvu skaits. |
| --- | --- |

—

Starp ES un attiecīgajām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām un organizācijām veiktās informācijas apmaiņas gadījumu, kā arī darbību un iniciatīvu skaits.

| — | Ar attiecīgajām struktūrām izveidoto partnerību efektivitāte |
| --- | --- |

—

Ar attiecīgajām struktūrām izveidoto partnerību efektivitāte

Dalībvalstu, EĀDD, Komisijas ziņojumi

| 12. | Atbalstīt valstu, kas pievienojas, kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pielāgošanos un pieskaņošanos ES acquis narkotiku apkarošanas jomā, tostarp sniedzot mērķtiecīgu palīdzību un veicot uzraudzību. |
| --- | --- |

12.

Atbalstīt valstu, kas pievienojas, kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pielāgošanos un pieskaņošanos ES acquis narkotiku apkarošanas jomā, tostarp sniedzot mērķtiecīgu palīdzību un veicot uzraudzību.

| 44. | Sniegt mērķtiecīgu tehnisko palīdzību un cita veida palīdzību un nepieciešamo atbalstu valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, lai veicinātu to pielāgošanos un pieskaņošanos ES acquis narkomānijas apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

44.

Sniegt mērķtiecīgu tehnisko palīdzību un cita veida palīdzību un nepieciešamo atbalstu valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, lai veicinātu to pielāgošanos un pieskaņošanos ES acquis narkomānijas apkarošanas jomā.

Pastāvīgi

Komisija

DV

EMCDDA

Eiropols

Eurojust

FRONTEX

EĀDD

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 15. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 15.

| — | Lielāka valstu atbilstība ES acquis. |
| --- | --- |

—

Lielāka valstu atbilstība ES acquis.

| — | Pabeigto projektu skaits un kvalitāte. |
| --- | --- |

—

Pabeigto projektu skaits un kvalitāte.

| — | Izveidotās valstu narkotiku apkarošanas stratēģijas un valstu narkotiku apkarošanas koordinējošās struktūras. |
| --- | --- |

—

Izveidotās valstu narkotiku apkarošanas stratēģijas un valstu narkotiku apkarošanas koordinējošās struktūras.

EMCDDA ziņojumi

Valstu, kas pievienojas, kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu ziņojumi

5.   Informācija, pētniecība, uzraudzība un izvērtēšana

Veicināt labāku izpratni par visiem narkotiku parādības aspektiem un par pasākumu ietekmi, lai panāktu pamatotu un visaptverošu pierādījumu bāzi politikai un darbībām

| Mērķis | Darbība | Grafiks | Atbildīgā puse | Rādītājs(-i) | Datu vākšanas/izvērtējuma mehānismi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. | Nodrošināt pienācīgus ieguldījumus pētniecībā, datu vākšanā, uzraudzībā, izvērtēšanā un informācijas apmaiņā par visiem narkotiku parādības aspektiem. |

Mērķis

Darbība

Grafiks

Atbildīgā puse

Rādītājs(-i)

Datu vākšanas/izvērtējuma mehānismi

13.

Nodrošināt pienācīgus ieguldījumus pētniecībā, datu vākšanā, uzraudzībā, izvērtēšanā un informācijas apmaiņā par visiem narkotiku parādības aspektiem.

| 45. | Veicināt pienācīgu ES līmeņa finansējumu ar narkotikām saistītai daudzdisciplinārai pētniecībai un pētījumiem, tostarp izmantojot ar ES saistītas finanšu programmas (2014–2020). |
| --- | --- |

45.

Veicināt pienācīgu ES līmeņa finansējumu ar narkotikām saistītai daudzdisciplinārai pētniecībai un pētījumiem, tostarp izmantojot ar ES saistītas finanšu programmas (2014–2020).

2017–2020

DV

Komisija

| — | Dažādām programmām un projektiem piešķirtais ES finansējuma apjoms un veids. |
| --- | --- |

—

Dažādām programmām un projektiem piešķirtais ES finansējuma apjoms un veids.

Komisija

ziņojumi ikgadējā pētniecības dialogā

| 46. | Nodrošināt, lai ES atbalstītajos projektos:






  a) | tiktu ņemtas vērā ES Narkotiku apkarošanas stratēģijas un Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna prioritātes; |
| --- | --- | --- |

46.

Nodrošināt, lai ES atbalstītajos projektos:

a)

tiktu ņemtas vērā ES Narkotiku apkarošanas stratēģijas un Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna prioritātes;

| b) | tiktu ņemtas vērā nepilnības politikas formulējumos; |
| --- | --- |

b)

tiktu ņemtas vērā nepilnības politikas formulējumos;

| c) | tiktu iegūta skaidra pievienotā vērtība un nodrošināta saskaņotība un sinerģija; un |
| --- | --- |

c)

tiktu iegūta skaidra pievienotā vērtība un nodrošināta saskaņotība un sinerģija; un

| d) | nebūtu dublēšanās ar pētījumiem citās programmās un struktūrās; |
| --- | --- |

d)

nebūtu dublēšanās ar pētījumiem citās programmās un struktūrās;

| e) | tiktu ņemta vērā neirozinātnes un uzvedības pētniecības nozīmība (8); |
| --- | --- |

e)

tiktu ņemta vērā neirozinātnes un uzvedības pētniecības nozīmība (8);

| f) | būtu ietverti skaidri rādītāji to ietekmes mērīšanai. |
| --- | --- |

f)

būtu ietverti skaidri rādītāji to ietekmes mērīšanai.

2017–2020

Komisija

EMCDDA

| — | ES Narkotiku apkarošanas stratēģijas un rīcības plāna prioritāšu iekļaušana ar narkotikām saistītu ES finansētu pētījumu finansēšanā un izvērtējumā. |
| --- | --- |

—

ES Narkotiku apkarošanas stratēģijas un rīcības plāna prioritāšu iekļaušana ar narkotikām saistītu ES finansētu pētījumu finansēšanā un izvērtējumā.

| — | Ar narkotikām saistītu ES finansētu pētījumu, dotāciju un piešķirto līgumu skaits, ietekme, komplementaritāte un vērtība. |
| --- | --- |

—

Ar narkotikām saistītu ES finansētu pētījumu, dotāciju un piešķirto līgumu skaits, ietekme, komplementaritāte un vērtība.

| — | Tādu ar narkotikām saistītu ES finansētu rakstu un pētījumu ziņojumu skaits, kas ir publicēti ietekmīgos zinātniski recenzētos žurnālos. |
| --- | --- |

—

Tādu ar narkotikām saistītu ES finansētu rakstu un pētījumu ziņojumu skaits, kas ir publicēti ietekmīgos zinātniski recenzētos žurnālos.

| — | Ikgadējas diskusijas HDG par ES finansētiem pētniecības projektiem, kas saistīti ar narkotikām, tostarp EMCDDA Zinātniskās komitejas ieteikumi par pētniecības prioritātēm. |
| --- | --- |

—

Ikgadējas diskusijas HDG par ES finansētiem pētniecības projektiem, kas saistīti ar narkotikām, tostarp EMCDDA Zinātniskās komitejas ieteikumi par pētniecības prioritātēm.

Pētniecības projektu ziņojumi

EMCDDA Zinātniskās komitejas ieteikumi par pētniecības prioritātēm

Zinātnes citēšanas indekss un līdzīgi bibliometriski instrumenti

ERANID izstrādāta stratēģisko pētījumu programma

| 47. | Veicināt uz pierādījumiem balstītus izvērtējumus par politiku un pasākumiem valstu, ES un starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

47.

Veicināt uz pierādījumiem balstītus izvērtējumus par politiku un pasākumiem valstu, ES un starptautiskā līmenī.

2017–2020

Komisija

DV

EMCDDA

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 14. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 14.

| — | EMCDDA ceļvedis par izvērtēšanu, kas izmantots valsts procesu atbalstam. |
| --- | --- |

—

EMCDDA ceļvedis par izvērtēšanu, kas izmantots valsts procesu atbalstam.

| — | Īpašu pētījumu veikšana par ES un starptautiskās narkomānijas apkarošanas politikas efektivitāti un ietekmi. |
| --- | --- |

—

Īpašu pētījumu veikšana par ES un starptautiskās narkomānijas apkarošanas politikas efektivitāti un ietekmi.

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

| 48. | Pastiprināt dalīšanos analīzē (tostarp informācijas avotu kartēšanā) un informācijā par saikni starp narkotiku kontrabandu un:






  a) | teroristu grupējumu un darbību finansēšanu, tostarp attiecībā uz jebkādu pārklāšanos starp iedibinātiem maršrutiem narkotiku ražošanas un kontrabandas apgabalos un konflikta zonās, un ES esošo teroristu vienību finansējuma avotiem no nelegālām darbībām, tostarp no narkotiku kontrabandas; |
| --- | --- | --- |

48.

Pastiprināt dalīšanos analīzē (tostarp informācijas avotu kartēšanā) un informācijā par saikni starp narkotiku kontrabandu un:

a)

teroristu grupējumu un darbību finansēšanu, tostarp attiecībā uz jebkādu pārklāšanos starp iedibinātiem maršrutiem narkotiku ražošanas un kontrabandas apgabalos un konflikta zonās, un ES esošo teroristu vienību finansējuma avotiem no nelegālām darbībām, tostarp no narkotiku kontrabandas;

| b) | migrantu kontrabandu (veidojot sinerģiju ar ES Rīcības plānu cīņai pret migrantu kontrabandu (2015–2020), kurā ir paredzēta pētniecība un riska analīze par saikni starp kontrabandu un citiem noziegumiem, piemēram, narkotiku kontrabandu) tostarp tajā:






  — | pievēršoties neaizsargātiem migrantiem un to iespējamai izmantošanai narkotiku kontrabandas mērķiem un/vai kā narkotiku galalietotājiem, īpaši nepilngadīgām personām un sievietēm, |
| --- | --- | --- |

b)

migrantu kontrabandu (veidojot sinerģiju ar ES Rīcības plānu cīņai pret migrantu kontrabandu (2015–2020), kurā ir paredzēta pētniecība un riska analīze par saikni starp kontrabandu un citiem noziegumiem, piemēram, narkotiku kontrabandu) tostarp tajā:

—

pievēršoties neaizsargātiem migrantiem un to iespējamai izmantošanai narkotiku kontrabandas mērķiem un/vai kā narkotiku galalietotājiem, īpaši nepilngadīgām personām un sievietēm,

| — | veicot izpēti par jebkādu noziedzīgo grupu, darbības veidu un maršrutu pārklāšanos narkotiku kontrabandas un migrantu kontrabandas jomā; |
| --- | --- |

—

veicot izpēti par jebkādu noziedzīgo grupu, darbības veidu un maršrutu pārklāšanos narkotiku kontrabandas un migrantu kontrabandas jomā;

| c) | pievēršoties cilvēku tirdzniecībai, veidojot sinerģiju ar ES tiesību aktiem un politisko regulējumu cilvēku tirdzniecības izskaušanas jomā, tostarp ar ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai (2012–2016). |
| --- | --- |

c)

pievēršoties cilvēku tirdzniecībai, veidojot sinerģiju ar ES tiesību aktiem un politisko regulējumu cilvēku tirdzniecības izskaušanas jomā, tostarp ar ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai (2012–2016).

2017–2020

DV

Komisija

ES ATC

EMCDDA

Eiropols

FRONTEX

FRA

EIGE

Padomes DG

COSI

COTER

TWP

HLWG)

| — | Līmenis, līdz kuram ir uzlabojusies sapratne par iespējamu saikni starp narkotiku kontrabandu un:






  — | teroristu finansēšanu, |
| --- | --- | --- |

—

Līmenis, līdz kuram ir uzlabojusies sapratne par iespējamu saikni starp narkotiku kontrabandu un:

—

teroristu finansēšanu,

| — | migrantu kontrabandu, |
| --- | --- |

—

migrantu kontrabandu,

| — | cilvēku tirdzniecību. |
| --- | --- |

—

cilvēku tirdzniecību.

| — | ES un valstu devums (piem., ziņojumi, pētījumi un raksti, kuros ir izskatīti šie temati). |
| --- | --- |

—

ES un valstu devums (piem., ziņojumi, pētījumi un raksti, kuros ir izskatīti šie temati).

Dalībvalstu ziņojumi

Komisijas ziņojumi

ES aģentūru ziņojumi (EMCDDA, Eiropols

FRONTEX un FRA saistībā ar saviem regulāri sniegtajiem ziņojumiem,

EIGE saistībā ar saviem regulāri sniegtajiem ziņojumiem)

FATF riska izvērtējumi

| 14. | Uzturēt sakarus un sadarbību, kā arī attīstīt spējas ES zināšanu infrastruktūrā un pa visu ES zināšanu infrastruktūru attiecībā uz informāciju, pētniecību, uzraudzību un izvērtējumu par narkotikām, īpaši nelegālām narkotikām. |
| --- | --- |

14.

Uzturēt sakarus un sadarbību, kā arī attīstīt spējas ES zināšanu infrastruktūrā un pa visu ES zināšanu infrastruktūru attiecībā uz informāciju, pētniecību, uzraudzību un izvērtējumu par narkotikām, īpaši nelegālām narkotikām.

| 49. | Sadarbībā ar attiecīgajām pusēm turpināt veikt visaptverošu analīzi par:






  a) | situāciju ES narkotiku jomā; |
| --- | --- | --- |

49.

Sadarbībā ar attiecīgajām pusēm turpināt veikt visaptverošu analīzi par:

a)

situāciju ES narkotiku jomā;

| b) | narkotiku lietošanas dinamiku sabiedrībā kopumā un mērķgrupās; |
| --- | --- |

b)

narkotiku lietošanas dinamiku sabiedrībā kopumā un mērķgrupās;

| c) | reakciju uz narkotiku lietošanu, |
| --- | --- |

c)

reakciju uz narkotiku lietošanu,

un noteiktā laikā EMCDDA sniedz atjauninātu informāciju par 2017. pārskatu attiecībā uz marihuānas legalizāciju ES, kā arī turpina uzraudzīt marihuānas regulējumu valstu līmenī un trešās valstīs un ziņot par to.

Pastāvīgi

EMCDDA

Eiropols

DV

Komisija

| — | Būtiskākie rādītāji Nr. 1–15. |
| --- | --- |

—

Būtiskākie rādītāji Nr. 1–15.

| — | Pašreizējās nepilnības izveidotajā zināšanu bāzē un ES līmeņa sistēmā, kas izstrādāta, lai maksimāli iegūtu analīzi no pašreiz rīcībā esošajiem datiem. |
| --- | --- |

—

Pašreizējās nepilnības izveidotajā zināšanu bāzē un ES līmeņa sistēmā, kas izstrādāta, lai maksimāli iegūtu analīzi no pašreiz rīcībā esošajiem datiem.

| — | Ar situāciju narkotiku apkarošanas jomā saistīto pārskatu un tematisko analīžu skaits. |
| --- | --- |

—

Ar situāciju narkotiku apkarošanas jomā saistīto pārskatu un tematisko analīžu skaits.

EMCDDA ziņojumi

Dalībvalstu ziņojumi

Pilsoniskās sabiedrības forums par narkotikām

Komisija

| 50. | Veicināt uz pierādījumiem balstītas mācības tiem, kas iesaistīti reaģēšanā uz narkotiku parādību. |
| --- | --- |

50.

Veicināt uz pierādījumiem balstītas mācības tiem, kas iesaistīti reaģēšanā uz narkotiku parādību.

2017–2020

DV

EMCDDA

CEPOL

| — | v Tādu dalībvalstu un ES līmeņa iniciatīvu skaits, kurās ir paredzēts apmācīt profesionāļus narkotiku pieprasījuma samazināšanas un narkotiku piedāvājuma samazināšanas aspektos. |
| --- | --- |

—

v Tādu dalībvalstu un ES līmeņa iniciatīvu skaits, kurās ir paredzēts apmācīt profesionāļus narkotiku pieprasījuma samazināšanas un narkotiku piedāvājuma samazināšanas aspektos.

| — | Tādu dalībvalstu un ES līmenī īstenoto iniciatīvu skaits, kurās apmāca profesionāļus, kā vākt datus par narkotiku pieprasījuma samazināšanu un narkotiku piedāvājuma samazināšanu, un ziņot par tiem. |
| --- | --- |

—

Tādu dalībvalstu un ES līmenī īstenoto iniciatīvu skaits, kurās apmāca profesionāļus, kā vākt datus par narkotiku pieprasījuma samazināšanu un narkotiku piedāvājuma samazināšanu, un ziņot par tiem.

Dalībvalstu ziņojumi

CEPOL gada ziņojums

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

| 51. | Veicināt datu vākšanu, izpēti, analīzi un ziņošanu attiecībā uz:






  a) | narkotiku pieprasījuma mazināšanu; |
| --- | --- | --- |

51.

Veicināt datu vākšanu, izpēti, analīzi un ziņošanu attiecībā uz:

a)

narkotiku pieprasījuma mazināšanu;

| b) | narkotiku piedāvājuma mazināšanu; |
| --- | --- |

b)

narkotiku piedāvājuma mazināšanu;

| c) | tādām jaunām tendencēm kā vairāku narkotiku vienlaicīga lietošana un nepareiza psihoaktīvo zāļu lietošana, kas rada risku veselībai un drošībai; |
| --- | --- |

c)

tādām jaunām tendencēm kā vairāku narkotiku vienlaicīga lietošana un nepareiza psihoaktīvo zāļu lietošana, kas rada risku veselībai un drošībai;

| d) | asinīs pārnēsātiem vīrusiem, kas saistīti ar narkotiku lietošanu, tostarp attiecībā uz HIV un vīrusa hepatītu, bet ne tikai tiem, kā arī uz seksuāli transmisīvajām slimībām un tuberkulozi; |
| --- | --- |

d)

asinīs pārnēsātiem vīrusiem, kas saistīti ar narkotiku lietošanu, tostarp attiecībā uz HIV un vīrusa hepatītu, bet ne tikai tiem, kā arī uz seksuāli transmisīvajām slimībām un tuberkulozi;

| e) | garīgajām un fiziskajām blakusslimībām; |
| --- | --- |

e)

garīgajām un fiziskajām blakusslimībām;

| f) | narkotiku problēmām ieslodzīto personu vidū un to, kāda pieejamība un tvērums ir narkotiku pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un pakalpojumiem ieslodzījuma vietās; un |
| --- | --- |

f)

narkotiku problēmām ieslodzīto personu vidū un to, kāda pieejamība un tvērums ir narkotiku pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un pakalpojumiem ieslodzījuma vietās; un

| g) | citām problēmām un sekām, kas saistītas ar nelegālām vielām, kā arī ar vairāku narkotiku vienlaicīgu lietošanu (kombinēta legālo un nelegālo vielu, tostarp psihoaktīvo zāļu, alkohola un tabakas, lietošana); |
| --- | --- |

g)

citām problēmām un sekām, kas saistītas ar nelegālām vielām, kā arī ar vairāku narkotiku vienlaicīgu lietošanu (kombinēta legālo un nelegālo vielu, tostarp psihoaktīvo zāļu, alkohola un tabakas, lietošana);

| h) | narkotiku apkarošanas politiku atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un principiem. |
| --- | --- |

h)

narkotiku apkarošanas politiku atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un principiem.

Pastāvīgi

DV

Komisija

EMCDDA

Eiropols

ECDC

EZA

| — | Labāka uz pierādījumiem balstītu un zinātniski pamatotu rādītāju pieejamība par narkotiku piedāvājuma samazināšanu un narkotiku pieprasījuma samazināšanu un to biežāka īstenošana. |
| --- | --- |

—

Labāka uz pierādījumiem balstītu un zinātniski pamatotu rādītāju pieejamība par narkotiku piedāvājuma samazināšanu un narkotiku pieprasījuma samazināšanu un to biežāka īstenošana.

| — | Apjoms, kādā dalībvalstu līmenī tiek uzsākta jauna pētniecība par tādām jaunām tendencēm kā vairāku narkotiku vienlaicīga lietošana un nepareiza psihoaktīvo zāļu lietošana, asinīs pārnēsātām slimībām, kas saistītas ar narkotiku lietošanu, tostarp, bet ne tikai, HIV un vīrusa hepatītu, kā arī seksuāli transmisīvajām slimībām un tuberkulozi, psihiatrisku un fizisku komorbiditāti, citām problēmām un sekām, kas saistītas gan ar legālām, gan nelegālām vielām. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā dalībvalstu līmenī tiek uzsākta jauna pētniecība par tādām jaunām tendencēm kā vairāku narkotiku vienlaicīga lietošana un nepareiza psihoaktīvo zāļu lietošana, asinīs pārnēsātām slimībām, kas saistītas ar narkotiku lietošanu, tostarp, bet ne tikai, HIV un vīrusa hepatītu, kā arī seksuāli transmisīvajām slimībām un tuberkulozi, psihiatrisku un fizisku komorbiditāti, citām problēmām un sekām, kas saistītas gan ar legālām, gan nelegālām vielām.

| — | ES mēroga pētījums par sabiedrības iebiedēšanu saistībā ar narkotikām un par šādas iebiedēšanas ietekmi uz vairāk skartajiem indivīdiem, ģimenēm un kopienām, kā arī par efektīvu atbildes reakciju uz to. |
| --- | --- |

—

ES mēroga pētījums par sabiedrības iebiedēšanu saistībā ar narkotikām un par šādas iebiedēšanas ietekmi uz vairāk skartajiem indivīdiem, ģimenēm un kopienām, kā arī par efektīvu atbildes reakciju uz to.

| — | Uz pierādījumiem balstītu un zinātniski pamatotu rādītāju pieņemšana attiecībā narkotiku problēmām ieslodzīto vidū. |
| --- | --- |

—

Uz pierādījumiem balstītu un zinātniski pamatotu rādītāju pieņemšana attiecībā narkotiku problēmām ieslodzīto vidū.

EMCDDA ziņojumi

EZA ziņojumi

Dalībvalstu ziņojumi

Saskaņotu datu ziņojumi no ES struktūrām, tostarp EMCDDA

ES SOCTA

| 52. | Uzlabot spēju atklāt un izvērtēt jaunu psihoaktīvo vielu parādīšanos un lietojumu un efektīvi reaģēt uz to, kā arī uzraudzīt to, cik lielā mērā šādas jaunas vielas ietekmē lietotāju skaitu un profilu. |
| --- | --- |

52.

Uzlabot spēju atklāt un izvērtēt jaunu psihoaktīvo vielu parādīšanos un lietojumu un efektīvi reaģēt uz to, kā arī uzraudzīt to, cik lielā mērā šādas jaunas vielas ietekmē lietotāju skaitu un profilu.

Pastāvīgi

Komisija

DV

EMCDDA

Eiropols

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 6. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 6.

| — | Apmērs, kādā ir uzsākti jauni epidemioloģiskie, farmakoloģiskie un toksikoloģiskie pētījumi par jaunām psihoaktīvām vielām un kādā tos atbalsta dalībvalstu un ES pētniecības programmas. |
| --- | --- |

—

Apmērs, kādā ir uzsākti jauni epidemioloģiskie, farmakoloģiskie un toksikoloģiskie pētījumi par jaunām psihoaktīvām vielām un kādā tos atbalsta dalībvalstu un ES pētniecības programmas.

| — | Informācijas, paraugprakses un izlūkdatu apmaiņas apmērs. |
| --- | --- |

—

Informācijas, paraugprakses un izlūkdatu apmaiņas apmērs.

| — | Apmērs, kādā toksikoloģijas laboratorijas un pētniecības institūti apmainās ar informāciju par toksikoloģijas un veselības datu analīzi par jaunām psihoaktīvām vielām. |
| --- | --- |

—

Apmērs, kādā toksikoloģijas laboratorijas un pētniecības institūti apmainās ar informāciju par toksikoloģijas un veselības datu analīzi par jaunām psihoaktīvām vielām.

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

EMCDDA un Eiropola īstenošanas ziņojums

Laboratoriju un pētniecības institūtu ziņojumi

| 53. | Pastiprināt centienus dalīties kriminālistikas datos, tostarp atbalstīt jaunu psihoaktīvo vielu identificēšanu, laboratorijas atsauces standartus par jaunām psihoaktīvām vielām un vienotas jauno vielu identificēšanas metodoloģijas izstrādi, veicinot sadarbību ar Komisijas Kopīgo pētniecības centru un ar tādiem pastāvošajiem tīkliem kā Eiropas Kriminālistikas institūtu tīkla narkotiku jautājumu darba grupu saistībā ar TI padomes secinājumiem par Eiropas kriminālistikas redzējumu 2020. gadam un ar Eiropas Muitas laboratoriju tīklu. |
| --- | --- |

53.

Pastiprināt centienus dalīties kriminālistikas datos, tostarp atbalstīt jaunu psihoaktīvo vielu identificēšanu, laboratorijas atsauces standartus par jaunām psihoaktīvām vielām un vienotas jauno vielu identificēšanas metodoloģijas izstrādi, veicinot sadarbību ar Komisijas Kopīgo pētniecības centru un ar tādiem pastāvošajiem tīkliem kā Eiropas Kriminālistikas institūtu tīkla narkotiku jautājumu darba grupu saistībā ar TI padomes secinājumiem par Eiropas kriminālistikas redzējumu 2020. gadam un ar Eiropas Muitas laboratoriju tīklu.

2017–2020

Komisija

DV

EMCDDA

| — | Būtiskākais rādītājs Nr. 15. |
| --- | --- |

—

Būtiskākais rādītājs Nr. 15.

| — | Apjoms, kādā dalās kriminālistikas datos par jaunām psihoaktīvām vielām, atbalstot jaunu psihoaktīvu vielu identificēšanu. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā dalās kriminālistikas datos par jaunām psihoaktīvām vielām, atbalstot jaunu psihoaktīvu vielu identificēšanu.

| — | Tas, cik viegli kriminālistikas laboratorijām, muitas laboratorijām un institūtiem ir piekļūt laboratorijas atsauces standartiem. |
| --- | --- |

—

Tas, cik viegli kriminālistikas laboratorijām, muitas laboratorijām un institūtiem ir piekļūt laboratorijas atsauces standartiem.

| — | Panākumi vienotas jaunu psihoaktīvu vielu identificēšanas metodoloģijas izstrādē. |
| --- | --- |

—

Panākumi vienotas jaunu psihoaktīvu vielu identificēšanas metodoloģijas izstrādē.

EMCDDA/Eiropola ziņojumi

Komisijas ziņojumi

| 54. | Uzlabot un palielināt spēju dalībvalstu un ES līmenī konstatēt, izvērtēt un reaģēt uz a) uzvedības izmaiņām narkotiku patēriņā un b) ar narkotikām saistītiem epidēmiskiem uzliesmojumiem. |
| --- | --- |

54.

Uzlabot un palielināt spēju dalībvalstu un ES līmenī konstatēt, izvērtēt un reaģēt uz a) uzvedības izmaiņām narkotiku patēriņā un b) ar narkotikām saistītiem epidēmiskiem uzliesmojumiem.

Pastāvīgi

DV

EMCDDA

ECDC

| — | Izstrādātu un īstenotu jaunu, ar narkotikām saistītu sabiedrības veselības iniciatīvu skaits. |
| --- | --- |

—

Izstrādātu un īstenotu jaunu, ar narkotikām saistītu sabiedrības veselības iniciatīvu skaits.

| — | To esošo pasākumu un iniciatīvu skaits un efektivitāte, kuras tiek grozītas, lai ņemtu vērā narkotiku patēriņu vai epidēmiskus uzliesmojumus. |
| --- | --- |

—

To esošo pasākumu un iniciatīvu skaits un efektivitāte, kuras tiek grozītas, lai ņemtu vērā narkotiku patēriņu vai epidēmiskus uzliesmojumus.

| — | Agrīno brīdināšanas ziņojumu, riska novērtējumu un brīdinājumu skaits un ietekme. |
| --- | --- |

—

Agrīno brīdināšanas ziņojumu, riska novērtējumu un brīdinājumu skaits un ietekme.

Agrīnās brīdināšanas sistēmas ziņojumi

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

EZA ziņojumi

| 15. | Veicināt uzraudzības, izpētes un izvērtējuma rezultātu izplatīšanu ES un valstu līmenī. |
| --- | --- |

15.

Veicināt uzraudzības, izpētes un izvērtējuma rezultātu izplatīšanu ES un valstu līmenī.

| 55. | Dalībvalstis turpina atbalstīt ES uzraudzību un informācijas apmaiņas centienus, tostarp sadarbību ar Reitox valstu koordinācijas centriem un to pienācīgu atbalstu.






  a) | Tādu Eiropas pasākumu rīkošana, kuros galvenā uzmanība būtu pievērsta pētniecībā gūtu zināšanu nodošanai un izplatīšanai politikas veidotājiem un profesionāļiem. |
| --- | --- | --- |

55.

Dalībvalstis turpina atbalstīt ES uzraudzību un informācijas apmaiņas centienus, tostarp sadarbību ar Reitox valstu koordinācijas centriem un to pienācīgu atbalstu.

a)

Tādu Eiropas pasākumu rīkošana, kuros galvenā uzmanība būtu pievērsta pētniecībā gūtu zināšanu nodošanai un izplatīšanai politikas veidotājiem un profesionāļiem.

Pastāvīgi

DV

EMCDDA

Komisija

| — | Brīva piekļuve izplatītajiem ES finansētu pētījumu rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Brīva piekļuve izplatītajiem ES finansētu pētījumu rezultātiem.

| — | Apjoms, kādā Reitox valstu koordinācijas centru finansējums un citi resursi atbilst prasībām. |
| --- | --- |

—

Apjoms, kādā Reitox valstu koordinācijas centru finansējums un citi resursi atbilst prasībām.

| — | Reitox valstu koordinācijas centru izplatīšanas iniciatīvu skaits un efektivitāte. |
| --- | --- |

—

Reitox valstu koordinācijas centru izplatīšanas iniciatīvu skaits un efektivitāte.

| — | Tādu ES rīkotu pasākumu skaits, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta pētniecībā gūtu zināšanu nodošanai un izplatīšanai politikas veidotājiem un profesionāļiem. |
| --- | --- |

—

Tādu ES rīkotu pasākumu skaits, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta pētniecībā gūtu zināšanu nodošanai un izplatīšanai politikas veidotājiem un profesionāļiem.

Izplatīšana tīmeklī, tostarp OpenAire, Cordis

EMCDDA tīmekļa vietne

EMCDDA ziņojumu/Reitox tīkla valstu ziņojumu kopums

---

(1)  “Uz pierādījumiem balstīts” šajā kontekstā būtu jāsaprot kā tāds, kas ir “balstīts uz pieejamiem zinātniskiem pierādījumiem un pieredzi”.

(2)  Padomes secinājumi par ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna 2013.–2016. gadam īstenošanu attiecībā uz minimālajiem kvalitātes standartiem narkotiku pieprasījuma samazināšanā Eiropas Savienībā (11985/15)

(3)  MAOC (N), kas atrodas Lisabonā, ir iniciatīva, ko īsteno 7 ES dalībvalstis: Francija, Īrija, Itālija, Spānija, Nīderlande, Portugāle un Apvienotā Karaliste, un ko līdzfinansē no Eiropas Savienības Iekšējās drošības fonda. Centrs nodrošina forumu daudzpusējai sadarbībai, lai apslāpētu nelikumīgu tirdzniecību ar narkotiskajām vielām pa jūras vai gaisa ceļiem.

(4)  Padomes secinājumi par narkotiku piedāvājuma uzraudzības uzlabošanu Eiropas Savienībā (2013. gada 15. novembris).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā; Padomes Lēmums 2007/845/TI attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā; Padomes Pamatlēmums 2006/783/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu konfiskācijas rīkojumiem. Padomes Pamatlēmums 2003/577/TI par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus, Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par iesaldēšanas rīkojumu un konfiskācijas rīkojumu savstarpēju atzīšanu, COM(2016) 819; Padomes Pamatlēmums 2005/212/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju; Padomes Pamatlēmums 2003/577/TI par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK; Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, arestēšanu un konfiskāciju; Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu krimināltiesībās, COM(2016) 826. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās. Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Savienības teritorijā ievestās naudas vai no tās izvestās naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu.

(7)  Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI (2004. gada 25. oktobris), ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā, attiecībā uz narkotisko vielu definīciju.

(8)  Saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gadam) aptuveni EUR 27 miljoni jau ir piešķirti projektiem, kuri ir saistīti ar narkomāniju un kuros ir ietverta uzvedības pētniecība un neirozinātne.

---

I PIELIKUMS

Piecpadsmit būtiskākie rādītāji ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plānā 2017.–2020. gadam (1)

| 1. | To iedzīvotāju īpatsvars, kuri pašlaik (pēdējā mēneša laikā) lieto narkotikas, nesen (pēdējā gada laikā) lietoja narkotikas un kuri jebkad (mūžā) ir lietojuši narkotikas, sadalījumā pa narkotiskajām vielām un vecuma grupām (EMCDDA vispārējs sabiedrības apsekojums). |
| --- | --- |

1.

To iedzīvotāju īpatsvars, kuri pašlaik (pēdējā mēneša laikā) lieto narkotikas, nesen (pēdējā gada laikā) lietoja narkotikas un kuri jebkad (mūžā) ir lietojuši narkotikas, sadalījumā pa narkotiskajām vielām un vecuma grupām (EMCDDA vispārējs sabiedrības apsekojums).

| 2. | Problēmas izplatības aprēķinātās tendences un intravenozo narkotiku lietotāju skaits (EMCDDA problemātisko narkotiku lietotāju skaits). |
| --- | --- |

2.

Problēmas izplatības aprēķinātās tendences un intravenozo narkotiku lietotāju skaits (EMCDDA problemātisko narkotiku lietotāju skaits).

| 3. | Narkotiku izraisītu nāves gadījumu skaita un narkotiku lietotāju mirstības tendences (saskaņā ar valstu definīcijām) (EMCDDA ar narkotikām saistītu nāves gadījumu skaits). |
| --- | --- |

3.

Narkotiku izraisītu nāves gadījumu skaita un narkotiku lietotāju mirstības tendences (saskaņā ar valstu definīcijām) (EMCDDA ar narkotikām saistītu nāves gadījumu skaits).

| 4. | Ar narkotiku lietošanu saistītu infekcijas slimību, tostarp HIV un vīrusa hepatīta, seksuāli transmisīvo slimību un tuberkulozes, izplatība un biežums intravenozo narkotiku lietotāju vidū (EMCDDA ar narkotikām saistītas infekcijas slimības). |
| --- | --- |

4.

Ar narkotiku lietošanu saistītu infekcijas slimību, tostarp HIV un vīrusa hepatīta, seksuāli transmisīvo slimību un tuberkulozes, izplatība un biežums intravenozo narkotiku lietotāju vidū (EMCDDA ar narkotikām saistītas infekcijas slimības).

| 5. | Vecuma tendences attiecībā uz pirmo nelegālu narkotiku lietošanu (Eiropas skolu apsekojuma projekts par alkoholu un citām narkotikām (ESPAD), skolas vecuma bērnu veselību ietekmējošo paradumu pētījums (HBSC) un vispārējs sabiedrības apsekojums saistībā ar narkotiku lietošanu (EMCDDA galvenais epidemioloģiskais rādītājs)). |
| --- | --- |

5.

Vecuma tendences attiecībā uz pirmo nelegālu narkotiku lietošanu (Eiropas skolu apsekojuma projekts par alkoholu un citām narkotikām (ESPAD), skolas vecuma bērnu veselību ietekmējošo paradumu pētījums (HBSC) un vispārējs sabiedrības apsekojums saistībā ar narkotiku lietošanu (EMCDDA galvenais epidemioloģiskais rādītājs)).

| 6. | Ārstēšanos no narkomānijas sākušo pacientu skaita tendences (EMCDDA pieprasījums pēc ārstēšanas) un aprēķinātais narkomānijas ārstēšanas pacientu kopskaits (EMCDDA pieprasījums pēc ārstēšanas un veselības un sociālās aprūpes sistēmas atbildes reakcija). |
| --- | --- |

6.

Ārstēšanos no narkomānijas sākušo pacientu skaita tendences (EMCDDA pieprasījums pēc ārstēšanas) un aprēķinātais narkomānijas ārstēšanas pacientu kopskaits (EMCDDA pieprasījums pēc ārstēšanas un veselības un sociālās aprūpes sistēmas atbildes reakcija).

| 7. | Izņemto nelegālo narkotiku skaita un kvantitātes tendences (EMCDDA narkotiku izņemšana: kaņepes, tostarp marihuāna, heroīns, kokaīns, kreks, amfetamīns, metamfetamīns, ekstazī, LSD un citas vielas). |
| --- | --- |

7.

Izņemto nelegālo narkotiku skaita un kvantitātes tendences (EMCDDA narkotiku izņemšana: kaņepes, tostarp marihuāna, heroīns, kokaīns, kreks, amfetamīns, metamfetamīns, ekstazī, LSD un citas vielas).

| 8. | Tendences attiecībā uz nelegālo narkotiku mazumtirdzniecības cenu un tīrību (EMCDDA cena un tīrība: kaņepes, tostarp marihuāna, heroīns, kokaīns, kreks, amfetamīns, metamfetamīns, ekstazī, LSD, citas vielas un narkotiku tablešu sastāvs). |
| --- | --- |

8.

Tendences attiecībā uz nelegālo narkotiku mazumtirdzniecības cenu un tīrību (EMCDDA cena un tīrība: kaņepes, tostarp marihuāna, heroīns, kokaīns, kreks, amfetamīns, metamfetamīns, ekstazī, LSD, citas vielas un narkotiku tablešu sastāvs).

| 9. | Tendences sākotnējo ziņojumu skaitā attiecībā uz narkotiku likumu pārkāpumiem, grupējot pēc attiecīgās narkotikas un pārkāpumu veida (piegāde salīdzinājumā ar lietošanu/glabāšanu) (EMCDDA narkotiku likumu pārkāpumi). |
| --- | --- |

9.

Tendences sākotnējo ziņojumu skaitā attiecībā uz narkotiku likumu pārkāpumiem, grupējot pēc attiecīgās narkotikas un pārkāpumu veida (piegāde salīdzinājumā ar lietošanu/glabāšanu) (EMCDDA narkotiku likumu pārkāpumi).

| 10. | Narkotiku lietošanas izplatība ieslodzīto vidū (EMCDDA narkotiku izplatība ieslodzījuma vietās). |
| --- | --- |

10.

Narkotiku lietošanas izplatība ieslodzīto vidū (EMCDDA narkotiku izplatība ieslodzījuma vietās).

| 11. | Izvērtējums par pakalpojumu un pasākumu pieejamību, tvērumu un kvalitāti profilakses, kaitējuma samazināšanas, sociālās integrācijas un ārstēšanas jomā. (EMCDDA veselības un sociālās aprūpes sistēmas atbildes reakcija). |
| --- | --- |

11.

Izvērtējums par pakalpojumu un pasākumu pieejamību, tvērumu un kvalitāti profilakses, kaitējuma samazināšanas, sociālās integrācijas un ārstēšanas jomā. (EMCDDA veselības un sociālās aprūpes sistēmas atbildes reakcija).

| 12. | Uz pierādījumiem balstīta iejaukšanās profilakses, ārstēšanas, sociālās integrācijas un atveseļošanās jomā un paredzētā tās ietekme uz narkotiku lietošanas izplatību un problemātisko narkotiku lietošanu (EMCDDA paraugprakses portāls). |
| --- | --- |

12.

Uz pierādījumiem balstīta iejaukšanās profilakses, ārstēšanas, sociālās integrācijas un atveseļošanās jomā un paredzētā tās ietekme uz narkotiku lietošanas izplatību un problemātisko narkotiku lietošanu (EMCDDA paraugprakses portāls).

| 13. | Ciešs dialogs un sadarbība ar citiem reģioniem, trešām valstīm, starptautiskajām organizācijām un citām pusēm narkotiku apkarošanas jomā (EĀDD ziņojumi). |
| --- | --- |

13.

Ciešs dialogs un sadarbība ar citiem reģioniem, trešām valstīm, starptautiskajām organizācijām un citām pusēm narkotiku apkarošanas jomā (EĀDD ziņojumi).

| 14. | Norises valstu narkotiku apkarošanas stratēģijās, izvērtējumos, likumdošanā, koordinācijas mehānismos un valsts izdevumu aprēķinos ES dalībvalstīs (EMCDDA). |
| --- | --- |

14.

Norises valstu narkotiku apkarošanas stratēģijās, izvērtējumos, likumdošanā, koordinācijas mehānismos un valsts izdevumu aprēķinos ES dalībvalstīs (EMCDDA).

| 15. | Agrīnā brīdināšanas sistēma par jaunām psihoaktīvām vielām (EMCDDA/Eiropols) un riska izvērtējums par jaunām psihoaktīvām vielām (EMCDDA). |
| --- | --- |

15.

Agrīnā brīdināšanas sistēma par jaunām psihoaktīvām vielām (EMCDDA/Eiropols) un riska izvērtējums par jaunām psihoaktīvām vielām (EMCDDA).

---

(1)  Šo rādītāju pamatā ir esošās ziņošanas sistēmas, kas pastāvējušas vēl pirms pašreizējā ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijā un rīcības plānā izvirzītajiem mērķiem, taču nodrošina visaptverošāko ES līmeņa resursu kopumu, kas palīdz to uzraudzībā un izvērtēšanā.

---

II PIELIKUMS

Akronīmu glosārijs

| CCWP | ES Padome – Muitas sadarbības jautājumu darba grupa |
| --- | --- |
| CELAC | Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopiena (Comunidad de Estados Latinoamericanos y Caribeños) |
| CEPOL | Eiropas Policijas akadēmija |
| CND | Narkotisko vielu komisija (ANO) |
| COAFR | ES Padome – Āfrikas jautājumu darba grupa |
| COASI | ES Padome – Āzijas un Okeānijas jautājumu darba grupa |
| COEST | ES Padome – Austrumeiropas un Vidusāzijas jautājumu darba grupa |
| COHOM | ES Padome – Cilvēktiesību jautājumu darba grupa |
| COLAC | ES Padome – Latīņamerikas jautājumu darba grupa |
| Komisija | Eiropas Komisija |
| CONUN | ES Padome – ANO jautājumu darba grupa |
| COSCE | ES Padome – Rietumbalkānu reģiona jautājumu darba grupa |
| COSI | ES Padome – Pastāvīgā komiteja operatīvai sadarbībai iekšējās drošības jautājumos |
| COTRA | ES Padome – Transatlantisko attiecību jautājumu darba grupa (Kanāda un ASV) |
| Padomes DG | Padomes darba grupa |
| COTER | ES Padome – Terorisma jautājumu darba grupa (starptautiskie aspekti) |
| COWEB | ES Padome – Rietumbalkānu reģiona jautājumu darba grupa |
| CUG | ES Padome – Muitas savienības jautājumu darba grupa |
| DROIPEN | ES Padome – Materiālo krimināltiesību jautājumu darba grupa |
| ECDC | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs |
| EĀDD | Eiropas Ārējās darbības dienests |
| EZA | Eiropas Zāļu aģentūra |
| EMCDDA | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs |
| EMPACT | Eiropas daudznozaru platforma pret noziedzības draudiem |
| ENFSI | Eiropas Kriminālistikas institūtu tīkls |
| ERA-NET | Eiropas Pētniecības telpa – tīkls |
| ERANID | Eiropas pētniecības telpas Tīkls attiecībā uz nelegālajām narkotikām |
| ESPAD | Eiropas skolu apsekojuma projekts par alkoholu un citām narkotikām |
| ES | Eiropas Savienība |
| EUROJUST | Eiropas Tiesiskās sadarbības vienība |
| EIROPOLS | Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai |
| ES SOCTA | ES smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējums |
| FRONTEX | Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām |
| HBSC | Skolas vecuma bērnu veselību ietekmējošo paradumu pētījums |
| HCV | C vīrushepatīts |
| HDG | ES Padome – Narkotiku jautājumu horizontālā darba grupa |
| HIV | cilvēka imūndeficīta vīruss |
| HLWG | ES Padome – Patvēruma un migrācijas jautājumu augsta līmeņa darba grupa |
| INCB | Starptautiskā Narkotiku kontroles pārvalde (ANO) |
| TI | Tieslietas un iekšlietas |
| LGBTI | Lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas/transseksuālas personas un interseksuāļi |
| LSD | Lizergīnskābes dietilamīds |
| MAOC (N) | Narkotiku jūras ceļu izpētes un operatīvais centrs |
| DSP | Daudzgadu stratēģiskie plāni (Eiropols) |
| MOU | Saprašanās memorands |
| DV | Dalībvalsts |
| NPS | jaunas psihoaktīvas vielas |
| PEN | UNODC/INCB izstrādāta pirmseksporta paziņošanas tiešsaistes sistēma |
| PICS | Prekursoru incidentu saziņas sistēma |
| Prezidentvalsts | Eiropas Savienības Padomes rotējošā prezidentvalsts |
| Triju prezidentvalstu komanda | Eiropas Savienības Padomes triju secīgu rotējošo prezidentvalstu grupa |
| Reitox | Eiropas Narkotiku un narkomānijas informācijas tīkls (Réseau Européen d’Information sur les Drogues et les Toxicomanies) |
| SOCTA | Smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējums |
| Terorisma jautājumu darba grupa | ES Padome – Terorisma jautājumu darba grupa |
| ANO | Apvienoto Nāciju Organizācija |
| UNAIDS | ANO kopējā HIV/AIDS apkarošanas programma |
| UNGASS | ANO Ģenerālās asamblejas speciālā sesija |
| UNODC | ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs |
| UNDP | ANO Attīstības programma |
| PVO | Pasaules Veselības organizācija (ANO) |

CCWP

ES Padome – Muitas sadarbības jautājumu darba grupa

CELAC

Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopiena (Comunidad de Estados Latinoamericanos y Caribeños)

CEPOL

Eiropas Policijas akadēmija

CND

Narkotisko vielu komisija (ANO)

COAFR

ES Padome – Āfrikas jautājumu darba grupa

COASI

ES Padome – Āzijas un Okeānijas jautājumu darba grupa

COEST

ES Padome – Austrumeiropas un Vidusāzijas jautājumu darba grupa

COHOM

ES Padome – Cilvēktiesību jautājumu darba grupa

COLAC

ES Padome – Latīņamerikas jautājumu darba grupa

Komisija

Eiropas Komisija

CONUN

ES Padome – ANO jautājumu darba grupa

COSCE

ES Padome – Rietumbalkānu reģiona jautājumu darba grupa

COSI

ES Padome – Pastāvīgā komiteja operatīvai sadarbībai iekšējās drošības jautājumos

COTRA

ES Padome – Transatlantisko attiecību jautājumu darba grupa (Kanāda un ASV)

Padomes DG

Padomes darba grupa

COTER

ES Padome – Terorisma jautājumu darba grupa (starptautiskie aspekti)

COWEB

ES Padome – Rietumbalkānu reģiona jautājumu darba grupa

CUG

ES Padome – Muitas savienības jautājumu darba grupa

DROIPEN

ES Padome – Materiālo krimināltiesību jautājumu darba grupa

ECDC

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

EĀDD

Eiropas Ārējās darbības dienests

EZA

Eiropas Zāļu aģentūra

EMCDDA

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

EMPACT

Eiropas daudznozaru platforma pret noziedzības draudiem

ENFSI

Eiropas Kriminālistikas institūtu tīkls

ERA-NET

Eiropas Pētniecības telpa – tīkls

ERANID

Eiropas pētniecības telpas Tīkls attiecībā uz nelegālajām narkotikām

ESPAD

Eiropas skolu apsekojuma projekts par alkoholu un citām narkotikām

ES

Eiropas Savienība

EUROJUST

Eiropas Tiesiskās sadarbības vienība

EIROPOLS

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai

ES SOCTA

ES smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējums

FRONTEX

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

HBSC

Skolas vecuma bērnu veselību ietekmējošo paradumu pētījums

HCV

C vīrushepatīts

HDG

ES Padome – Narkotiku jautājumu horizontālā darba grupa

HIV

cilvēka imūndeficīta vīruss

HLWG

ES Padome – Patvēruma un migrācijas jautājumu augsta līmeņa darba grupa

INCB

Starptautiskā Narkotiku kontroles pārvalde (ANO)

TI

Tieslietas un iekšlietas

LGBTI

Lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas/transseksuālas personas un interseksuāļi

LSD

Lizergīnskābes dietilamīds

MAOC (N)

Narkotiku jūras ceļu izpētes un operatīvais centrs

DSP

Daudzgadu stratēģiskie plāni (Eiropols)

MOU

Saprašanās memorands

DV

Dalībvalsts

NPS

jaunas psihoaktīvas vielas

PEN

UNODC/INCB izstrādāta pirmseksporta paziņošanas tiešsaistes sistēma

PICS

Prekursoru incidentu saziņas sistēma

Prezidentvalsts

Eiropas Savienības Padomes rotējošā prezidentvalsts

Triju prezidentvalstu komanda

Eiropas Savienības Padomes triju secīgu rotējošo prezidentvalstu grupa

Reitox

Eiropas Narkotiku un narkomānijas informācijas tīkls (Réseau Européen d’Information sur les Drogues et les Toxicomanies)

SOCTA

Smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējums

Terorisma jautājumu darba grupa

ES Padome – Terorisma jautājumu darba grupa

ANO

Apvienoto Nāciju Organizācija

UNAIDS

ANO kopējā HIV/AIDS apkarošanas programma

UNGASS

ANO Ģenerālās asamblejas speciālā sesija

UNODC

ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs

UNDP

ANO Attīstības programma

PVO

Pasaules Veselības organizācija (ANO)

---

Eiropas Komisija

| 5.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 215/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 215/59

---

Euro maiņas kurss (1)

2017. gada 4. jūlijs

(2017/C 215/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1353 |
| JPY | Japānas jena | 128,57 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4367 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87805 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,6735 |
| CHF | Šveices franks | 1,0954 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,4850 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,132 |
| HUF | Ungārijas forints | 308,30 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2426 |
| RON | Rumānijas leja | 4,5884 |
| TRY | Turcijas lira | 4,0377 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4922 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4730 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,8646 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5594 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5701 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 307,61 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,0182 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7220 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4165 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 174,42 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8790 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,343 |
| RUB | Krievijas rublis | 67,3400 |
| THB | Taizemes bāts | 38,617 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,7503 |
| MXN | Meksikas peso | 20,6761 |
| INR | Indijas rūpija | 73,4970 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1353

JPY

Japānas jena

128,57

DKK

Dānijas krona

7,4367

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87805

SEK

Zviedrijas krona

9,6735

CHF

Šveices franks

1,0954

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,4850

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,132

HUF

Ungārijas forints

308,30

PLN

Polijas zlots

4,2426

RON

Rumānijas leja

4,5884

TRY

Turcijas lira

4,0377

AUD

Austrālijas dolārs

1,4922

CAD

Kanādas dolārs

1,4730

HKD

Hongkongas dolārs

8,8646

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5594

SGD

Singapūras dolārs

1,5701

KRW

Dienvidkorejas vona

1 307,61

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,0182

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7220

HRK

Horvātijas kuna

7,4165

IDR

Indonēzijas rūpija

15 174,42

MYR

Malaizijas ringits

4,8790

PHP

Filipīnu peso

57,343

RUB

Krievijas rublis

67,3400

THB

Taizemes bāts

38,617

BRL

Brazīlijas reāls

3,7503

MXN

Meksikas peso

20,6761

INR

Indijas rūpija

73,4970

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 5.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 215/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 215/60

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2017. gada 4. jūlijs)

par to, kā finansē 2017. gada darba programmu par apmācību pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā programmā “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”

(2017/C 215/04)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 84. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK (2), un jo īpaši tās 36. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (3) nosaka vispārējo kārtību oficiālajām kontrolēm, kas veicamas, lai pārbaudītu atbilstību noteikumiem, kuriem ir īpašs mērķis novērst, likvidēt vai līdz pieņemamam līmenim samazināt risku cilvēkiem un dzīvniekiem un nodrošināt pārtikas un dzīvnieku barības taisnīgu tirdzniecību, un aizsargāt patērētāju intereses. Minētās regulas 51. pantā ir paredzēts, ka Komisija var organizēt personāla mācību kursus dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par minētajā regulā norādītajām oficiālajām kontrolēm, un tie var būt atvērti dalībniekiem no trešām valstīm, jo īpaši no jaunattīstības valstīm. Tādos mācību kursos jo īpaši var ietvert mācības par Eiropas Savienības tiesību aktiem dzīvnieku barības un pārtikas jomā un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (3) nosaka vispārējo kārtību oficiālajām kontrolēm, kas veicamas, lai pārbaudītu atbilstību noteikumiem, kuriem ir īpašs mērķis novērst, likvidēt vai līdz pieņemamam līmenim samazināt risku cilvēkiem un dzīvniekiem un nodrošināt pārtikas un dzīvnieku barības taisnīgu tirdzniecību, un aizsargāt patērētāju intereses. Minētās regulas 51. pantā ir paredzēts, ka Komisija var organizēt personāla mācību kursus dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par minētajā regulā norādītajām oficiālajām kontrolēm, un tie var būt atvērti dalībniekiem no trešām valstīm, jo īpaši no jaunattīstības valstīm. Tādos mācību kursos jo īpaši var ietvert mācības par Eiropas Savienības tiesību aktiem dzīvnieku barības un pārtikas jomā un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem.

| (2) | Padomes Direktīvas 2000/29/EK (4) 2. panta 1. punkta i) apakšpunktā ir norādīts juridiskais pamats kursu organizēšanai augu veselības jomā. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Direktīvas 2000/29/EK (4) 2. panta 1. punkta i) apakšpunktā ir norādīts juridiskais pamats kursu organizēšanai augu veselības jomā.

| (3) | Lai sasniegtu Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteiktos mērķus, Komisija 2006. gadā izveidoja programmu “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”. Komisijas 2006. gada 20. septembra paziņojumā “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” (5) ir aplūkotas turpmākas apmācības organizēšanas iespējas. |
| --- | --- |

(3)

Lai sasniegtu Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteiktos mērķus, Komisija 2006. gadā izveidoja programmu “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”. Komisijas 2006. gada 20. septembra paziņojumā “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” (5) ir aplūkotas turpmākas apmācības organizēšanas iespējas.

| (4) | Regulā (ES) Nr. 652/2014 paredzēti noteikumi Eiropas Savienības vispārējā budžeta izdevumu pārvaldībai jomās, kas reglamentē pārtikas un barības nekaitīgumu un nosaka dzīvnieku veselības un labturības un augu veselības noteikumus. Tās 31. pantā noteikts, ka Savienība var finansēt to kompetento iestāžu darbinieku apmācību, kuras ir atbildīgas par oficiālajām kontrolēm, kā minēts Regulas (EK) Nr. 882/2004 51. pantā, ar mērķi izstrādāt saskaņotu pieeju oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām un tādējādi nodrošināt augstu cilvēka, dzīvnieku un augu veselības aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (ES) Nr. 652/2014 paredzēti noteikumi Eiropas Savienības vispārējā budžeta izdevumu pārvaldībai jomās, kas reglamentē pārtikas un barības nekaitīgumu un nosaka dzīvnieku veselības un labturības un augu veselības noteikumus. Tās 31. pantā noteikts, ka Savienība var finansēt to kompetento iestāžu darbinieku apmācību, kuras ir atbildīgas par oficiālajām kontrolēm, kā minēts Regulas (EK) Nr. 882/2004 51. pantā, ar mērķi izstrādāt saskaņotu pieeju oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām un tādējādi nodrošināt augstu cilvēka, dzīvnieku un augu veselības aizsardzības līmeni.

| (5) | Lai nodrošinātu programmas “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” īstenošanu dalībvalstīs, ir nepieciešams pieņemt finansēšanas lēmumu un 2017. gada darba programmu par apmācību pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā. Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (6) 94. pantā ir noteikti detalizēti noteikumi par finansēšanas lēmumiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu programmas “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” īstenošanu dalībvalstīs, ir nepieciešams pieņemt finansēšanas lēmumu un 2017. gada darba programmu par apmācību pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā. Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (6) 94. pantā ir noteikti detalizēti noteikumi par finansēšanas lēmumiem.

| (6) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/770/ES (7) ir nodibināta Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra (turpmāk “Aģentūra”). Ar minēto lēmumu Aģentūrai ir piešķirtas pilnvaras izpildīt konkrētus ar pārvaldību un programmas īstenošanu saistītus uzdevumus attiecībā uz mācību pasākumiem pārtikas nekaitīguma jomā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004 un Direktīvu 2000/29/EK. |
| --- | --- |

(6)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/770/ES (7) ir nodibināta Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra (turpmāk “Aģentūra”). Ar minēto lēmumu Aģentūrai ir piešķirtas pilnvaras izpildīt konkrētus ar pārvaldību un programmas īstenošanu saistītus uzdevumus attiecībā uz mācību pasākumiem pārtikas nekaitīguma jomā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004 un Direktīvu 2000/29/EK.

| (7) | Pamatojoties uz Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 92. pantu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 111. panta 4. punktu, ir nepieciešams paredzēt procentu maksu par kavētu maksājumu. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 92. pantu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 111. panta 4. punktu, ir nepieciešams paredzēt procentu maksu par kavētu maksājumu.

| (8) | Lai darba programmas īstenošanā pieļautu zināmu elastību, ir lietderīgi definēt terminu “būtiskas izmaiņas” Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 94. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(8)

Lai darba programmas īstenošanā pieļautu zināmu elastību, ir lietderīgi definēt terminu “būtiskas izmaiņas” Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 94. panta 4. punkta nozīmē.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Darba programma

Tiek pieņemta gada darba programma, kas paredz programmu “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” 2017. gadā īstenot tā, kā noteikts šā lēmuma pielikumā.

Šis lēmums ir uzskatāms par finansēšanas lēmumu Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 84. panta nozīmē.

2. pants

Savienības ieguldījums

1.   Maksimālais ieguldījums 2017. gada darba programmas īstenošanā ir EUR 16 500 000, un to finansē no apropriācijām Eiropas Savienības 2017. gada vispārējā budžeta pozīcijā 17 04 03.

2.   No 1. punktā paredzētajām apropriācijām var segt arī procentus par kavētu maksājumu.

3. pants

Elastīguma klauzula

Konkrētām darbībām paredzēto piešķīrumu summārās izmaiņas, kas nepārsniedz 20 % no šā lēmuma 2. panta 1. punktā noteiktā maksimālā ieguldījuma, neuzskata par būtiskām Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 94. panta 4. punkta nozīmē, ja minētās izmaiņas nerada ievērojamu ietekmi uz darba programmā paredzēto darbību raksturu un tās mērķi. Šā lēmuma 2. panta 1. punktā noteiktā maksimālā ieguldījuma maksimālais palielinājums ir 20 %.

Pirmajā daļā minētās izmaiņas var piemērot atbildīgais kredītrīkotājs. Minētās izmaiņas piemēro saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un proporcionalitātes principu.

Briselē, 2017. gada 4. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 189, 27.6.2014., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes 2000. gada 8. maija Direktīva 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Labākas mācības, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu”, COM(2006) 519 galīgā redakcija, 20.9.2006.

5

(6)  Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2013. gada 17. decembra Īstenošanas lēmums 2013/770/ES, ar ko nodibina Patērētāju, veselības un pārtikas izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2004/858/EK (OV L 341, 18.12.2013., 69. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

1.   Ievads

Pamatojoties uz Regulā (EK) Nr. 882/2004 un Direktīvā 2000/29/EK noteiktajiem mērķiem, šajā darba programmā ir ietvertas šādas finansējamās darbības un budžeta sadalījums 2017. gadam.

| 1.1 | Iepirkums (īsteno tiešā pārvaldībā) Mācību programmas un citu mācību instrumentu izpildei paredzētie ārējie līgumi. |
| --- | --- |

1.1

Iepirkums (īsteno tiešā pārvaldībā) Mācību programmas un citu mācību instrumentu izpildei paredzētie ārējie līgumi.

EUR 16 500 000

KOPĀ

EUR 16 500 000

2.   Iepirkums

Iepirkuma līgumiem rezervētais kopējais budžeta piešķīrums 2017. gadā ir EUR 16 500 000.

JURIDISKAIS PAMATS

| Regulas (EK) Nr. 882/2004 51. pants
  Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta i) apakšpunkts
  Regulas (ES) Nr. 652/2014 31. pants un 36. panta 1. punkts |
| --- |

Regulas (EK) Nr. 882/2004 51. pants

Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta i) apakšpunkts

Regulas (ES) Nr. 652/2014 31. pants un 36. panta 1. punkts

BUDŽETA POZĪCIJA

| Budžeta pozīcija: 17 04 03 |
| --- |

Budžeta pozīcija: 17 04 03

PROVIZORISKAIS LĪGUMU SKAITS UN TO VEIDI

| Attiecībā uz katru no turpmāk minētajiem tehniskajiem jautājumiem tiks parakstīts viens vai vairāki pakalpojumu līgumi – tieši līgumi vai pamatlīgumi. Tiek lēsts, ka tiks parakstīti apmēram 18 tieši vai konkrēti pakalpojumu līgumi. Ārējie pakalpojumu sniedzēji lielākoties tiek iesaistīti mācību organizācijas un loģistikas jautājumos. |
| --- |

Attiecībā uz katru no turpmāk minētajiem tehniskajiem jautājumiem tiks parakstīts viens vai vairāki pakalpojumu līgumi – tieši līgumi vai pamatlīgumi. Tiek lēsts, ka tiks parakstīti apmēram 18 tieši vai konkrēti pakalpojumu līgumi. Ārējie pakalpojumu sniedzēji lielākoties tiek iesaistīti mācību organizācijas un loģistikas jautājumos.

PAREDZAMO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

2017. gadā mācības tiks organizētas šādās jomās:

| Darbības | Summa (EUR) |
| --- | --- |
| Rīcības plāni ārkārtas situācijām un dzīvnieku slimību kontrole | 1 265 000 |
| Augu aizsardzības līdzekļu izvērtēšana un atļaušana | 630 000 |
| Integrētā augu aizsardzība | 890 000 |
| Materiāli saskarē ar pārtiku | 760 000 |
| Pārtikas uzlabotāju kontrole | 1 215 000 |
| HACCP revīzijas | 1 700 000 |
| Pārtikas higiēna un elastīgums | 1 200 000 |
| Pārtikas produktu mikrobioloģiskie kritēriji un zoonožu kontrole | 915 000 |
| Jaunas pārtikas izmeklēšanas metodes | 900 000 |
| Transmisīvās sūkļveida encefalopātijas un dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti | 745 000 |
| Oficiālo kontroles sistēmu iekšējā revīzija | 910 000 |
| Savienības pārskata revīziju ietekmes pastiprināšana | 880 000 |
| Atbalsts Savienības kontrolēm dalībvalstīs un trešās valstīs | 430 000 |
| ES pieeja rezistencei pret antimikrobiāliem līdzekļiem | 1 110 000 |
| ES pieeja riska analīzei | 630 000 |
| Integrācija ES informācijas pārvaldības sistēmās | 1 100 000 |
| Mācīšanās un mācīšana tiešsaistē, arī rīku izstrāde, atbalsts un palīdzība | 750 000 |
| Apmācība, konferences un mācību un izplatīšanas līdzekļi, kas veltīti ar dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un pārtikas nekaitīgumu saistītām ārkārtas situācijām | 470 000 |
| KOPĀ | 16 500 000 |

Darbības

Summa (EUR)

Rīcības plāni ārkārtas situācijām un dzīvnieku slimību kontrole

1 265 000

Augu aizsardzības līdzekļu izvērtēšana un atļaušana

630 000

Integrētā augu aizsardzība

890 000

Materiāli saskarē ar pārtiku

760 000

Pārtikas uzlabotāju kontrole

1 215 000

HACCP revīzijas

1 700 000

Pārtikas higiēna un elastīgums

1 200 000

Pārtikas produktu mikrobioloģiskie kritēriji un zoonožu kontrole

915 000

Jaunas pārtikas izmeklēšanas metodes

900 000

Transmisīvās sūkļveida encefalopātijas un dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti

745 000

Oficiālo kontroles sistēmu iekšējā revīzija

910 000

Savienības pārskata revīziju ietekmes pastiprināšana

880 000

Atbalsts Savienības kontrolēm dalībvalstīs un trešās valstīs

430 000

ES pieeja rezistencei pret antimikrobiāliem līdzekļiem

1 110 000

ES pieeja riska analīzei

630 000

Integrācija ES informācijas pārvaldības sistēmās

1 100 000

Mācīšanās un mācīšana tiešsaistē, arī rīku izstrāde, atbalsts un palīdzība

750 000

Apmācība, konferences un mācību un izplatīšanas līdzekļi, kas veltīti ar dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un pārtikas nekaitīgumu saistītām ārkārtas situācijām

470 000

KOPĀ

16 500 000

SASNIEDZAMIE DARBĪBAS MĒRĶI

Darbības mērķi, kas jāsasniedz, ir izstrādāt, organizēt un pārvaldīt mācību programmas norādītajās jomās, lai panāktu, ka kontroļu veicējiem ir augsts kompetences līmenis, oficiālās kontroles visā ES padarītu vienveidīgākas, objektīvākas un efektīvākas un palielinātu ES un trešo partnervalstu kontroles procedūru vienveidību.

PAREDZAMIE REZULTĀTI

Komisija paredz, ka norādītajās mācību jomās tiks sasniegti šādi rezultāti:

| a) | uzlabosies kontroļu veicēju informētība un zināšanas; |
| --- | --- |

a)

uzlabosies kontroļu veicēju informētība un zināšanas;

| b) | būs vienota izpratne par pašreizējiem ES noteikumiem un instrumentiem, kas saistīti ar oficiālajām kontrolēm; |
| --- | --- |

b)

būs vienota izpratne par pašreizējiem ES noteikumiem un instrumentiem, kas saistīti ar oficiālajām kontrolēm;

| c) | tiks izplatīta oficiālo kontroļu paraugprakse; |
| --- | --- |

c)

tiks izplatīta oficiālo kontroļu paraugprakse;

| d) | tiks sekmēta pieredzes apmaiņa nolūkā uzlabot zināšanas par oficiālajām kontrolēm un saskaņot pieeju tām. |
| --- | --- |

d)

tiks sekmēta pieredzes apmaiņa nolūkā uzlabot zināšanas par oficiālajām kontrolēm un saskaņot pieeju tām.

ĪSTENOŠANA

| EUR 16 365 000 (pārtikas nekaitīguma pasākumu finansēšana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004 un Direktīvu 2000/29/EK) pārvaldīs un īstenos Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra (Komisijas Lēmums 2013/770/ES). Atlikušos EUR 135 000 pārvaldīs Komisija, un no tiem tiks segta palīdzība un atbalsts tiešsaistes mācīšanās un mācīšanas projektam. |
| --- |

EUR 16 365 000 (pārtikas nekaitīguma pasākumu finansēšana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004 un Direktīvu 2000/29/EK) pārvaldīs un īstenos Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra (Komisijas Lēmums 2013/770/ES). Atlikušos EUR 135 000 pārvaldīs Komisija, un no tiem tiks segta palīdzība un atbalsts tiešsaistes mācīšanās un mācīšanas projektam.

PROVIZORISKAIS IEPIRKUMA PROCEDŪRAS SĀKŠANAS LAIKS

| 2017. gada 3.–4. ceturksnis (aptuveni) |
| --- |

2017. gada 3.–4. ceturksnis (aptuveni)

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

| EUR 16 500 000 |
| --- |

EUR 16 500 000

---

| 5.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 215/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 215/66

---

Uzklausīšanas amatpersonas iecelšana darbam tirdzniecības procedūru ietvaros

(2017/C 215/05)

No 2017. gada 1. jūlija saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2012. gada 29. februāra lēmuma par uzklausīšanas amatpersonas amatu un pilnvarām noteiktās tirdzniecības procedūrās (OV L 107, 19.4.2012., 5. lpp.) 3. pantu par tirdzniecības politiku atbildīgais komisārs ir iecēlis Pjotru OGONOVSKA kungu (Piotr
  OGONOWSKI) par uzklausīšanas amatpersonu.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 5.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 215/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 215/67

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8493 – Deere & Company / Wirtgen)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 215/06)

| 1. | Komisija 2017. gada 28. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Deere & Company (“Deere”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār Wirtgen Group (“Wirtgen”, Vācija) pamata uzņēmējdarbību, iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2017. gada 28. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Deere & Company (“Deere”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār Wirtgen Group (“Wirtgen”, Vācija) pamata uzņēmējdarbību, iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   Deere: lauksaimniecības, celtniecības, mežsaimniecības tehnikas, rūpniecības dīzeļmotoru un dažu citu detaļu, kā arī zāliena kopšanai paredzēta aprīkojuma ražošana un pārdošana. Deere arī piedāvā finanšu pakalpojumus, galvenokārt attiecībā uz savu aprīkojumu. Deere darbojas visā pasaulē un ir kotēts Ņujorkas biržā, un ir viens no S&P 500 uzņēmumiem,
  —   
  Wirtgen
  : celtniecības tehnikas ražošana un pārdošana, atverot tādus zīmolus kā Wirtgen, Vögele, Hamm, Kleemann, Benninghoven un Ciber, tostarp pārdošanas un pakalpojumu uzņēmumi. Wirtgen darbojas pasaules mērogā. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   Deere: lauksaimniecības, celtniecības, mežsaimniecības tehnikas, rūpniecības dīzeļmotoru un dažu citu detaļu, kā arī zāliena kopšanai paredzēta aprīkojuma ražošana un pārdošana. Deere arī piedāvā finanšu pakalpojumus, galvenokārt attiecībā uz savu aprīkojumu. Deere darbojas visā pasaulē un ir kotēts Ņujorkas biržā, un ir viens no S&P 500 uzņēmumiem,

—   
  Wirtgen
  : celtniecības tehnikas ražošana un pārdošana, atverot tādus zīmolus kā Wirtgen, Vögele, Hamm, Kleemann, Benninghoven un Ciber, tostarp pārdošanas un pakalpojumu uzņēmumi. Wirtgen darbojas pasaules mērogā.

| 3. | Veikusi sākotnējo pārbaudi, Komisija konstatē, ka paziņotais darījums, iespējams, ietilpst Apvienošanās regulas darbības jomā. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Veikusi sākotnējo pārbaudi, Komisija konstatē, ka paziņotais darījums, iespējams, ietilpst Apvienošanās regulas darbības jomā. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+ 32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauci M.8493 – Deere & Company / Wirtgen uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+ 32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauci M.8493 – Deere & Company / Wirtgen uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

| 5.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 215/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 215/68

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8534 – Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 215/07)

| 1. | Eiropas Komisija 2017. gada 26. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Bouygues Immobilier SAS (Francija) un uzņēmums Accor SA (Francija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē kopīgu kontroli pār visu uzņēmumu Nextdoor SAS (Francija), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2017. gada 26. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Bouygues Immobilier SAS (Francija) un uzņēmums Accor SA (Francija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē kopīgu kontroli pār visu uzņēmumu Nextdoor SAS (Francija), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu komercdarbību:
  —   
  Bouygues Immobilier
  : darbojas dažādās jomās saistībā ar nekustamā īpašuma attīstīšanu un mājokļu, biroju ēku un mazumtirdzniecības parku projektu izstrādi,
  —   
  Accor
  : darbojas viesnīcu nozarē;
  —   
  Nextdoor
  : darbojas uzņēmumu ēku nozarē, nodrošina un tirgo viedas un sadarbības darba telpas uzņēmumiem, piedāvā virkni uzņēmējdarbības pakalpojumu. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu komercdarbību:

—   
  Bouygues Immobilier
  : darbojas dažādās jomās saistībā ar nekustamā īpašuma attīstīšanu un mājokļu, biroju ēku un mazumtirdzniecības parku projektu izstrādi,

—   
  Accor
  : darbojas viesnīcu nozarē;

—   
  Nextdoor
  : darbojas uzņēmumu ēku nozarē, nodrošina un tirgo viedas un sadarbības darba telpas uzņēmumiem, piedāvā virkni uzņēmējdarbības pakalpojumu.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs +32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauci M.8534 – Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs +32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauci M.8534 – Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---