# Uradni list C 215/2017

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 215 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 605. julij 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 215

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 605. julij 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 215/01 | Sporočilo Komisije – Smernice za nefinančno poročanje (metodologija za poročanje o nefinančnih informacijah) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 215/01

Sporočilo Komisije – Smernice za nefinančno poročanje (metodologija za poročanje o nefinančnih informacijah)

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2017/C 215/02 | Akcijski načrt EU za boj proti drogam (2017–2020) | 21 |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 215/03 | Menjalni tečaji eura | 59 |
| 2017/C 215/04 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. julija 2017 o financiranju delovnega programa za leto 2017 o usposabljanju na področju varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin v okviru programa Boljše usposabljanje za varnejšo hrano | 60 |
| 2017/C 215/05 | Imenovanje vršilca dolžnosti pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih | 66 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2017/C 215/02

Akcijski načrt EU za boj proti drogam (2017–2020)

21

Evropska komisija

2017/C 215/03

Menjalni tečaji eura

59

2017/C 215/04

Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. julija 2017 o financiranju delovnega programa za leto 2017 o usposabljanju na področju varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin v okviru programa Boljše usposabljanje za varnejšo hrano

60

2017/C 215/05

Imenovanje vršilca dolžnosti pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih

66

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 215/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8493 – Deere & Company/Wirtgen) (
  1
  ) | 67 |
| 2017/C 215/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 68 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2017/C 215/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8493 – Deere & Company/Wirtgen) (
  1
  )

1

67

2017/C 215/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

68

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 215/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

Smernice za nefinančno poročanje

(metodologija za poročanje o nefinančnih informacijah)

(2017/C 215/01)

Kazalo

| 1. | Uvod | 1 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Namen | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Ključna načela | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Razkrivanje bistvenih informacij | 5 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pošteno, uravnoteženo in razumljivo | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Izčrpno, vendar jedrnato | 7 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Strateško in usmerjeno v prihodnost | 8 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Osredotočeno na zainteresirane strani | 9 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Dosledno in skladno | 9 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 4. | Vsebina | 9 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Poslovni model | 10 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Politike in skrbni pregled | 10 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Rezultat | 12 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Glavna tveganja in njihovo obvladovanje | 12 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Ključni kazalniki uspešnosti | 13 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tematski vidiki | 14 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 5. | Okviri za poročanje | 19 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Razkritje v zvezi z raznolikostjo odborov | 19 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   UVOD

Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) o razkritju nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) je začela veljati 6. decembra 2014. Direktiva spreminja Direktivo 2013/34/EU (2) o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij. Zadevna podjetja bodo začela Direktivo uporabljati leta 2018, in sicer v zvezi z informacijami za poslovno leto 2017.

Zaradi večje preglednosti naj bi bila podjetja (3) odpornejša in uspešnejša tako s finančnega kot z nefinančnega vidika. Sčasoma bo to povzročilo stabilnejšo rast in zaposlovanje ter večje zaupanje med zainteresiranimi stranmi, vključno z vlagatelji in potrošniki. Pregledno upravljanje podjetij je skladno tudi z dolgoročnimi naložbami.

Zahteve o razkritju nefinančnih informacij veljajo za določena velika podjetja z več kot 500 zaposlenimi, saj bi lahko bili stroški, povezani z obvezno uporabo zahtev za mala in srednja podjetja, višji od koristi. Zaradi tega pristopa je upravno breme čim manjše. Podjetja morajo razkriti ustrezne in koristne informacije, potrebne za razumevanje njihovega razvoja, uspešnosti, položaja in učinka njihovih dejavnosti, ne pa objaviti izčrpnega, podrobnega poročila. Poleg tega se lahko informacije razkrijejo na ravni skupine in ne na ravni posameznega povezanega podjetja znotraj skupine. Direktiva podjetjem omogoča tudi precejšnjo prožnost, saj lahko ustrezne informacije razkrijejo na način, ki se jim zdi najkoristnejši, vključno z ločenim poročilom. Podjetja se lahko opirajo na mednarodne okvire, okvire EU ali nacionalne okvire.

Ustrezno razkrivanje nefinančnih informacij je bistven element trajnostnega financiranja. Evropska komisija se je 28. oktobra 2016 odločila ustanoviti strokovno skupino na visoki ravni za financiranje trajnostnega razvoja. Ustanovitev skupine temelji na cilju Komisije v zvezi z razvojem splošne in celovite strategije EU o trajnostnem financiranju v okviru unije kapitalskih trgov. Skupina naj bi sklop priporočil politike po pričakovanjih Komisiji predložila konec leta 2017.

Cilji trajnostnega razvoja ZN in Pariški sporazum

Evropska komisija je 22. novembra 2016 v odziv na globalno agendo do leta 2030, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela septembra 2015, objavila svoje sporočilo z naslovom Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope (4). Zahteve o razkritju iz Direktive pomembno prispevajo k ciljem trajnostnega razvoja, na primer k cilju 12 o zagotavljanju trajnostnih načinov proizvodnje in porabe (5) ter cilju 5 o doseganju enakosti spolov ter krepitvi vlog vseh žensk in deklic (6).

Navedene zahteve prispevajo tudi k izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, zlasti večja preglednost naj bi po pričakovanjih povzročila večjo uskladitev finančnih tokov z razvojnimi usmeritvami, ki vodijo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in v večjo odpornost družbe proti podnebnim spremembam.

Odbor za finančno stabilnost

Odbor za finančno stabilnost je decembra 2015 na zahtevo finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank skupine G-20 ustanovil projektno skupino pod vodstvom predstavnikov industrije, ki naj bi pripravila priporočila za prostovoljna razkritja o finančnih tveganjih, povezanih s podnebjem. To dopolnjuje delo, ki ga je opravila študijska skupina o zelenem financiranju skupine G-20.

Delo projektne skupine se je pozorno spremljalo in čim bolj upoštevalo v teh smernicah (7). Na splošno se priporočila projektne skupine nanašajo na področja, že opredeljena v Direktivi, kot so upravljanje, strategija, obvladovanje tveganj in metrike.

Nezavezujoče smernice

Člen 2 Direktive govori o „smernicah za poročanje“ in določa, da „Komisija pripravi nezavezujoče smernice o metodologiji za poročanje o nefinančnih informacijah, vključno s splošnimi in sektorskimi ključnimi nefinančnimi kazalniki uspešnosti, da bi podjetjem olajšala ustrezno, uporabno in primerljivo razkrivanje nefinančnih informacij. [...]“

V uvodni izjavi 17 Direktive je navedeno, da bi morala Komisija pri pripravi nezavezujočih smernic „upoštevati obstoječe primere najboljših praks, mednarodni razvoj dogodkov in rezultate s tem povezanih pobud Unije.“

Ne glede na to lahko podjetja uporabljajo splošno sprejete kakovostne okvire poročanja, in sicer delno ali v celoti. Podjetja se lahko opirajo na mednarodne okvire, okvire EU ali nacionalne okvire, pri čemer morajo opredeliti uporabljen okvir ali okvire.

Komisija spodbuja podjetja, naj pri razkrivanju nefinančnih informacij uporabljajo prožnost, ki jo zagotavlja Direktiva. Cilj smernic ni zavirati inovacije v poročevalskih praksah.

Javno posvetovanje
   (8)

Komisija je začela obširno javno posvetovanje, vključno s širšim spletnim javnim posvetovanjem. Postopek posvetovanja je vključeval tudi pogovore s strokovnjaki, delavnice z zainteresiranimi stranmi in posvetovanje z že omenjeno strokovno skupino na visoki ravni za financiranje trajnostnega razvoja.

Nacionalni okviri, okviri EU, mednarodni okviri

Komisija je pri pripravi teh smernic preučila nacionalne okvire, okvire EU in mednarodne okvire. Zasluge za te smernice je mogoče večinoma pripisati vodstvu in znanju organizacij, ki so oblikovale te okvire. Zlasti načela in vsebina, opisani v tem dokumentu, precej temeljijo na naslednjih okvirih:

| — | CDP (nekdanja organizacija Carbon Disclosure Project), |
| --- | --- |

—

CDP (nekdanja organizacija Carbon Disclosure Project),

| — | odbor za standarde poročanja o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

odbor za standarde poročanja o podnebnih spremembah,

| — | smernice OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne oskrbovalne verige z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem, ter dopolnitve smernic, |
| --- | --- |

—

smernice OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne oskrbovalne verige z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem, ter dopolnitve smernic,

| — | sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ter povezani sektorski referenčni dokumenti, |
| --- | --- |

—

sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ter povezani sektorski referenčni dokumenti,

| — | ključni kazalniki uspešnosti Evropskega združenja organizacij finančnih analitikov za okoljska in družbena vprašanja ter vprašanja upravljanja (vprašanja ESG), Smernice za vključitev vprašanj ESG v finančno analizo in vrednotenje podjetij, |
| --- | --- |

—

ključni kazalniki uspešnosti Evropskega združenja organizacij finančnih analitikov za okoljska in družbena vprašanja ter vprašanja upravljanja (vprašanja ESG), Smernice za vključitev vprašanj ESG v finančno analizo in vrednotenje podjetij,

| — | pobuda za globalno poročanje, |
| --- | --- |

—

pobuda za globalno poročanje,

| — | smernice FAO-OECD za odgovorne kmetijske dobavne verige, |
| --- | --- |

—

smernice FAO-OECD za odgovorne kmetijske dobavne verige,

| — | smernice za strateško poročilo odbora za računovodsko poročanje Združenega kraljestva, |
| --- | --- |

—

smernice za strateško poročilo odbora za računovodsko poročanje Združenega kraljestva,

| — | smernice OECD za multinacionalna podjetja, |
| --- | --- |

—

smernice OECD za multinacionalna podjetja,

| — | okvir poročanja z vodilnimi načeli o podjetništvu in človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

okvir poročanja z vodilnimi načeli o podjetništvu in človekovih pravicah,

| — | standard ISO 26000 Mednarodne organizacije za standardizacijo, |
| --- | --- |

—

standard ISO 26000 Mednarodne organizacije za standardizacijo,

| — | mednarodni okvir za integrirano poročanje, |
| --- | --- |

—

mednarodni okvir za integrirano poročanje,

| — | vzorčne smernice o poročanju informacij ESG vlagateljem, ki jih je pripravila pobuda ZN za trajnostne borze, |
| --- | --- |

—

vzorčne smernice o poročanju informacij ESG vlagateljem, ki jih je pripravila pobuda ZN za trajnostne borze,

| — | okvir Natural Capital Protocol, |
| --- | --- |

—

okvir Natural Capital Protocol,

| — | smernice o okoljskem odtisu izdelkov in organizacij, |
| --- | --- |

—

smernice o okoljskem odtisu izdelkov in organizacij,

| — | odbor za računovodske standarde trajnosti, |
| --- | --- |

—

odbor za računovodske standarde trajnosti,

| — | kodeks trajnosti Nemškega sveta za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

kodeks trajnosti Nemškega sveta za trajnostni razvoj,

| — | tristranska deklaracija Mednarodne organizacije dela o načelih za multinacionalna podjetja in socialno politiko, |
| --- | --- |

—

tristranska deklaracija Mednarodne organizacije dela o načelih za multinacionalna podjetja in socialno politiko,

| — | pobuda ZN za globalni dogovor, |
| --- | --- |

—

pobuda ZN za globalni dogovor,

| — | cilji trajnostnega razvoja ZN, resolucija z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

cilji trajnostnega razvoja ZN, resolucija z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki izvajajo okvir ZN za varovanje, spoštovanje in pomoč. |
| --- | --- |

—

vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki izvajajo okvir ZN za varovanje, spoštovanje in pomoč.

| Pomembno

  Ta dokument je bil pripravljen skladno s členom 2 Direktive 2014/95/EU in je namenjen kot pomoč zadevnim podjetjem pri ustreznem, koristnem, skladnem in primerljivejšem razkrivanju nefinančnih informacij. To sporočilo vsebuje nezavezujoče smernice in ne določa novih pravnih obveznosti. V primerih, ko to sporočilo razlaga Direktivo 2014/95/EU, stališče Komisije ne posega v nobeno razlago Direktive, ki bi jo lahko izdalo Sodišče Evropske unije. Podjetja, ki uporabljajo te smernice, lahko uporabljajo tudi mednarodne okvire, okvire EU ali nacionalne okvire. Ta dokument ni tehnični standard, zato niti pripravljavci izjav o nefinančnem poslovanju niti katera koli oseba, ki deluje v imenu pripravljavca ali kako drugače, ne smejo izjavljati, da so izjave o nefinančnem poslovanju skladne s tem dokumentom. |
| --- |

Pomembno

Ta dokument je bil pripravljen skladno s členom 2 Direktive 2014/95/EU in je namenjen kot pomoč zadevnim podjetjem pri ustreznem, koristnem, skladnem in primerljivejšem razkrivanju nefinančnih informacij. To sporočilo vsebuje nezavezujoče smernice in ne določa novih pravnih obveznosti. V primerih, ko to sporočilo razlaga Direktivo 2014/95/EU, stališče Komisije ne posega v nobeno razlago Direktive, ki bi jo lahko izdalo Sodišče Evropske unije. Podjetja, ki uporabljajo te smernice, lahko uporabljajo tudi mednarodne okvire, okvire EU ali nacionalne okvire. Ta dokument ni tehnični standard, zato niti pripravljavci izjav o nefinančnem poslovanju niti katera koli oseba, ki deluje v imenu pripravljavca ali kako drugače, ne smejo izjavljati, da so izjave o nefinančnem poslovanju skladne s tem dokumentom.

2.   NAMEN

Namen teh smernic je pomagati podjetjem pri razkrivanju kakovostnih, ustreznih, koristnih, skladnih in primerljivejših nefinančnih informacij (povezanih z okoljskimi in družbenimi vprašanji ter vprašanji upravljanja) na način, ki spodbuja odporno in trajnostno rast in zaposlovanje ter zainteresiranim stranem zagotavlja preglednost. Te nezavezujoče smernice so predlagane v okviru zahtev za poročanje iz Direktive. Podjetjem naj bi pomagale pri pripravi ustreznih, koristnih in zgoščenih izjav o nefinančnem poslovanju v skladu z zahtevami Direktive. Veliko truda je bilo vloženega v izogibanje upravnim bremenom, standardiziranim razkritjem ali zgolj odkljukavanju ustreznih okenc.

Te nezavezujoče smernice se osredotočajo na ustrezne, koristne in primerljive nefinančne informacije v skladu s členom 2 Direktive 2014/95/EU o razkritju nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin.

Smernice so namenjene podjetjem, ki morajo v poslovnih poročilih v skladu z Direktivo razkriti nefinančne informacije. Vendar bi lahko nezavezujoče smernice predstavljale dobro prakso za vsa podjetja, ki razkrivajo nefinančne informacije, vključno z drugimi podjetji, ki ne spadajo na področje uporabe Direktive.

Evropska komisija je te smernice pripravila, da bi razvila na načelih temelječo metodologijo, ki je pomembna za podjetja iz vseh gospodarskih sektorjev in ki jim pomaga pri razkrivanju ustreznih, koristnih in primerljivih nefinančnih informacij. Pri tem je Komisija upoštevala dobre prakse, zadevne razvojne dogodke in rezultate ustreznih pobud na ravni EU in mednarodni ravni.

Te smernice so oblikovane za pripravo poslovnega poročila. Vendar je v skladu s členom 1 Direktive možna tudi drugačna predstavitev izjave o nefinančnem poslovanju.

Cilj je zagotoviti uravnotežene in prožne smernice za poročanje o nefinančnih informacijah na način, ki bo podjetjem pomagal pri doslednem in skladnem razkrivanju bistvenih informacij. Te smernice bi morale čim bolj pomagati zagotoviti primerljivost med podjetji in sektorji.

Ta pristop priznava veliko raznolikost zadevnih podjetij in sektorjev ter okoliščin, ki jih morajo podjetja upoštevati pri poročanju. Veliko truda je bilo vloženega v izogibanje enakemu pristopu za vse in preveč predpisujoči metodologiji.

Smernice priznavajo pomen povezav in medsebojne povezanosti informacij (povezljivost), bodisi med različnimi vidiki nefinančnih informacij ali med finančnimi in nefinančnimi informacijami.

3.   KLJUČNA NAČELA

3.1   Razkrivanje bistvenih informacij

Člen 1 Direktive določa, da zadevna podjetja:

„[...] v poslovno poročilo vključijo tudi izjavo o nefinančnem poslovanju, ki, kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti [...]“

Koncept bistvenosti pripravljavci, revizorji in uporabniki finančnih informacij že splošno uporabljajo. Če podjetje temeljito razume ključne elemente svoje vrednostne verige, lažje opredeli ključna vprašanja in oceni, katere informacije so bistvene.

V členu 2(16) računovodske direktive (Direktiva 2013/34/EU) so bistvene informacije opredeljene kot „status podatkov, kadar opustitev ali napačno navajanje, za katere[ga] bi lahko razumno pričakovali, da vpliva[] na odločitve, ki jih uporabniki sprejmejo na podlagi računovodskih izkazov podjetij. Bistvenost posameznih postavk se oceni v kontekstu drugih podobnih postavk.“

Direktiva uvaja nov element, ki ga je treba upoštevati pri oceni bistvenosti nefinančnih informacij, in navaja, da je treba vključiti informacije, „kolikor je potrebno za razumevanje [...] učinka dejavnosti (podjetja)“ (9).

9

V uvodni izjavi 8 Direktive je navedeno, da bi morala „podjetja, za katera velja ta direktiva, zagotoviti primerne informacije v zvezi z zadevami, ki izstopajo kot tiste, ki bodo najverjetneje uresničile glavna tveganja resnih vplivov, skupaj s tistimi, ki so se že uresničila (10). [...]“.

10

Učinek dejavnosti podjetja je pomemben element pri razkritjih nefinančnih informacij. Učinki so lahko pozitivni ali škodljivi. Razkritja bistvenih informacij bi morala jasno in uravnoteženo zajemati obe vrsti učinkov. Izjava o nefinančnem poslovanju naj bi izkazovala pošteno mnenje podjetja o informacijah, ki jih potrebujejo ustrezne zainteresirane strani.

Bistvene informacije je treba oceniti glede na okoliščine. Informacije, ki so bistvene v nekih okoliščinah, v drugih morda niso. Vprašanja, ki jih je treba preučiti za vključitev v izjavo o nefinančnem poslovanju, so tesno povezana z okoliščinami podjetja ter zajemajo konkretne razmere in sektorske vidike. Podjetja, dejavna v isti panogi, se verjetno srečujejo s podobnimi okoljskimi in družbenimi izzivi ter izzivi upravljanja, na primer zaradi potrebnih virov, iz katerih proizvajajo blago in zagotavljajo storitve, ali učinkov, ki jih morda imajo na ljudi, družbo in okolje. Zato je morda primerno neposredno primerjati ustrezna razkritja nefinančnih informacij podjetij v istem sektorju.

Podjetja lahko poročajo o najrazličnejših morebitnih vprašanjih. Podjetje bistvenost informacij oceni na podlagi svoje analize tega, kako pomembne so informacije za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti. Pri taki oceni bistvenosti bi bilo treba upoštevati notranje in zunanje dejavnike (11).

11

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Banka se lahko odloči, da poraba vode v njenih pisarnah in izpostavah ni bistvena informacija, ki bi jo bilo treba vključiti v poslovno poročilo. Nasprotno pa lahko banka oceni, da so socialni učinki in vplivi na okolje projektov, ki jih financira, ter njena vloga pri podpori realnega sektorja mesta, regije ali države bistvene informacije. |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Banka se lahko odloči, da poraba vode v njenih pisarnah in izpostavah ni bistvena informacija, ki bi jo bilo treba vključiti v poslovno poročilo. Nasprotno pa lahko banka oceni, da so socialni učinki in vplivi na okolje projektov, ki jih financira, ter njena vloga pri podpori realnega sektorja mesta, regije ali države bistvene informacije.

Pri oceni bistvenosti informacij je mogoče upoštevati več dejavnikov. Ti vključujejo:

| — | poslovni model, strategijo in glavna tveganja: cilji podjetja, njegove strategije, pristop k upravljanju in sistemi upravljanja, vrednote, opredmetena in neopredmetena sredstva, vrednostna veriga in glavna tveganja so pomembni premisleki, |
| --- | --- |

—

poslovni model, strategijo in glavna tveganja: cilji podjetja, njegove strategije, pristop k upravljanju in sistemi upravljanja, vrednote, opredmetena in neopredmetena sredstva, vrednostna veriga in glavna tveganja so pomembni premisleki,

poslovni model, strategijo in glavna tveganja:

| — | glavna sektorska vprašanja: za podjetja, ki delujejo v istem sektorju ali uporabljajo iste oskrbovalne verige, bodo bistvena podobna vprašanja. Teme, ki so jih konkurenti, stranke ali dobavitelji že opredelili, bodo po vsej verjetnosti pomembne za podjetje (12); |
| --- | --- |

—

glavna sektorska vprašanja: za podjetja, ki delujejo v istem sektorju ali uporabljajo iste oskrbovalne verige, bodo bistvena podobna vprašanja. Teme, ki so jih konkurenti, stranke ali dobavitelji že opredelili, bodo po vsej verjetnosti pomembne za podjetje (12);

glavna sektorska vprašanja:

12

| — | interese in pričakovanja zadevnih zainteresiranih strani: od podjetij se pričakuje, da bodo sodelovala z zadevnimi zainteresiranimi stranmi ter si prizadevala dobro razumeti njihove interese in pomisleke, |
| --- | --- |

—

interese in pričakovanja zadevnih zainteresiranih strani: od podjetij se pričakuje, da bodo sodelovala z zadevnimi zainteresiranimi stranmi ter si prizadevala dobro razumeti njihove interese in pomisleke,

interese in pričakovanja zadevnih zainteresiranih strani:

| — | učinek dejavnosti: od podjetij se pričakuje, da bodo preučila dejansko in morebitno resnost in pogostost učinkov. To vključuje učinke njihovih proizvodov, storitev in poslovnih odnosov (vključno z vidiki oskrbovalne verige), |
| --- | --- |

—

učinek dejavnosti: od podjetij se pričakuje, da bodo preučila dejansko in morebitno resnost in pogostost učinkov. To vključuje učinke njihovih proizvodov, storitev in poslovnih odnosov (vključno z vidiki oskrbovalne verige),

učinek dejavnosti:

| — | javno politiko in regulativne dejavnike: javne politike in predpisi lahko vplivajo na posebne okoliščine podjetja ter bistvenost. |
| --- | --- |

—

javno politiko in regulativne dejavnike: javne politike in predpisi lahko vplivajo na posebne okoliščine podjetja ter bistvenost.

javno politiko in regulativne dejavnike:

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje se lahko odloči, da so učinki v zgornjem delu dobavne verige pomembna in bistvena vprašanja, zato tudi ustrezno poroča o njih. Učinki so lahko neposredni ali posredni. Na primer, podjetje, ki polni mineralno vodo, lahko upošteva posebne ukrepe, sprejete za zaščito vodnih virov, ki jih izkorišča. |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje se lahko odloči, da so učinki v zgornjem delu dobavne verige pomembna in bistvena vprašanja, zato tudi ustrezno poroča o njih. Učinki so lahko neposredni ali posredni. Na primer, podjetje, ki polni mineralno vodo, lahko upošteva posebne ukrepe, sprejete za zaščito vodnih virov, ki jih izkorišča.

Podjetja lahko pojasnijo ureditve upravljanja in postopke, s katerimi so izvedla oceno bistvenosti (13).

13

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje, ki ima neposredno ali prek oskrbovalne verige učinek na rabo tal in spremembo ekosistema (npr. krčenje gozdov), lahko razmisli o ustreznih razkritjih glede potrebne skrbnosti. |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje, ki ima neposredno ali prek oskrbovalne verige učinek na rabo tal in spremembo ekosistema (npr. krčenje gozdov), lahko razmisli o ustreznih razkritjih glede potrebne skrbnosti.

Pričakuje se reden pregled ocen bistvenosti, da se zagotovi, da so poročane informacije še vedno bistvene. Pregledi bi morali biti pogostejši v najbolj dinamičnih in inovativnih podjetjih in sektorjih ali v podjetjih, ki spreminjajo in prilagajajo svoje poslovne modele ali politike, vključno s skrbnim pregledom. V stabilnejših okoliščinah pa so lahko manj pogosti.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje, ki je dejavno v oskrbovalnih verigah z minerali s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, lahko razmisli o ustreznem razkritju glede potrebne skrbnosti za zagotovitev, da se spoštujejo človekove pravice in ne spodbujajo konflikti. |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje, ki je dejavno v oskrbovalnih verigah z minerali s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, lahko razmisli o ustreznem razkritju glede potrebne skrbnosti za zagotovitev, da se spoštujejo človekove pravice in ne spodbujajo konflikti.

3.2   Pošteno, uravnoteženo in razumljivo

Pošteno, uravnoteženo in razumljivo

Izjava o nefinančnem poslovanju bi morala pošteno izkazovati pozitivne in negativne vidike, informacije pa bi bilo treba oceniti in predstaviti nepristransko.

V izjavi o nefinančnem poslovanju bi bilo treba upoštevati vse razpoložljive in zanesljive informacije ter potrebe zadevnih zainteresiranih strani po informacijah. Uporabniki informacij ne bi smeli biti zavedeni z bistvenimi napačnimi navedbami, izpusti bistvenih informacij ali razkritjem nebistvenih informacij.

V izjavi o nefinančnem poslovanju bi bilo treba jasno razlikovati med dejstvi in mnenji ali razlagami.

Informacije je mogoče narediti bolj poštene in natančnejše na primer s:

| — | primernimi ureditvami upravljanja podjetij (na primer, nekateri neodvisni člani upravnega odbora ali komisija odbora so po pooblastilu odgovorni za vprašanja trajnosti in/ali preglednosti), |
| --- | --- |

—

primernimi ureditvami upravljanja podjetij (na primer, nekateri neodvisni člani upravnega odbora ali komisija odbora so po pooblastilu odgovorni za vprašanja trajnosti in/ali preglednosti),

| — | trdnimi in zanesljivimi dokazi ter sistemi za notranjo kontrolo in poročanje, |
| --- | --- |

—

trdnimi in zanesljivimi dokazi ter sistemi za notranjo kontrolo in poročanje,

| — | učinkovitim vključevanjem zainteresiranih strani in |
| --- | --- |

—

učinkovitim vključevanjem zainteresiranih strani in

| — | neodvisnim zunanjim zagotovilom. |
| --- | --- |

—

neodvisnim zunanjim zagotovilom.

Informacije so lahko razumljivejše tudi zaradi uporabe preprostega jezika in doslednega izrazja, pri čemer se je treba izogibati standardiziranemu besedilu in po potrebi zagotoviti opredelitve tehničnih izrazov.

Da bi bile bistvene informacije lažje razumljive, bi jih bilo treba zagotoviti v ustreznem kontekstu. Uspešnost podjetja je na primer mogoče predstaviti z navedbo njegovih strategij in širših ciljev. Od podjetij se pričakuje, da bodo opisala, kako so nefinančna vprašanja povezana z njihovo dolgoročno strategijo, glavnimi tveganji in politikami.

Podjetje bi moralo pojasniti obseg in omejitve razkritih informacij, zlasti ko se določene informacije nanašajo le na enega ali več področij delovanja ali izključujejo določena področja.

Razumljivost je mogoče izboljšati tudi s pojasnitvijo ključnih elementov razkritih informacij, na primer načinov merjenja, temeljnih predpostavk in virov.

Izjava o nefinančnem poslovanju ni namenjena zgolj zagotavljanju seznamov ključnih kazalnikov uspešnosti. Za pravilno razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti bi bilo treba razkriti kvalitativne in kvantitativne informacije. Kvantitativne informacije so lahko učinkovite pri poročanju o nekaterih nefinančnih vprašanjih (ključni kazalniki uspešnosti, cilji itd.), kvalitativne informacije pa zagotavljajo kontekst in zaradi njih je izjava o nefinančnem poslovanju koristnejša in lažje razumljiva. Zaradi kombinacije opisnega poročanja, kvantitativnih informacij in vizualne predstavitve (14) je komunikacija učinkovitejša in preglednejša.

14

Če podjetje informacije razkrije tudi v običajnem poslovnem jeziku in ne samo v nacionalnem jeziku, bo to verjetno izboljšalo preglednost podjetja, za zadevne vlagatelje in druge zainteresirane strani pa bodo informacije dostopnejše.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje, ki razkriva ključne kazalnike uspešnosti, lahko preglednost izboljša z zagotavljanjem informacij o namenu in povezavi s strategijo podjetja, opredelitvijo pojmov in metodologijo, viri informacij, predpostavkami in omejitvami, informacijami o obsegu zadevnih dejavnosti, referenčnimi merili, cilji, trendi, spremembami v metodologijah (če obstajajo) ter kvalitativnimi obrazložitvami pretekle in pričakovane uspešnosti. |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje, ki razkriva ključne kazalnike uspešnosti, lahko preglednost izboljša z zagotavljanjem informacij o namenu in povezavi s strategijo podjetja, opredelitvijo pojmov in metodologijo, viri informacij, predpostavkami in omejitvami, informacijami o obsegu zadevnih dejavnosti, referenčnimi merili, cilji, trendi, spremembami v metodologijah (če obstajajo) ter kvalitativnimi obrazložitvami pretekle in pričakovane uspešnosti.

3.3   Izčrpno, vendar jedrnato

Izčrpno, vendar jedrnato

Člen 1 Direktive določa, da zadevna podjetja:

„[...] v poslovno poročilo vključijo tudi izjavo o nefinančnem poslovanju, ki, kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti, vsebuje vsaj informacije o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah, spoštovanju človekovih pravic ter zadevah v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju [...]“

Razkriti bi bilo treba vsaj bistvene informacije o določenih kategorijah vprašanj, izrecno navedenih v Direktivi. Te vključujejo:

| — | okoljske, socialne in kadrovske zadeve, |
| --- | --- |

—

okoljske, socialne in kadrovske zadeve,

| — | spoštovanje človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

spoštovanje človekovih pravic,

| — | zadeve v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju. |
| --- | --- |

—

zadeve v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju.

Podjetja bi morala razkriti tudi vse druge bistvene informacije.

Razkrite bistvene informacije naj bi zagotovile celovito sliko podjetja v letu poročanja. To se nanaša na obseg razkritih informacij. Vendar je poglobljenost informacij, poročanih o nekem vprašanju, odvisna od njihove bistvenosti. Podjetje bi se moralo osredotočiti na zagotavljanje tako obsežnih in poglobljenih informacij, da bodo zainteresirane strani lažje razumele njegov razvoj, uspešnost in položaj ter učinek njegovih dejavnosti.

Pričakuje se tudi, da bo izjava o nefinančnem poslovanju jedrnata in brez nebistvenih informacij. Zaradi razkritja nebistvenih informacij je izjava o nefinančnem poslovanju namreč lahko težje razumljiva, saj lahko nebistvene informacije zmanjšajo pomen bistvenih informacij. Izogibati bi se bilo treba splošnim ali standardiziranim informacijam, ki niso bistvene.

Da bi bila jedrnata, vsebovala čim manj ponovitev in zagotavljala povezave do drugih informacij, lahko izjava o nefinančnem poslovanju vsebuje notranja sklicevanja ali označevanje (15).

15

| Primer

  Podjetje lahko povzame informacije, se osredotoči na bistvene informacije, odstrani splošne informacije, omeji podrobnosti, ne navaja elementov, ki niso več pomembni, uporabi sklicevanja in označevanje itd. |
| --- |

Primer

Primer

Podjetje lahko povzame informacije, se osredotoči na bistvene informacije, odstrani splošne informacije, omeji podrobnosti, ne navaja elementov, ki niso več pomembni, uporabi sklicevanja in označevanje itd.

3.4   Strateško in usmerjeno v prihodnost

Strateško in usmerjeno v prihodnost

Izjava naj bi zagotovila vpogled v poslovni model in strategijo podjetja ter njeno izvajanje ter pojasnila kratkoročne, srednjeročne in dolgoročne posledice poročanih informacij.

Od podjetij se pričakuje, da bodo razkrila pomembne informacije o svojem poslovnem modelu, vključno s strategijo in cilji. Razkritja bi morala zagotoviti vpogled v strateški pristop k pomembnim nefinančnim vprašanjem, tj. s čim se podjetje ukvarja ter kako in zakaj to počne.

To pa ne preprečuje ustrezne obravnave poslovno občutljivih informacij. Pomembne informacije se lahko zagotovijo splošneje, vendar še vedno tako, da vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem zagotavljajo koristne informacije.

Podjetje lahko z razkritjem ciljev, referenčnih meril in zavez vlagateljem in zainteresiranim stranem svojo uspešnost pojasni v kontekstu. To je lahko koristno pri oceni prihodnjih obetov. Zunanje spremljanje zavez in napredka pri doseganju ciljev spodbuja večjo preglednost za zainteresirane strani. Cilje in referenčna merila je mogoče predstaviti kvalitativno ali kvantitativno. Podjetja lahko, če je to primerno, pomembne informacije razkrijejo na podlagi na znanosti temelječih scenarijev.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razkrije, kako pristopa k trajnostni poslovni strategiji ter kako lahko uspešnost na področju okoljskih in družbenih vprašanj ter vprašanj upravljanja prispeva k doseganju njegovih poslovnih ciljev. Razkrije lahko tudi cilje, povezane s poročanimi ključnimi kazalniki uspešnosti, ter pojasni negotovosti in dejavnike, ki lahko podpirajo v prihodnost usmerjene informacije in prihodnje obete. |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razkrije, kako pristopa k trajnostni poslovni strategiji ter kako lahko uspešnost na področju okoljskih in družbenih vprašanj ter vprašanj upravljanja prispeva k doseganju njegovih poslovnih ciljev. Razkrije lahko tudi cilje, povezane s poročanimi ključnimi kazalniki uspešnosti, ter pojasni negotovosti in dejavnike, ki lahko podpirajo v prihodnost usmerjene informacije in prihodnje obete.

Uporabniki informacij lahko na podlagi v prihodnost usmerjenih informacij bolje ocenijo odpornost in trajnost razvoja, položaja in uspešnosti podjetja ter učinka njegovih dejavnosti v prihodnje. Uporabnikom pa pomaga tudi izmeriti napredek podjetja pri doseganju dolgoročnih ciljev.

| Primer

  Podjetje lahko razkrije ustrezne informacije na podlagi pričakovanega učinka na znanosti temelječih scenarijev podnebnih sprememb na strategije in dejavnosti podjetja. Razkrije pa lahko tudi cilje za zmanjšanje števila nesreč pri delu ali poklicnih bolezni. |
| --- |

Primer

Primer

Podjetje lahko razkrije ustrezne informacije na podlagi pričakovanega učinka na znanosti temelječih scenarijev podnebnih sprememb na strategije in dejavnosti podjetja. Razkrije pa lahko tudi cilje za zmanjšanje števila nesreč pri delu ali poklicnih bolezni.

3.5   Osredotočeno na zainteresirane strani

Osredotočeno na zainteresirane strani

Od podjetij se pričakuje, da bodo upoštevala potrebe po informacijah vseh zadevnih zainteresiranih strani. Pri potrebah po informacijah bi se morala osredotočiti na zainteresirane strani kot na kolektivno skupino in ne na potrebe ali želje posamezne ali netipične zainteresirane strani ali zainteresirane strani z nerazumnimi zahtevami po informacijah.

Skupina lahko, če je primerno, med drugim vključuje vlagatelje, zaposlene, potrošnike, dobavitelje, stranke, lokalne skupnosti, javne organe, ranljive skupine, socialne partnerje in civilno družbo.

Podjetja bi morala zagotoviti pomembne in koristne informacije o sodelovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi ter o tem, kako so upoštevala njihove potrebe po informacijah. Koristne napotke v zvezi s tem zagotavljajo standard ISO 26000 in smernice OECD za multinacionalna podjetja.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razkrije bistvene informacije o sodelovanju z zainteresiranimi stranmi ter pojasni, kako to vpliva na njegove odločitve, uspešnost in učinek njegovih dejavnosti. |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razkrije bistvene informacije o sodelovanju z zainteresiranimi stranmi ter pojasni, kako to vpliva na njegove odločitve, uspešnost in učinek njegovih dejavnosti.

3.6   Dosledno in skladno

Dosledno in skladno

Pričakuje se, da bo izjava o nefinančnem poslovanju skladna z drugimi elementi poslovnega poročila.

Zaradi jasnih povezav med informacijami, predstavljenimi v izjavi o nefinančnem poslovanju, in drugimi informacijami, razkritimi v poslovnem poročilu, so informacije koristnejše, pomembnejše in povezane. Na poslovno poročilo bi bilo treba gledati kot na enoten, uravnotežen in skladen sklop informacij.

Ker so vsebine medsebojno povezane, vlagatelji in druge zainteresirane strani zaradi pojasnjenih ključnih povezav lažje razumejo bistvene informacije in njihovo medsebojno odvisnost.

Vsebina nefinančnega poročila bi sčasoma morala postati dosledna. To uporabnikom informacij omogoča, da razumejo in primerjajo pretekle in sedanje spremembe razvoja, položaja in uspešnosti podjetja ter učinka njegovih dejavnosti ter to zanesljivo navezujejo na v prihodnost usmerjene informacije.

Doslednost pri izbiri in metodologiji ključnih kazalnikov uspešnosti je pomembna za zagotavljanje razumljivosti in zanesljivosti izjave o nefinančnem poslovanju. Vendar so lahko potrebne posodobitve, saj ključni kazalniki uspešnosti postanejo zastareli ali pa so na voljo nove in boljše metodologije, ki izboljšajo kakovost informacij. Od podjetij se pričakuje, da bodo pojasnila morebitne spremembe politike ali metodologije poročanja, razloge zanje in njihove učinke (npr. s predstavitvijo preteklih informacij na novo, kar jasno prikazuje učinke sprememb politik ali metodologij poročanja).

| Primer

  Podjetje lahko opredeli odnose in povezave med svojim poslovnim modelom ter vidiki korupcije in podkupovanja. |
| --- |

Primer

Primer

Podjetje lahko opredeli odnose in povezave med svojim poslovnim modelom ter vidiki korupcije in podkupovanja.

4.   VSEBINA

VSEBINA

Od podjetij se pričakuje, da bodo opredelila posebne tematske vidike in bistvene informacije, ki jih v svoja razkritja vključijo pošteno, uravnoteženo in celovito, tudi s sodelovanjem z ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

Informacije v izjavi o nefinančnem poslovanju so medsebojno povezane. Na primer, v izjavi ni navedeno le, s čim se podjetje ukvarja (na podlagi poslovnega modela, politik in strategij), ampak so v njej navedene tudi posebne okoliščine in tveganja podjetja ter način, kako uspešno podjetje ta tveganja obvladuje. Zaradi pojasnjenih ključnih povezav in medsebojne odvisnosti je poročilo kakovostnejše.

Podjetja bi morala pri pripravi izjave o nefinančnem poslovanju ustrezno upoštevati predpise o varstvu osebnih podatkov (16).

16

4.1   Poslovni model

Poslovni model

V členu 1 Direktive je določeno, da izjava o nefinančnem poslovanju vsebuje informacije, vključno s:

a.   „kratkim opisom poslovnega modela podjetja“.

kratkim opisom poslovnega modela podjetja

Poslovni model podjetja opisuje, kako podjetje dolgoročno ustvarja in ohranja vrednost s svojimi proizvodi ali storitvami. Poslovni model predstavlja okvir za poslovno poročilo kot celoto. Z opisom, kako podjetje s poslovnimi dejavnostmi surovine pretvarja v proizvode, zagotavlja pregled načina delovanja in utemeljuje strukturo podjetja. Preprosteje povedano, s čim se podjetje ukvarja ter kako in zakaj to počne.

Podjetja lahko pri opisu poslovnega modela razmislijo o vključitvi ustreznih razkritij v zvezi s:

| — | poslovnim okoljem, |
| --- | --- |

—

poslovnim okoljem,

| — | organizacijo in strukturo podjetja, |
| --- | --- |

—

organizacijo in strukturo podjetja,

| — | trgi, na katerih poslujejo, |
| --- | --- |

—

trgi, na katerih poslujejo,

| — | cilji in strategijami podjetja ter |
| --- | --- |

—

cilji in strategijami podjetja ter

| — | glavnimi trendi in dejavniki, ki lahko vplivajo na prihodnji razvoj podjetja. |
| --- | --- |

—

glavnimi trendi in dejavniki, ki lahko vplivajo na prihodnji razvoj podjetja.

Podjetja lahko poslovni model, glavne trende itd. pojasnijo s ključnimi dejavniki uspešnosti.

Pričakuje se, da bodo poslovni model opisala jasno, razumljivo in stvarno. Poslovni model je koncept, ki temelji na dejstvih. Podjetja bi se morala izogibati razkrivanju nebistvenih informacij, ki so promocijske ali izražajo njihove želje in ki odvračajo pozornost od bistvenih informacij.

Pričakuje se, da bodo poudarila in pojasnila, kdaj v letu poročanja so spremenile svoj poslovni model.

| Primer

  Podjetje lahko razmisli o razkritju posebnih informacij, s katerimi pojasni:






  — | kateri so njegovi glavni proizvodi in kako ti izpolnjujejo potrebe potrošnikov/strank; |
| --- | --- |

Primer

Primer

Podjetje lahko razmisli o razkritju posebnih informacij, s katerimi pojasni:

—

kateri so njegovi glavni proizvodi in kako ti izpolnjujejo potrebe potrošnikov/strank;

| — | kako so ti proizvodi narejeni ter zakaj je njegov pristop k proizvodnji konkurenčen in trajnosten; |
| --- | --- |

—

kako so ti proizvodi narejeni ter zakaj je njegov pristop k proizvodnji konkurenčen in trajnosten;

| — | značilnosti trga, na katerem posluje, in kako se ta lahko razvije. |
| --- | --- |

—

značilnosti trga, na katerem posluje, in kako se ta lahko razvije.

4.2   Politike in skrbni pregled

Politike in skrbni pregled

V členu 1 Direktive je določeno, da izjava o nefinančnem poslovanju vsebuje informacije, vključno z:

b.   „opisom politik podjetja glede navedenih zadev, med drugim v zvezi z izvajanjem postopkov skrbnega pregleda“.

opisom politik podjetja glede navedenih zadev, med drugim v zvezi z izvajanjem postopkov skrbnega pregleda

Podjetja bi morala razkriti bistvene informacije, ki zagotavljajo pošteno sliko njihovih politik. Razmisliti bi morala o razkritju svojih pristopov h ključnim nefinančnim vidikom in glavnim ciljem ter načinu, kako nameravajo doseči zastavljene cilje in izvesti načrte. Pri vsakem razkritju se upoštevajo posebne okoliščine podjetja. V okviru razkritij lahko podjetje pojasni odgovornosti in odločitve vodstva in upravnega odbora podjetja ter način, kako je razporeditev virov povezana s cilji, obvladovanjem tveganj in predvidenimi rezultati. Podjetje lahko na primer pojasni ustrezne vidike vodenja (17), vključno z nadzorom s strani upravnega odbora.

17

| Primer

  Podjetje lahko razmisli o razkritju informacij o tem, kdo v organizacijski sestavi in strukturi vodenja je odgovoren za določanje, izvajanje in spremljanje določene politike, na primer v zvezi s podnebnimi vprašanji (18). Opiše lahko tudi vlogo in odgovornost upravnega odbora/nadzornega sveta v zvezi z okoljskimi in socialnimi politikami ter politikami na področju človekovih pravic. |
| --- |

Primer

Primer

Podjetje lahko razmisli o razkritju informacij o tem, kdo v organizacijski sestavi in strukturi vodenja je odgovoren za določanje, izvajanje in spremljanje določene politike, na primer v zvezi s podnebnimi vprašanji (18). Opiše lahko tudi vlogo in odgovornost upravnega odbora/nadzornega sveta v zvezi z okoljskimi in socialnimi politikami ter politikami na področju človekovih pravic.

18

Postopki skrbnega pregleda se nanašajo na politike, obvladovanje tveganj in rezultate. Podjetje jih izvede, da preveri doseganje konkretnega cilja (npr. zagotavljanje, da so emisije ogljika pod določeno ravnjo ali da oskrbovalne verige ne vključujejo trgovine z ljudmi). Postopki pomagajo opredeliti, preprečiti in zmanjšati obstoječe in morebitne škodljive učinke.

Podjetja bi morala zagotoviti bistvene informacije o izvedenih postopkih skrbnega pregleda, vključno z informacijami o oskrbovalnih in podizvajalskih verigah, kadar je to ustrezno in sorazmerno. Razmislijo lahko tudi o razkritju ustreznih informacij o odločitvah, sprejetih za vzpostavitev postopkov, ter o tem, kako naj bi postopki delovali, zlasti v zvezi s preprečevanjem in zmanjševanjem škodljivih učinkov. Podjetja lahko razmislijo tudi o zagotavljanju ustreznih informacij o določitvi ciljev in merjenju napredka.

Na primer, koristne napotke v zvezi s tem je mogoče najti v smernicah OECD za različne sektorje, vodilnih načelih ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, tristranski deklaraciji o načelih za multinacionalna podjetja in socialno politiko ali standardu ISO 26000.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o razkritju informacij o svojih politikah, namenjenih izogibanju uporabi nevarnih kemikalij, snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, ali biocidov v svojih proizvodih, poslovanju in oskrbovalni verigi. Razkrije lahko tudi svoje politike v zvezi z raziskavami, razvojem in uporabo varnih alternativ. Podjetja lahko pojasnijo, kako ocenjujejo kakovost, varnost in vpliv na okolje kemikalij, ki jih uporabljajo, ter kako izpolnjujejo zahteve glede kemijske varnosti (npr. REACH ter razvrščanje, označevanje in pakiranje). |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o razkritju informacij o svojih politikah, namenjenih izogibanju uporabi nevarnih kemikalij, snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, ali biocidov v svojih proizvodih, poslovanju in oskrbovalni verigi. Razkrije lahko tudi svoje politike v zvezi z raziskavami, razvojem in uporabo varnih alternativ. Podjetja lahko pojasnijo, kako ocenjujejo kakovost, varnost in vpliv na okolje kemikalij, ki jih uporabljajo, ter kako izpolnjujejo zahteve glede kemijske varnosti (npr. REACH ter razvrščanje, označevanje in pakiranje).

| Primer

  Podjetje lahko razkrije ustrezne informacije o tem, kako odkriva, ocenjuje in obvladuje tveganja, povezana s podnebjem, (19) in/ali upravlja naravni kapital. |
| --- |

Primer

Primer

Podjetje lahko razkrije ustrezne informacije o tem, kako odkriva, ocenjuje in obvladuje tveganja, povezana s podnebjem, (19) in/ali upravlja naravni kapital.

19

Od podjetij se pričakuje, da bodo poudarila in pojasnila vse bistvene spremembe glavnih politik in postopkov skrbnega pregleda v letu poročanja.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o razkritju naslednjih informacij o zdravju in varnosti:






  — | politik na delovnem mestu, |
| --- | --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o razkritju naslednjih informacij o zdravju in varnosti:

—

politik na delovnem mestu,

| — | pogodbenih obveznosti, sklenjenih z dobavitelji in podizvajalci, |
| --- | --- |

—

pogodbenih obveznosti, sklenjenih z dobavitelji in podizvajalci,

| — | virov, namenjenih obvladovanju tveganj, obveščanju, usposabljanju, spremljanju in revidiranju ter sodelovanju z lokalnimi organi in socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

—

virov, namenjenih obvladovanju tveganj, obveščanju, usposabljanju, spremljanju in revidiranju ter sodelovanju z lokalnimi organi in socialnimi partnerji.

Zgodi se lahko, da podjetje ni pripravilo politik v zvezi z določenimi zadevami, ki jih še vedno šteje za bistvene. V tem primeru bi moralo podjetje jasno in utemeljeno obrazložiti, zakaj ni pripravilo takih politik. Še vedno pa veljajo druge zahteve za poročanje (npr. poslovni model, glavna tveganja itd.).

V členu 1 Direktive je navedeno, da „kadar podjetje ne izvaja politik v zvezi z eno ali več navedenimi zadevami, to v izjavi o nefinančnem poslovanju jasno in utemeljeno obrazloži“.

4.3   Rezultat

Rezultat

V členu 1 Direktive je določeno, da mora izjava o nefinančnem poslovanju vsebovati informacije, vključno z:

c.   „rezultati teh politik“.

rezultati teh politik

Podjetja bi morala zagotoviti koristno, pošteno in uravnoteženo sliko rezultatov svojih politik.

Nefinančne informacije, ki jih podjetja razkrijejo, bi morale vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem olajšati razumevanje in spremljanje uspešnosti podjetja.

Ustrezna razkritja rezultatov politik lahko zagotovijo koristne informacije o prednostih in šibkih točkah podjetja. Izjava o nefinančnem poslovanju bi morala celovito in jedrnato izražati rezultate poslovanja in dejavnosti podjetja.

Podjetja lahko razmislijo o obrazložitvi povezave med finančnimi in nefinančnimi rezultati ter o tem, kako to povezavo upravljati skozi čas.

Analiza rezultatov bi morala vključevati ustrezne nefinančne ključne kazalnike uspešnosti. Od podjetij se pričakuje, da bodo razkrila tiste ključne kazalnike uspešnosti, ki jih štejejo za najkoristnejše za spremljanje in ocenjevanje napredka ter podpiranje primerljivosti med podjetji in sektorji. Kadar je ustrezno, lahko podjetja razmislijo tudi o predstavitvi in obrazložitvi teh informacij v zvezi s cilji in referenčnimi merili.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o vključitvi posebnih informacij, s katerimi pojasni:






  — | dejanske emisije ogljika, intenzivnost emisij CO2, |
| --- | --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o vključitvi posebnih informacij, s katerimi pojasni:

—

dejanske emisije ogljika, intenzivnost emisij CO2,

2

| — | uporabo nevarnih kemikalij ali biocidov, |
| --- | --- |

—

uporabo nevarnih kemikalij ali biocidov,

| — | vplive na naravni kapital in odvisnost od njega, |
| --- | --- |

—

vplive na naravni kapital in odvisnost od njega,

| — | primerjavo dejanskih rezultatov s cilji, razvoj dogodkov skozi čas, |
| --- | --- |

—

primerjavo dejanskih rezultatov s cilji, razvoj dogodkov skozi čas,

| — | zmanjševanje učinkov izvedenih politik, |
| --- | --- |

—

zmanjševanje učinkov izvedenih politik,

| — | načrte za zmanjševanje emisij ogljika. |
| --- | --- |

—

načrte za zmanjševanje emisij ogljika.

4.4   Glavna tveganja in njihovo obvladovanje

Glavna tveganja in njihovo obvladovanje

V členu 1 Direktive je določeno, da mora izjava o nefinančnem poslovanju vsebovati informacije, vključno z:

d.   „glavnimi tveganji v zvezi z navedenimi zadevami, ki so povezana z dejavnostmi podjetja, vključno z njegovimi poslovnimi odnosi, proizvodi ali storitvami, kadar je to ustrezno in sorazmerno, ki bi lahko povzročili resne škodljive učinke na teh področjih, ter načini, kako podjetje upravlja ta tveganja“.

glavnimi tveganji v zvezi z navedenimi zadevami, ki so povezana z dejavnostmi podjetja, vključno z njegovimi poslovnimi odnosi, proizvodi ali storitvami, kadar je to ustrezno in sorazmerno, ki bi lahko povzročili resne škodljive učinke na teh področjih, ter načini, kako podjetje upravlja ta tveganja

Podjetja bi morala razkriti informacije o glavnih tveganjih in o tem, kako tveganja obvladujejo in zmanjšujejo. Ta tveganja so lahko povezana z njihovim poslovanjem, proizvodi in storitvami, oskrbovalno verigo in poslovnimi odnosi ali drugimi vidiki. To bi vključevalo primerno perspektivo v zvezi s kratkoročnimi, srednjeročnimi in dolgoročnimi glavnimi tveganji. Od podjetij se pričakuje, da bodo pojasnila, kako lahko glavna tveganja vplivajo na njihov poslovni model, poslovanje, finančno uspešnost in učinek njihovih dejavnosti.

Pričakuje se, da bo podjetje razkrilo bistvene informacije o glavnih tveganjih, ne glede na to, ali ta izhajajo iz njegovih lastnih odločitev ali ukrepov ali pa so posledica zunanjih dejavnikov, ter obrazložilo postopke, s katerimi opredeli in oceni taka tveganja.

Razkritja bi morala, kadar je to ustrezno in sorazmerno, vključevati bistvene informacije o oskrbovalnih in podizvajalskih verigah. Vključevati bi morala tudi bistvene informacije o tem, kako podjetje obvladuje in zmanjšuje glavna tveganja.

Pričakuje se, da bo podjetje poudarilo in pojasnilo vse bistvene spremembe glavnih tveganj ali načina obvladovanja tveganj v letu poročanja.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o vključitvi posebnih razkritij o:






  — | proizvodih z okvaro in njihovih možnih učinkih na varnost potrošnikov, |
| --- | --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o vključitvi posebnih razkritij o:

—

proizvodih z okvaro in njihovih možnih učinkih na varnost potrošnikov,

| — | politikah, izvedenih za obravnavo težave, |
| --- | --- |

—

politikah, izvedenih za obravnavo težave,

| — | popravnih ukrepih za obravnavo potreb potrošnikov, ki so jih taki proizvodi že prizadeli. |
| --- | --- |

—

popravnih ukrepih za obravnavo potreb potrošnikov, ki so jih taki proizvodi že prizadeli.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o razkritju bistvenih informacij o učinkih, povezanih s podnebjem, na njegovo poslovanje in strategijo, ob upoštevanju posebnih okoliščin podjetja ter z vključitvijo primernih ocen verjetnosti in uporabe analiz scenarijev (20). |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o razkritju bistvenih informacij o učinkih, povezanih s podnebjem, na njegovo poslovanje in strategijo, ob upoštevanju posebnih okoliščin podjetja ter z vključitvijo primernih ocen verjetnosti in uporabe analiz scenarijev (20).

20

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o razkritju bistvenih informacij o tveganjih kršitev človekovih pravic, o zaščiti dela in varstvu okolja v njegovi oskrbovalni in podizvajalski verigi ter o tem, kako upravlja in zmanjšuje morebitne negativne učinke. |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o razkritju bistvenih informacij o tveganjih kršitev človekovih pravic, o zaščiti dela in varstvu okolja v njegovi oskrbovalni in podizvajalski verigi ter o tem, kako upravlja in zmanjšuje morebitne negativne učinke.

4.5   Ključni kazalniki uspešnosti

Ključni kazalniki uspešnosti

V členu 1 Direktive je določeno, da mora izjava o nefinančnem poslovanju vsebovati informacije, vključno s:

e.   „ključnimi nefinančnimi kazalniki uspešnosti, pomembnimi za posamezne dejavnosti“.

ključnimi nefinančnimi kazalniki uspešnosti, pomembnimi za posamezne dejavnosti

Izjava o nefinančnem poslovanju bi morala vključevati bistvene navedbe in razkritja na podlagi kazalnikov, ki so splošno znani kot ključni kazalniki uspešnosti.

Od podjetij se pričakuje, da bodo poročala o koristnih ključnih kazalnikih uspešnosti, ob upoštevanju posebnih okoliščin podjetja. Ključni kazalniki uspešnosti bi morali biti skladni z metrikami, ki jih podjetje dejansko uporablja v okviru svojih notranjih postopkov upravljanja in ocenjevanja tveganja. Zaradi tega so razkrite informacije ustreznejše in koristnejše, boljša pa je tudi preglednost. Zaradi razkritja kakovostnih in splošno priznanih ključnih kazalnikov uspešnosti (npr. metrike, ki se širše uporabljajo v sektorju ali za določena tematska vprašanja) je lahko boljša tudi primerljivost, zlasti za podjetja v istem sektorju ali vrednostni verigi.

Podjetje bi moralo razkriti ključne kazalnike uspešnosti, ki so potrebni za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti. Nekateri ključni kazalniki so lahko koristni za najrazličnejša podjetja in poslovne okoliščine. Drugi ključni kazalniki se bolj nanašajo na vprašanja in okoliščine v določenem sektorju. Podjetja se spodbuja k razkritju bistvenih ključnih kazalnikov uspešnosti, splošnih in sektorskih. Od podjetij se pričakuje, da bodo na podlagi svojih posebnih okoliščin in potreb po informacijah vlagateljev in drugih zainteresiranih strani s splošnimi, sektorskimi in za podjetje značilnimi ključnimi kazalniki uspešnosti zagotovila pošteno in uravnoteženo sliko.

Uporabniki informacij običajno zelo cenijo kvantitativne informacije, saj lahko z njimi lažje izmerijo napredek, preverijo doslednost skozi čas in delajo primerjave. Zaradi primernih navedb, s katerimi so obrazloženi ključni kazalniki uspešnosti, je izjava o nefinančnem poslovanju razumljivejša.

Ključni kazalniki uspešnosti se štejejo tudi za učinkovito orodje za povezovanje kvalitativnih in kvantitativnih informacij ter za vzpostavljanje povezav. Podjetjem omogočajo jedrnato in učinkovito zagotavljanje uravnotežene in celovite slike.

Ključne kazalnike učinkovitosti bi bilo treba dosledno uporabljati v vseh obdobjih poročanja, da se zagotovijo zanesljive informacije o napredku in trendih. Seveda se lahko ključni kazalniki iz poslovnih ali tehničnih razlogov sčasoma spremenijo. V takih primerih bi morala podjetja pojasniti razloge za spremembo ključnih kazalnikov. Razmislijo lahko o predstavitvi preteklih informacij na novo, kadar je to ustrezno, ter o jasni in učinkoviti obrazložitvi učinka takih sprememb.

Podjetja lahko pojasnijo način zbiranja podatkov, metodologijo in okvire, ki so jih uporabila. Zagotovijo lahko tudi analizo razkritih ključnih kazalnikov uspešnosti ter pojasnijo na primer, zakaj so se ključni kazalniki v letu poročanja povečali ali zmanjšali in kako bi se lahko razvijali v prihodnje.

Podjetja lahko ključne kazalnike predstavijo v okviru ciljev in pretekle uspešnosti ter s primerjavo z drugimi podjetji, če je to primerno.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o razkritju ustreznih informacij o metrikah in ciljih, ki jih uporablja za ocenjevanje in upravljanje pomembnih okoljskih zadev in zadev, povezanih s podnebjem (21). |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o razkritju ustreznih informacij o metrikah in ciljih, ki jih uporablja za ocenjevanje in upravljanje pomembnih okoljskih zadev in zadev, povezanih s podnebjem (21).

21

4.6   Tematski vidiki

Tematski vidiki

V členu 1 Direktive je določeno, da zadevna podjetja „v poslovno poročilo vključijo tudi izjavo o nefinančnem poslovanju, ki, kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti, vsebuje vsaj informacije o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah, spoštovanju človekovih pravic ter zadevah v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju [...]“.

Razkritja bistvenih informacij bi morala zagotoviti uravnoteženo in celovito sliko razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti.

V določenih okoliščinah lahko podjetja ugotovijo, da bi razkritje podrobnih informacij o predvidenih dogodkih ali zadevah, ki so predmet tekočih pogajanj, resno škodovalo njihovemu poslovnemu položaju. Vendar se lahko z razkritjem povzetih informacij, ki ne škoduje resno njihovemu poslovnemu položaju, močno približajo splošnemu cilju preglednosti.

V členu 1 Direktive je določeno: „V izjemnih primerih, ko bi [...] razkritje informacij o predvidenih dogodkih ali zadevah, ki so predmet tekočih pogajanj, resno škodovalo poslovnemu položaju podjetja, lahko države članice dovolijo, da se takšne informacije izpustijo [...].“

Tematski vidiki so pogosto medsebojno povezani. Na primer, okoljsko vprašanje, povezano s poslovanjem podjetja, njegovimi proizvodi ali oskrbovalno verigo, lahko vpliva tudi na varnost in/ali zdravje potrošnikov, zaposlenih ali dobaviteljev ali na ugled blagovne znamke. Od podjetij se pričakuje, da bodo zagotovila jasno, pošteno in celovito sliko, ki zajema vse zadevne vidike vprašanja.

Spodaj navedeni elementi tvorijo neizčrpen seznam tematskih vidikov, ki naj bi jih podjetja upoštevala pri razkrivanju nefinančnih informacij:

a.   Okoljske zadeve

Okoljske zadeve

Pričakuje se, da bo podjetje razkrilo ustrezne informacije o dejanskih in morebitnih učinkih poslovanja na okolje ter o tem, kako lahko sedanje in predvidljive okoljske zadeve vplivajo na razvoj, uspešnost ali položaj podjetja.

To lahko zajema:

| — | razkritje bistvenih informacij o preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja, |
| --- | --- |

—

razkritje bistvenih informacij o preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja,

| — | vpliv rabe energije na okolje, |
| --- | --- |

—

vpliv rabe energije na okolje,

| — | neposredne in posredne emisije v zrak (22), |
| --- | --- |

—

neposredne in posredne emisije v zrak (22),

22

| — | rabo in varstvo naravnih virov (npr. vode, tal) ter povezano varstvo biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

rabo in varstvo naravnih virov (npr. vode, tal) ter povezano varstvo biotske raznovrstnosti,

| — | ravnanje z odpadki, |
| --- | --- |

—

ravnanje z odpadki,

| — | vplive, ki jih imajo prevoz ali uporaba in odlaganje proizvodov in opustitev opravljanja storitev na okolje, ter |
| --- | --- |

—

vplive, ki jih imajo prevoz ali uporaba in odlaganje proizvodov in opustitev opravljanja storitev na okolje, ter

| — | razvoj ekoloških proizvodov in storitev. |
| --- | --- |

—

razvoj ekoloških proizvodov in storitev.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko bistvene informacije razkrije na podlagi metodologij, določenih v posebni zakonodaji. Na primer, prilogi k Priporočilu Komisije 2013/179/EU vključujeta metodi za okoljski odtis izdelkov in okoljski odtis organizacij. To sta metodi za oceno življenjskega kroga, ki podjetjem omogočata, da za vsak proizvod ali celotno organizacijo opredelijo: (i) najpomembnejše vplive in (ii) njihove posledične postopke in emisije vzdolž oskrbovalne verige. O vplivih na okolje je mogoče poročati ločeno ali v enotnem združenem poročilu. |
| --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko bistvene informacije razkrije na podlagi metodologij, določenih v posebni zakonodaji. Na primer, prilogi k Priporočilu Komisije 2013/179/EU vključujeta metodi za okoljski odtis izdelkov in okoljski odtis organizacij. To sta metodi za oceno življenjskega kroga, ki podjetjem omogočata, da za vsak proizvod ali celotno organizacijo opredelijo: (i) najpomembnejše vplive in (ii) njihove posledične postopke in emisije vzdolž oskrbovalne verige. O vplivih na okolje je mogoče poročati ločeno ali v enotnem združenem poročilu.

Kadar je ustrezno, se lahko podjetja sklicujejo na bistvene informacije, zagotovljene v okviru posebnih zahtev za poročanje o okolju (23).

23

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o ključnih kazalnikih uspešnosti, kot so:






  — | energetska učinkovitost in njene izboljšave, |
| --- | --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o ključnih kazalnikih uspešnosti, kot so:

—

energetska učinkovitost in njene izboljšave,

| — | poraba energije iz neobnovljivih virov in energetska intenzivnost, |
| --- | --- |

—

poraba energije iz neobnovljivih virov in energetska intenzivnost,

| — | emisije toplogrednih plinov v metričnih tonah ekvivalenta CO2 in intenzivnost toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

—

emisije toplogrednih plinov v metričnih tonah ekvivalenta CO2 in intenzivnost toplogrednih plinov,

2

| — | emisije drugih onesnaževal (merjeno v absolutni vrednosti in kot intenzivnost), |
| --- | --- |

—

emisije drugih onesnaževal (merjeno v absolutni vrednosti in kot intenzivnost),

| — | pridobivanje naravnih virov, |
| --- | --- |

—

pridobivanje naravnih virov,

| — | učinki in odvisnosti od naravnega kapitala in biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

učinki in odvisnosti od naravnega kapitala in biotske raznovrstnosti,

| — | ravnanje z odpadki (npr. stopnje recikliranja). |
| --- | --- |

—

ravnanje z odpadki (npr. stopnje recikliranja).

b.   Socialne in kadrovske zadeve

Socialne in kadrovske zadeve

Od podjetij se pričakuje, da bodo razkrila bistvene informacije o socialnih in kadrovskih zadevah (24). Te vključujejo:

24

| — | izvajanje temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

—

izvajanje temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela,

| — | vprašanja raznolikosti, kot sta uravnotežena zastopanost spolov in enaka obravnava pri zaposlovanju in poklicnem delu (vključno s starostjo, spolom, spolno usmerjenostjo, verskim prepričanjem, invalidnostjo, etnično pripadnostjo in drugimi ustreznimi vidiki), |
| --- | --- |

—

vprašanja raznolikosti, kot sta uravnotežena zastopanost spolov in enaka obravnava pri zaposlovanju in poklicnem delu (vključno s starostjo, spolom, spolno usmerjenostjo, verskim prepričanjem, invalidnostjo, etnično pripadnostjo in drugimi ustreznimi vidiki),

| — | vprašanja zaposlovanja, vključno s posvetovanjem z zaposlenimi in/ali njihovo udeležbo ter zaposlitvenimi in delovnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

vprašanja zaposlovanja, vključno s posvetovanjem z zaposlenimi in/ali njihovo udeležbo ter zaposlitvenimi in delovnimi pogoji,

| — | odnose s sindikati, vključno s spoštovanjem sindikalnih pravic, |
| --- | --- |

—

odnose s sindikati, vključno s spoštovanjem sindikalnih pravic,

| — | upravljanje človeškega kapitala, vključno z upravljanjem prestrukturiranja, načrtovanjem poklicne poti in zaposljivostjo, sistemom plač, usposabljanjem, |
| --- | --- |

—

upravljanje človeškega kapitala, vključno z upravljanjem prestrukturiranja, načrtovanjem poklicne poti in zaposljivostjo, sistemom plač, usposabljanjem,

| — | zdravje in varnost pri delu, |
| --- | --- |

—

zdravje in varnost pri delu,

| — | odnose s potrošniki, vključno z zadovoljstvom potrošnikov, dostopnostjo in proizvodi, ki lahko vplivajo na zdravje in varnost potrošnikov, |
| --- | --- |

—

odnose s potrošniki, vključno z zadovoljstvom potrošnikov, dostopnostjo in proizvodi, ki lahko vplivajo na zdravje in varnost potrošnikov,

| — | učinke na ranljive potrošnike, |
| --- | --- |

—

učinke na ranljive potrošnike,

| — | odgovorno trženje in raziskave ter |
| --- | --- |

—

odgovorno trženje in raziskave ter

| — | odnose s skupnostjo, vključno s socialnim in gospodarskim razvojem lokalnih skupnosti. |
| --- | --- |

—

odnose s skupnostjo, vključno s socialnim in gospodarskim razvojem lokalnih skupnosti.

Za podjetja je lahko koristna uporaba širše priznanih kakovostnih okvirov, na primer smernic OECD za multinacionalna podjetja, tristranske deklaracije o načelih za multinacionalna podjetja in socialne politike Mednarodne organizacije dela ali standarda ISO 26000.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o razkritju ključnih kazalnikih uspešnosti na podlagi vidikov, kot so:






  — | uravnotežena zastopanost spolov in drugi vidiki raznolikosti, |
| --- | --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o razkritju ključnih kazalnikih uspešnosti na podlagi vidikov, kot so:

—

uravnotežena zastopanost spolov in drugi vidiki raznolikosti,

| — | zaposleni, upravičeni do starševskega dopusta, po spolu, |
| --- | --- |

—

zaposleni, upravičeni do starševskega dopusta, po spolu,

| — | zaposleni, ki sodelujejo pri dejavnostih z velikim tveganjem posebnih nezgod ali bolezni, |
| --- | --- |

—

zaposleni, ki sodelujejo pri dejavnostih z velikim tveganjem posebnih nezgod ali bolezni,

| — | število nesreč pri delu, vrste poškodb ali poklicnih bolezni, |
| --- | --- |

—

število nesreč pri delu, vrste poškodb ali poklicnih bolezni,

| — | fluktuacija zaposlenih, |
| --- | --- |

—

fluktuacija zaposlenih,

| — | delež začasno zaposlenih delavcev, po spolu, |
| --- | --- |

—

delež začasno zaposlenih delavcev, po spolu,

| — | povprečne ure usposabljanja na zaposlenega na leto, po spolu, |
| --- | --- |

—

povprečne ure usposabljanja na zaposlenega na leto, po spolu,

| — | postopki posvetovanja z zaposlenimi, |
| --- | --- |

—

postopki posvetovanja z zaposlenimi,

| — | število zaposlenih invalidnih oseb. |
| --- | --- |

—

število zaposlenih invalidnih oseb.

c.   Spoštovanje človekovih pravic

Spoštovanje človekovih pravic

Od podjetij se pričakuje, da bodo razkrila bistvene informacije o morebitnih in dejanskih učinkih poslovanja na imetnike pravic.

Kot dobra praksa za podjetje se šteje, da se zaveže spoštovanju človekovih pravic. S tako zavezo lahko podjetje določi, kaj pričakuje od vodstva, zaposlenih in poslovnih partnerjev v zvezi s človekovimi pravicami, vključno s temeljnimi delovnimi standardi. Podjetja lahko z informacijami pojasnijo, čigave pravice obravnava zaveza, na primer pravice otrok, žensk, domorodnih ljudstev (25), invalidnih oseb (26), lokalnih skupnosti, malih kmetov in žrtev trgovine z ljudmi ter pravice delavcev, vključno z zaposlenimi za določen čas, zaposlenimi v oskrbovalni verigi ali pri podizvajalcih, delavci migranti in njihovimi družinami.

25

26

Podjetja bi morala razmisliti o razkritju bistvenih informacij o skrbnem pregledu spoštovanja človekovih pravic ter o postopkih in ureditvah, izvedenih za preprečevanje kršitev človekovih pravic. To lahko na primer vključuje informacije o tem, kako podjetje v okviru pogodb, sklenjenih s podjetji v oskrbovalni verigi, obravnava vprašanja človekovih pravic, ter o tem, kako podjetje zmanjšuje morebitne učinke na človekove pravice in zagotavlja ustrezne popravne ukrepe v primeru kršitve človekovih pravic.

Z razkritjem bistvenih informacij lahko podjetje pojasni, kako med drugim uporablja vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki izvajajo okvir ZN za varovanje, spoštovanje in pomoč, smernice OECD za multinacionalna podjetja ter tristransko deklaracijo o načelih za multinacionalna podjetja in socialno politiko Mednarodne organizacije dela.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o razkritju bistvenih informacij in ključnih kazalnikov uspešnosti o:






  — | resnih učinkih na človekove pravice, ki so povezani z njegovimi dejavnostmi ali odločitvami, |
| --- | --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o razkritju bistvenih informacij in ključnih kazalnikov uspešnosti o:

—

resnih učinkih na človekove pravice, ki so povezani z njegovimi dejavnostmi ali odločitvami,

| — | postopku za prejemanje in reševanje pritožb ter za zmanjševanje kršitev človekovih pravic in zagotavljanje popravnih ukrepov, |
| --- | --- |

—

postopku za prejemanje in reševanje pritožb ter za zmanjševanje kršitev človekovih pravic in zagotavljanje popravnih ukrepov,

| — | poslovanju in dobaviteljih, pri katerih obstaja veliko tveganje kršitve človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

poslovanju in dobaviteljih, pri katerih obstaja veliko tveganje kršitve človekovih pravic,

| — | postopkih in ukrepih za preprečevanje trgovine z ljudmi za vse oblike izkoriščanja, prisilnega ali obveznega dela in dela otrok, prekarnih oblik zaposlitve in nevarnih delovnih pogojev, zlasti v zvezi z geografskimi območji z večjim tveganjem izpostavljenosti zlorabam, |
| --- | --- |

—

postopkih in ukrepih za preprečevanje trgovine z ljudmi za vse oblike izkoriščanja, prisilnega ali obveznega dela in dela otrok, prekarnih oblik zaposlitve in nevarnih delovnih pogojev, zlasti v zvezi z geografskimi območji z večjim tveganjem izpostavljenosti zlorabam,

| — | dostopnosti poslovnih prostorov, dokumentov in spletnih mest za invalidne osebe, |
| --- | --- |

—

dostopnosti poslovnih prostorov, dokumentov in spletnih mest za invalidne osebe,

| — | spoštovanju svobode združevanja, |
| --- | --- |

—

spoštovanju svobode združevanja,

| — | sodelovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

—

sodelovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi.

d.   Zadeve v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju

Zadeve v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju

Od podjetij se pričakuje, da bodo razkrila bistvene informacije o tem, kako ravnajo v primeru pojava in obstoja zadev v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju.

Podjetja lahko razmislijo o razkritju informacij o organiziranosti, odločitvah, instrumentih za upravljanje in o virih, dodeljenih boju proti korupciji in podkupovanju.

Podjetja lahko pojasnijo tudi, kako ocenjujejo boj proti korupciji in podkupovanju, sprejemajo ukrepe za preprečevanje ali zmanjševanje negativnih učinkov, spremljajo učinkovitost ter obveščajo o tej zadevi znotraj podjetja in zunaj njega.

Za podjetja je lahko koristna uporaba širše priznanih kakovostnih okvirov, na primer smernic OECD za multinacionalna podjetja ali standarda ISO 26000.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o razkritju bistvenih informacij in ključnih kazalnikov uspešnosti v zvezi z vidiki, kot so:






  — | protikorupcijske politike, postopki in standardi, |
| --- | --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o razkritju bistvenih informacij in ključnih kazalnikov uspešnosti v zvezi z vidiki, kot so:

—

protikorupcijske politike, postopki in standardi,

| — | merila, ki jih uporablja pri ocenah tveganj, povezanih s korupcijo, |
| --- | --- |

—

merila, ki jih uporablja pri ocenah tveganj, povezanih s korupcijo,

| — | postopki notranje kontrole in viri, dodeljeni preprečevanju korupcije in podkupovanja, |
| --- | --- |

—

postopki notranje kontrole in viri, dodeljeni preprečevanju korupcije in podkupovanja,

| — | primerno usposabljanje, zagotovljeno zaposlenim, |
| --- | --- |

—

primerno usposabljanje, zagotovljeno zaposlenim,

| — | uporaba mehanizmov prijavljanja nepravilnosti, |
| --- | --- |

—

uporaba mehanizmov prijavljanja nepravilnosti,

| — | število nerešenih ali rešenih pravnih postopkov zaradi protikonkurenčnega ravnanja. |
| --- | --- |

—

število nerešenih ali rešenih pravnih postopkov zaradi protikonkurenčnega ravnanja.

e.   Drugo

Drugo

Oskrbovalne verige

Od podjetij se pričakuje, da bodo, kadar je to ustrezno in sorazmerno, razkrila bistvene informacije v zvezi z oskrbovalno verigo, ki pomembno vplivajo na njihov razvoj, uspešnost in položaj ali učinek njihovih dejavnosti. To vključuje informacije, potrebne za splošno razumevanje oskrbovalne verige podjetja in tega, kako pomembne so nefinančne zadeve pri upravljanju oskrbovalne verige.

Če podjetje meni, da bi razkritje podrobnih informacij o predvidenih dogodkih ali zadevah, ki so predmet tekočih pogajanj, resno škodovalo njegovemu poslovnemu položaju, lahko splošen cilj preglednosti izpolni z razkritjem povzetka informacij, ki mu ne škoduje resno.

Z razkritjem bistvenih informacij lahko podjetje pojasni, kako med drugim uporablja smernice OECD za multinacionalna podjetja in vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter ustrezne za industrijo veljavne okvire, kot so smernice FAO-OECD za odgovorne kmetijske dobavne verige.

| Primer in ključni kazalniki uspešnosti

  Podjetje lahko razmisli o razkritju bistvenih informacij in ključnih kazalnikov uspešnosti v zvezi z vidiki, kot je spremljanje dobaviteljev v zvezi z:






  — | delovnimi praksami, vključno z delom otrok in prisilnim delom, prekarnimi oblikami zaposlitve, plačami, nevarnimi delovnimi pogoji (vključno z varnostjo objektov, varovalno opremo in zdravjem delavcev), (27) |
| --- | --- |

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Primer in ključni kazalniki uspešnosti

Podjetje lahko razmisli o razkritju bistvenih informacij in ključnih kazalnikov uspešnosti v zvezi z vidiki, kot je spremljanje dobaviteljev v zvezi z:

—

delovnimi praksami, vključno z delom otrok in prisilnim delom, prekarnimi oblikami zaposlitve, plačami, nevarnimi delovnimi pogoji (vključno z varnostjo objektov, varovalno opremo in zdravjem delavcev), (27)

27

| — | trgovino z ljudmi in drugimi zadevami na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

trgovino z ljudmi in drugimi zadevami na področju človekovih pravic,

| — | emisijami toplogrednih plinov ter drugimi vrstami onesnaževanja vode in okolja, |
| --- | --- |

—

emisijami toplogrednih plinov ter drugimi vrstami onesnaževanja vode in okolja,

| — | krčenjem gozdov in drugimi tveganji, povezanimi z biotsko raznovrstnostjo, |
| --- | --- |

—

krčenjem gozdov in drugimi tveganji, povezanimi z biotsko raznovrstnostjo,

ter spremljanje učinka dejavnosti podjetja na dobavitelje, na primer plačilnih pogojev podjetja in njegovih povprečnih plačilnih rokov.

Konfliktni minerali

Od podjetij se pričakuje, da bodo, kadar je to ustrezno in sorazmerno, razkrila ustrezne informacije o potrebni skrbnosti za zagotovitev odgovornih oskrbovalnih verig za kositer, tantal, volfram in zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem.

Razkritja bi morala biti skladna s smernicami OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne oskrbovalne verige z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem, tudi z dopolnitvami teh smernic. V zvezi s tem se od podjetij pričakuje, da bodo razkrila ustrezne informacije o uspešnosti svojih politik in praks ter rezultate izvajanja potrebne skrbnosti v zvezi s konfliktnimi minerali. Razkriti bi morala tudi ukrepe, sprejete za izvajanje „okvira petih ukrepov“ (28) za zagotavljanje potrebne skrbnosti na podlagi tveganj v oskrbovalnih verigah z minerali, kot je določeno v smernicah OECD o potrebni skrbnosti, ob upoštevanju položaja, ki ga imajo v oskrbovalni verigi.

28

Od podjetij se pričakuje, da bodo razkrila ključne kazalnike uspešnosti v zvezi z naravo in številom opredeljenih tveganj, ukrepi, sprejetimi za zmanjševanje teh tveganj, ter načinom, kako je podjetje v določenem času okrepilo prizadevanja za zagotavljanje potrebne skrbnosti.

| Posebni ključni kazalniki uspešnosti

  Ti vključujejo: delež neposrednih ustreznih dobaviteljev, ki so sprejeli in izvajajo politiko potrebne skrbnosti v zvezi s konfliktnimi minerali skladno s smernicami OECD o potrebni skrbnosti; delež odgovorno pridobljenega kositra, tantala, volframa ali zlata, ki izvira s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ter delež ustreznih strank, ki po pogodbi zahtevajo informacije o skrbnem pregledu v zvezi s konfliktnimi minerali v skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti. |
| --- |

Posebni ključni kazalniki uspešnosti

Posebni ključni kazalniki uspešnosti

Ti vključujejo: delež neposrednih ustreznih dobaviteljev, ki so sprejeli in izvajajo politiko potrebne skrbnosti v zvezi s konfliktnimi minerali skladno s smernicami OECD o potrebni skrbnosti; delež odgovorno pridobljenega kositra, tantala, volframa ali zlata, ki izvira s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ter delež ustreznih strank, ki po pogodbi zahtevajo informacije o skrbnem pregledu v zvezi s konfliktnimi minerali v skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti.

5.   OKVIRI ZA POROČANJE

OKVIRI ZA POROČANJE

Podjetje lahko pri pripravi izjave o nefinančnem poslovanju uporablja kakovostne in splošno priznane nacionalne okvire, okvire EU ali mednarodne okvire. Nekateri okviri zajemajo številne sektorje in tematska vprašanja (horizontalni okviri); drugi pa se nanašajo na posamezne sektorje ali tematska vprašanja. Nekateri so namenjeni le razkritju nefinančnih informacij, drugi pa obravnavajo preglednost v širšem okviru.

Običajno uporaba širše priznanega okvira, ki je bil pripravljen na podlagi predpisanega postopka, podjetjem zagotavlja strukturirano predlogo za poročanje o ključnih vprašanjih, ki so v širšem interesu, omejuje upravno breme ter omogoča lažjo primerjavo informacij.

Člen 1 Direktive določa, da lahko zadevno podjetje informacije „[...] razkrije na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije ali mednarodnih okvirov in v tem primeru navede, katere okvire je uporabilo“.

Podjetje, ki uporabi enega ali več okvirov, bi moralo navesti, kateri okvir ali okvire je uporabilo pri razkritju. To izboljša jasnost in primerljivost.

V uvodni izjavi (9) Direktive so navedeni primeri obstoječih okvirov za poročanje. Vendar se seznam ne sme šteti za izčrpnega.

V uvodni izjavi (9) Direktive je navedeno:

„Velika podjetja, za katera velja ta direktiva, lahko te informacije zagotovijo na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije, kot je sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), ali mednarodnih okvirov, na primer pobude Združenih narodov (ZN) za globalni dogovor, vodilnih načel o podjetjih in človekovih pravicah: izvajanje okvira ZN za ‚varovanje, spoštovanje in pomoč‘, smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za večnacionalna podjetja, standarda ISO 26000 Mednarodne organizacije za standardizacijo, tristranske deklaracije o načelih večnacionalnih podjetij in socialne politike Mednarodne organizacije dela, pobude za globalno poročanje ali drugih priznanih mednarodnih okvirov.“

Podjetja lahko razmislijo tudi o uporabi drugih okvirov za poročanje, na primer tistih, ki so navedeni v uvodu k tem smernicam.

6.   RAZKRITJE V ZVEZI Z RAZNOLIKOSTJO ODBOROV

RAZKRITJE V ZVEZI Z RAZNOLIKOSTJO ODBOROV

Ta oddelek vsebuje posebna navodila, ki naj bi velikim podjetjem, ki kotirajo na borzi (29), pomagala pri pripravi opisa politike raznolikosti odborov, ki ga vključijo v svojo izjavo o upravljanju podjetja (30). Opis politike raznolikosti odborov ni sestavni del izjave o nefinančnem poslovanju (31). Zato ta oddelek smernic ne posega v potrebo po razkritju bistvenih informacij o raznolikosti v okviru izjave o nefinančnem poslovanju.

29

30

31

V členu 1 Direktive je določeno, da morajo velika podjetja, ki kotirajo na borzi, v izjavi o upravljanju podjetja razkriti:

„opis politike raznolikosti, ki se izvaja v zvezi z upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi podjetja glede vidikov, kot so na primer starost, spol ali izobrazba in poklicne izkušnje, ciljev in načinov izvajanja te politike raznolikosti ter rezultatov v obdobju poročanja. Če se taka politika ne izvaja, se v izjavi za to navede obrazložitev.“

Vidiki raznolikosti

Vidiki raznolikosti

V opisu politike raznolikosti bi bilo treba navesti, katera merila raznolikosti se uporabljajo, in obrazložiti razloge, zakaj so bila izbrana. Pri izbiri teh meril bi bilo treba upoštevati vse ustrezne vidike raznolikosti za zagotovitev, da je v odboru dovolj raznolikih mnenj ter strokovnega znanja in izkušenj, potrebnih za dobro razumevanje trenutnega dogajanja ter dolgoročnih tveganj in priložnosti, povezanih s poslovanjem podjetja. Pri oceni profilov, potrebnih za optimalno raznolikost odborov, bi bilo treba upoštevati naravo in kompleksnost poslovanja podjetja ter socialni in okoljski okvir, v katerem podjetje deluje.

Vidiki raznolikosti bi morali na splošno zajemati starost, spol ali izobrazbo in poklicne izkušnje. Kadar je to ustrezno zaradi geografske prisotnosti podjetja in poslovnega sektorja, v katerem deluje, je primerno vključiti tudi geografsko območje, mednarodne izkušnje, strokovno znanje in izkušnje v zvezi z zadevami na področju trajnosti, zastopanost zaposlenih in druge vidike, na primer socialno-ekonomsko ozadje.

Pri izbiri kandidata na podlagi opredeljenih meril raznolikosti bi bilo treba upoštevati pravila in splošno sprejeta načela nediskriminacije (32).

32

Cilji

Cilji

Podjetja bi morala razkriti specifične merljive cilje za ustrezne vidike raznolikosti. Posebej koristno je določiti kvantitativne cilje in časovne okvire, zlasti v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov.

Izvajanje in rezultati

Izvajanje in rezultati

Podjetja bi morala navesti, kako pri načrtovanju zamenjav, izboru, imenovanju in ocenjevanju zaposlenih upoštevajo cilje politike raznolikosti. Razkriti bi morala tudi vlogo pristojnih komisij odbora v teh postopkih. Podjetja bi morala razkriti tudi, ali so bili delničarji pred izvolitvijo ali podaljšanjem mandata članom upravnega odbora obveščeni o merilih in ciljih raznolikosti, kadar je to ustrezno.

Podjetja bi morala razkriti status izvajanja in rezultate vsaj od zadnje izjave, in sicer za vse vidike raznolikosti politike. Če cilji raznolikosti niso izpolnjeni, bi moralo podjetje razkriti, kako jih namerava izpolniti, vključno s pričakovanim časovnim okvirom, v katerem naj bi bili ti izpolnjeni.

---

(1)  UL L 330, 15.11.2014, str. 1.

1

(2)  UL L 182, 29.6.2013, str. 19.

2

(3)  V smernicah je za lažje branje v zvezi s subjektom, ki poroča, uporabljen izraz „podjetje“, ne glede na to, ali gre za samostojno podjetje ali skupino prek obvladujoče družbe.

3

(4)  COM(2016) 739 final.

4

(5)  Cilj 12.6: „Podjetja, zlasti velika in mednarodna podjetja, spodbujati, naj uvedejo trajnostne pristope in v poročanje vključijo informacije o trajnosti.“

5

(6)  Cilj 5.5: „Zagotoviti celovito in dejansko vključenost žensk ter enake možnosti na vseh ravneh odločanja v politiki, gospodarstvu in javnem življenju.“

6

(7)  Projektna skupina naj bi končno poročilo po pričakovanjih predstavila na vrhu skupine G-20, ki bo potekal 7. in 8. julija 2017.

7

(8)  Dodatne informacije o javnem posvetovanju so na voljo na: http://ec.europa.eu/finance/company-reporting/non-financial_reporting/index_en.htm#related-documents.

8

(9)  Člen 1(1) Direktive.

9

(10)  V uvodni izjavi (8) Direktive je navedeno tudi: „[...] Resnost takih učinkov bi morali presojati glede na njihovo razsežnost in pomembnost. Tveganja za škodljive učinke lahko izvirajo iz lastnih dejavnosti podjetja ali so povezana z njegovim delovanjem, pa tudi z njegovimi proizvodi, storitvami ali poslovnimi odnosi, kjer je to ustrezno in sorazmerno, vključno z dobavnimi in podizvajalskimi verigami.“

10

(11)  Na primer, podjetja bi lahko uporabila predhodno analizo iz Priloge I k Uredbi EMAS (Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1496228026068&uri=CELEX:32009R1221).

11

(12)  Na primer, sektorski referenčni dokumenti EMAS opredeljujejo dobre prakse in kazalnike, povezane z okoljskimi vidiki.

12

(13)  Na primer, podjetja, ki izvajajo sistem vodenja kakovosti ali sistem okoljskega ravnanja (npr. standard ISO 14001 ali EMAS) ali ki izvajajo okoljsko presojo življenjskega kroga, se lahko na to sklicujejo pri utemeljevanju ocene bistvenosti in razkritju informacij o bistvenih vidikih.

13

(14)  Grafi, diagrami, sheme itd.

14

(15)  Sklicevanje in označevanje bi morala biti pametna in uporabniku prijazna, na primer z uporabo praktičnega pravila, ki določa največ en klik na povezavo v poročilu.

15

(16)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

16

(17)  Na primer vidike, povezane s podnebjem, ali pogoje zaposlovanja.

17

(18)  Za dodatne informacije glej sklepe projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem, ki jo je ustanovil Odbor za finančno stabilnost.

18

(19)  Za dodatne informacije glej sklepe projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem, ki jo je ustanovil Odbor za finančno stabilnost.

19

(20)  Za dodatne informacije glej sklepe projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem, ki jo je ustanovil Odbor za finančno stabilnost.

20

(21)  Za dodatne informacije glej sklepe projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem, ki jo je ustanovil Odbor za finančno stabilnost.

21

(22)  Vključno z emisijami toplogrednih plinov, strupenih snovi, snovi, ki povzročajo zakisljevanje in evtrofikacijo, itd.

22

(23)  Kot so obveznosti, ki jih določajo direktive EU (direktiva o industrijskih emisijah, sistem za trgovanje z emisijami, okvirna direktiva o vodah, REACH, direktiva o odlagališčih odpadkov, direktiva o izrabljenih vozilih, direktivi o odpadni električni in elektronski opremi ter o omejevanju uporabe nevarnih snovi) in Evropski register izpustov in prenosov onesnaževal.

23

(24)  Informacije, ki razkrivajo rasno ali etnično pripadnost, versko ali filozofsko prepričanje, članstvo v sindikatu ali spolno usmerjenost posameznika, so v skladu s členom 9 Uredbe (EU) 2016/679 posebna vrsta osebnih podatkov, ki jih je prepovedano obdelovati, razen če je izpolnjen eden od pogojev iz navedenega člena. Zato bi morala podjetja v zvezi z zadevnimi vprašanji razkriti le anonimizirane podatke ali zbirne podatke (ki preprečujejo identifikacijo posameznikov).

24

(25)  Na primer skladno s Konvencijo Mednarodne organizacije dela (MOD) iz leta 1989 o domorodnih in plemenskih ljudstvih (št. 169).

25

(26)  Na primer skladno s Konvencijo ZN o pravicah invalidov.

26

(27)  Na primer v zvezi z „Resolucijo o dostojnem delu v okviru globalnih oskrbovalnih verig“, ki je bila sprejeta na 105. zasedanju Mednarodne konference dela (MOD, 2016) http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/105/texts-adopted/WCMS_497555/lang--en/index.htm.

27

(28)  OECD (2016), Smernice OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne oskrbovalne verige z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem: tretja izdaja, OECD Publishing, Pariz. http://dx.doi.org/10.1787/9789264252479-en.

28

(29)  Zahteve o razkritju v zvezi z nefinančnimi informacijami veljajo za velike subjekte javnega interesa z več kot 500 zaposlenimi, zahteve o razkritju v zvezi z raznolikostjo odborov pa veljajo le za velika podjetja, ki kotirajo na borzi.

29

(30)  Kot je opredeljena v členu 20 Direktive 2013/34/EU.

30

(31)  Kakor je navedeno v členu 19a Direktive 2013/34/EU.

31

(32)  Na primer na podlagi etnične ali rasne pripadnosti, invalidnosti ali spolne usmerjenosti.

32

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 5.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 215/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 215/21

---

AKCIJSKI NAČRT EU ZA BOJ PROTI DROGAM (2017–2020)

(2017/C 215/02)

Uvod

| 1. | Zmanjšanje povpraševanja po drogah |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zmanjšanje ponudbe |
| --- | --- |

2.

| 3. | Usklajevanje |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mednarodno sodelovanje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Obveščanje, raziskovanje, spremljanje in vrednotenje |
| --- | --- |

5.

Priloga I – 15. Splošni kazalniki za akcijski načrt EU za boj proti drogam (2017–2020)

Priloga II – Slovar kratic

Uvod

Uporaba prepovedanih drog in zloraba drog na splošno sta velik problem za posameznike, družine in skupnosti po vsej Evropi. Poleg zdravstvenih in socialnih posledic zlorabe drog je trg prepovedanih drog pomemben element kriminalnih dejavnosti v evropski družbi in seveda tudi na svetovni ravni.

Svet je decembra 2012 sprejel strategijo EU na področju drog (2013–2020), ki naj bi prispevala k zmanjšanju povpraševanja po drogah in ponudbe drog v EU. S strateškim pristopom, ki podpira in dopolnjuje nacionalne politike ter zagotavlja okvir za usklajene skupne ukrepe, obenem pa tudi podlago in politični okvir za zunanje sodelovanje EU na tem področju, naj bi poleg tega zmanjšali zdravstveno in socialno tveganje ter škodo, ki jo povzročajo droge. To bo mogoče doseči s celostnim, uravnoteženim in strokovno utemeljenim pristopom.

Cilji strategije so:

| — | prispevati k opaznemu zmanjšanju povpraševanja po drogah, odvisnosti od drog ter z drogami povezanega zdravstvenega in socialnega tveganja ter škode, |
| --- | --- |

—

prispevati k opaznemu zmanjšanju povpraševanja po drogah, odvisnosti od drog ter z drogami povezanega zdravstvenega in socialnega tveganja ter škode,

| — | prispevati k razbitju trga prepovedanih drog in opaznemu zmanjšanju razpoložljivosti prepovedanih drog, |
| --- | --- |

—

prispevati k razbitju trga prepovedanih drog in opaznemu zmanjšanju razpoložljivosti prepovedanih drog,

| — | spodbujati usklajevanje s poglobljeno razpravo o razvoju in izzivih na področju drog ter njihovo analizo na ravni EU in mednarodni ravni, |
| --- | --- |

—

spodbujati usklajevanje s poglobljeno razpravo o razvoju in izzivih na področju drog ter njihovo analizo na ravni EU in mednarodni ravni,

| — | dodatno izboljšati dialog in sodelovanje na področju drog med EU ter tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in forumi, |
| --- | --- |

—

dodatno izboljšati dialog in sodelovanje na področju drog med EU ter tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in forumi,

| — | prispevati k boljšemu širjenju rezultatov spremljanja, raziskav in ocenjevanja ter k boljšemu razumevanju vseh vidikov pojavnosti drog in učinka posredovanj, da se vzpostavi trdna, celovita in na dokazih utemeljena podlaga za politike in ukrepe. |
| --- | --- |

—

prispevati k boljšemu širjenju rezultatov spremljanja, raziskav in ocenjevanja ter k boljšemu razumevanju vseh vidikov pojavnosti drog in učinka posredovanj, da se vzpostavi trdna, celovita in na dokazih utemeljena podlaga za politike in ukrepe.

Tako kot strategija EU na področju drog je tudi ta akcijski načrt EU za boj proti drogam zasnovan na temeljnih načelih prava EU, pri čemer so upoštevane temeljne vrednote Unije – spoštovanje človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, solidarnosti, pravne države in človekovih pravic. Temelji tudi na konvencijah ZN, tj. mednarodnem pravnem okviru, ki med drugim ureja obravnavanje vprašanja uporabe prepovedanih drog, in na Splošni deklaraciji o človekovih pravicah.

V načrtu so določeni ukrepi, s katerimi bodo uresničeni cilji strategije, ki so navedeni za posamezni področji ukrepanja iz strategije:

| — | zmanjšanje povpraševanja po drogah in |
| --- | --- |

—

zmanjšanje povpraševanja po drogah in

| — | zmanjšanje ponudbe drog |
| --- | --- |

—

zmanjšanje ponudbe drog

ter za vsako od treh medsektorskih tem strategije:

| — | usklajevanje, |
| --- | --- |

—

usklajevanje,

| — | mednarodno sodelovanje ter |
| --- | --- |

—

mednarodno sodelovanje ter

| — | obveščanje, raziskave, spremljanje in vrednotenje. |
| --- | --- |

—

obveščanje, raziskave, spremljanje in vrednotenje.

Ukrepi so usklajeni s cilji strategije EU na področju drog za obdobje 2013–2020. Pri njihovi pripravi je bilo upoštevano, da morajo temeljiti na dokazih, biti znanstveno utemeljeni, realni, časovno opredeljeni, razpoložljivi in merljivi, obenem pa morajo imeti jasen pomen in dodano vrednost za EU. V akcijskem načrtu so navedeni časovni razporedi, nosilci, kazalniki in mehanizmi za zbiranje podatkov/ocenjevanje.

Na podlagi obstoječih mehanizmov poročanja je v Prilogi I navedenih nekaj splošnih kazalnikov, ki omogočajo lažje ugotavljanje splošne učinkovitosti tega akcijskega načrta EU za boj proti drogam in pri poročanju ne pomenijo dodatne obremenitve. Več teh kazalnikov je po potrebi omenjenih v načrtu. Načrt vključuje tudi kazalnike, ki temeljijo na programskih, evalvacijskih in drugih virih podatkov. Uporaba teh kazalnikov je odvisna od postopkov zbiranja podatkov v posameznih državah članicah ali na ravni institucij EU.

V skladu z določilom iz strategije, da bi bilo treba njeno podrobno izvajanje določiti v dveh zaporednih akcijskih načrtih, je bil prvi akcijski načrt za izvajanje sedanje strategije na področju drog sprejet leta 2013, iztekel pa se je leta 2016. Leta 2016 sta bila končana zunanja vmesna ocena strategije EU na področju drog in izvajanje akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2013–2016). Na podlagi ocene je bilo ugotovljeno, da je bila večina ukrepov, predvidenih v tem akcijskem načrtu, zaključenih ali pa se še izvajajo. Rezultati ocenjevanja so pokazali tudi, da je za izvedbo strategije EU na področju drog (2013–2020) potreben drugi akcijski načrt, ki bi moral biti posodobljena različica akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2013–2016). V akcijskem načrtu EU za boj proti drogam (2017–2020), kot je opisan v nadaljevanju, so upoštevani rezultati te ocene ter bistvene spremembe razmer in politik na področju drog od sprejetja prejšnjega akcijskega načrta.

1.   Zmanjšanje povpraševanja po drogah

Prispevati k opaznemu zmanjšanju uporabe prepovedanih drog, problematične uporabe drog, odvisnosti od drog ter zdravstvene in socialne škode, ki nastane zaradi drog, ter prispevati k zvišanju povprečne starosti ob prvi uporabi drog

| Cilj | Ukrep | Časovni razpored | Nosilec | Kazalnik(i) | Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | preprečiti uporabo drog in, drugič, zvišati povprečno starost ob prvi uporabi drog |

Cilj

Ukrep

Časovni razpored

Nosilec

Kazalnik(i)

Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi

1.

preprečiti uporabo drog in, drugič, zvišati povprečno starost ob prvi uporabi drog

| 1. | izboljšati razpoložljivost in učinkovitost z dokazi utemeljenih (1) preventivnih ukrepov ob upoštevanju dejavnikov tveganja in zaščite, opisanih v nadaljevanju






  a. | demografskih dejavnikov, kot so starost, spol, izobraževalni, kulturni in socialni dejavniki, |
| --- | --- | --- |

1.

izboljšati razpoložljivost in učinkovitost z dokazi utemeljenih (1) preventivnih ukrepov ob upoštevanju dejavnikov tveganja in zaščite, opisanih v nadaljevanju

a.

demografskih dejavnikov, kot so starost, spol, izobraževalni, kulturni in socialni dejavniki,

| b. | dejavnikov, povezanih z razmerami, kot so brezdomstvo, migracije in prošnje za azil, uporaba drog v nočnem življenju ter na mestih, kjer ljudje običajno preživljajo prosti čas, delovno mesto in vožnja pod vplivom drog ter |
| --- | --- |

b.

dejavnikov, povezanih z razmerami, kot so brezdomstvo, migracije in prošnje za azil, uporaba drog v nočnem življenju ter na mestih, kjer ljudje običajno preživljajo prosti čas, delovno mesto in vožnja pod vplivom drog ter

| c. | posameznih dejavnikov, kot so duševno zdravje, vedenje in psihosocialni razvoj ter drugi dejavniki, za katere je znano, da vplivajo na dovzetnost posameznika za uporabo drog, kot so genetski vplivi in družinske okoliščine |
| --- | --- |

c.

posameznih dejavnikov, kot so duševno zdravje, vedenje in psihosocialni razvoj ter drugi dejavniki, za katere je znano, da vplivajo na dovzetnost posameznika za uporabo drog, kot so genetski vplivi in družinske okoliščine

se izvaja

države članice

| — | splošni kazalniki 1, 11 in 12 |
| --- | --- |

—

splošni kazalniki 1, 11 in 12

| — | razpoložljivost in obseg na dokazih utemeljenih splošnih in okoljskih preventivnih ukrepov na ravni držav članic |
| --- | --- |

—

razpoložljivost in obseg na dokazih utemeljenih splošnih in okoljskih preventivnih ukrepov na ravni držav članic

| — | razpoložljivost in obseg na dokazih utemeljenih ciljno usmerjenih preventivnih ukrepov na ravni držav članic, vključno z ukrepi, namenjenimi družinam in skupnostim |
| --- | --- |

—

razpoložljivost in obseg na dokazih utemeljenih ciljno usmerjenih preventivnih ukrepov na ravni držav članic, vključno z ukrepi, namenjenimi družinam in skupnostim

| — | razpoložljivost in obseg na dokazih utemeljenih indikativnih preventivnih ukrepov na ravni držav članic |
| --- | --- |

—

razpoložljivost in obseg na dokazih utemeljenih indikativnih preventivnih ukrepov na ravni držav članic

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

poročanje držav članic o rezultatih ukrepov

| 2. | hkrati s preprečevanjem uporabe drog z izboljšanimi in bolj ciljno usmerjenimi preventivnimi in odvračilnimi ukrepi zvišati tudi povprečno starost ob prvi uporabi prepovedanih drog in drugih psihoaktivnih snovi |
| --- | --- |

2.

hkrati s preprečevanjem uporabe drog z izboljšanimi in bolj ciljno usmerjenimi preventivnimi in odvračilnimi ukrepi zvišati tudi povprečno starost ob prvi uporabi prepovedanih drog in drugih psihoaktivnih snovi

se izvaja

države članice

| — | splošni kazalniki 1, 5, 11 in 12 |
| --- | --- |

—

splošni kazalniki 1, 5, 11 in 12

| — | razpoložljivost in obseg na dokazih utemeljenih preventivnih in odvračilnih ukrepov na ravni držav članic, namenjenih mladim v družini in skupnosti ter mladim, vključenim v formalno/neformalno izobraževanje |
| --- | --- |

—

razpoložljivost in obseg na dokazih utemeljenih preventivnih in odvračilnih ukrepov na ravni držav članic, namenjenih mladim v družini in skupnosti ter mladim, vključenim v formalno/neformalno izobraževanje

poročanje EMCDDA

poročanje držav članic o rezultatih ukrepov

| 3. | izmenjevati najboljše prakse vseh oblik na področju preventivnih ukrepov, namenjenih otrokom in mladim, staršem ter izobraževalnim okoljem, pri čemer je treba upoštevati tudi potrebe, povezane s spolom, med drugim izobraževalne dejavnosti ter programe, ki temeljijo na skupnosti, uporabi interneta in družbenih medijev |
| --- | --- |

3.

izmenjevati najboljše prakse vseh oblik na področju preventivnih ukrepov, namenjenih otrokom in mladim, staršem ter izobraževalnim okoljem, pri čemer je treba upoštevati tudi potrebe, povezane s spolom, med drugim izobraževalne dejavnosti ter programe, ki temeljijo na skupnosti, uporabi interneta in družbenih medijev

se izvaja

države članice

države članice EMCDDA

| — | pregled izmenjav najboljših praks med državami članicami |
| --- | --- |

—

pregled izmenjav najboljših praks med državami članicami

| — | pozitivne ocene vedenjskih rezultatov intervencij najboljše prakse (če so na voljo) |
| --- | --- |

—

pozitivne ocene vedenjskih rezultatov intervencij najboljše prakse (če so na voljo)

portal najboljših praks EMCDDA

poročanje Komisije

poročanje držav članic

forum civilne družbe o drogah

| 4. | povečati osveščenost o nevarnostih in posledicah uporabe prepovedanih drog in drugih psihoaktivnih snovi ter izboljšati znanja in kompetence za preprečevanje uporabe drog |
| --- | --- |

4.

povečati osveščenost o nevarnostih in posledicah uporabe prepovedanih drog in drugih psihoaktivnih snovi ter izboljšati znanja in kompetence za preprečevanje uporabe drog

se izvaja

države članice

Komisija

države članice EMCDDA

| — | splošna kazalnika 5 in 12 |
| --- | --- |

—

splošna kazalnika 5 in 12

| — | raven osveščenosti širše javnosti in mladih o zdravem načinu življenja ter nevarnostih in posledicah uporabe prepovedanih drog in drugih psihoaktivnih snovi ter raven znanja in kompetenc tistih, ki sodelujejo pri preprečevanju uporabe drog |
| --- | --- |

—

raven osveščenosti širše javnosti in mladih o zdravem načinu življenja ter nevarnostih in posledicah uporabe prepovedanih drog in drugih psihoaktivnih snovi ter raven znanja in kompetenc tistih, ki sodelujejo pri preprečevanju uporabe drog

poročanje EMCDDA

raziskave Eurobarometra

ESPAD

HBSC/SZO za Evropo

| 5. | omogočiti, da bi se z ustreznimi informacijami odzvali na izziv zlorabe psihoaktivnih zdravil |
| --- | --- |

5.

omogočiti, da bi se z ustreznimi informacijami odzvali na izziv zlorabe psihoaktivnih zdravil

2017–2020

države članice

delovna skupina Sveta (HDG) za zdravila in medicinske pripomočke)

EMA

države članice EMCDDA

| — | število pobud s poudarkom na spodbujanju pravilne uporabe psihoaktivnih zdravil |
| --- | --- |

—

število pobud s poudarkom na spodbujanju pravilne uporabe psihoaktivnih zdravil

| — | zbiranje dokazov in mednarodnih primerov o tem, kako zmanjšati tveganje preusmerjanja in zlorabe psihoaktivnih zdravil |
| --- | --- |

—

zbiranje dokazov in mednarodnih primerov o tem, kako zmanjšati tveganje preusmerjanja in zlorabe psihoaktivnih zdravil

| — | število tečajev za zdravnike in druge zdravstvene delavce o uporabi zdravil za nadzor bolečin in lajšanje trpljenja |
| --- | --- |

—

število tečajev za zdravnike in druge zdravstvene delavce o uporabi zdravil za nadzor bolečin in lajšanje trpljenja

poročanje držav članic

države članice EMCDDA

poročanje EMA

| 2. | povečati učinkovitost zdravljenja zasvojenosti z drogami in rehabilitacije, vključno s storitvami za posameznike, ki trpijo za komorbidnostjo, da bi zmanjšali uporabo prepovedanih drog, problematično uporabo drog, razširjenost odvisnosti od drog ter z drogami povezano zdravstveno in socialno tveganje in škodo, hkrati pa podprli zdravljenje problematičnih in odvisnih uporabnikov drog ter njihovo (ponovno) vključevanje v družbo |
| --- | --- |

2.

povečati učinkovitost zdravljenja zasvojenosti z drogami in rehabilitacije, vključno s storitvami za posameznike, ki trpijo za komorbidnostjo, da bi zmanjšali uporabo prepovedanih drog, problematično uporabo drog, razširjenost odvisnosti od drog ter z drogami povezano zdravstveno in socialno tveganje in škodo, hkrati pa podprli zdravljenje problematičnih in odvisnih uporabnikov drog ter njihovo (ponovno) vključevanje v družbo

| 6. | razvijati ter povečati raznovrstnost, razpoložljivost, obseg in dostopnost na dokazih utemeljenih celostnih in integriranih zdravstvenih storitev, zagotoviti, da bodo te storitve obravnavale uporabo več drog hkrati (hkratna uporaba prepovedanih in dovoljenih snovi, tudi psihoaktivnih zdravil, alkohola in tobaka) ter nastajajoče potrebe starajoče se populacije uporabnikov drog in vprašanja, povezana s spolom






  a. | izvajati in izboljšati usposabljanje zdravstvenih in socialnih strokovnjakov za zdravljenje zasvojenosti |
| --- | --- | --- |

6.

razvijati ter povečati raznovrstnost, razpoložljivost, obseg in dostopnost na dokazih utemeljenih celostnih in integriranih zdravstvenih storitev, zagotoviti, da bodo te storitve obravnavale uporabo več drog hkrati (hkratna uporaba prepovedanih in dovoljenih snovi, tudi psihoaktivnih zdravil, alkohola in tobaka) ter nastajajoče potrebe starajoče se populacije uporabnikov drog in vprašanja, povezana s spolom

a.

izvajati in izboljšati usposabljanje zdravstvenih in socialnih strokovnjakov za zdravljenje zasvojenosti

| b. | oblikovati in izvajati programe za zgodnje odkrivanje in posredovanje ter kratkotrajne ukrepe in zdravljenje otrok in mladih, ki uporabljajo droge. |
| --- | --- |

b.

oblikovati in izvajati programe za zgodnje odkrivanje in posredovanje ter kratkotrajne ukrepe in zdravljenje otrok in mladih, ki uporabljajo droge.

se izvaja

države članice

| — | splošni kazalniki 1, 6 in 11 |
| --- | --- |

—

splošni kazalniki 1, 6 in 11

| — | obseg in raznovrstnost na dokazih utemeljenih celovitih in integriranih storitev zdravljenja na ravni držav članic, vključno s tistimi, ki se nanašajo na uporabo več drog hkrati in na potrebe starajoče se populacije uporabnikov drog |
| --- | --- |

—

obseg in raznovrstnost na dokazih utemeljenih celovitih in integriranih storitev zdravljenja na ravni držav članic, vključno s tistimi, ki se nanašajo na uporabo več drog hkrati in na potrebe starajoče se populacije uporabnikov drog

| — | podatki držav članic o trajanju in rezultatih zdravljenja |
| --- | --- |

—

podatki držav članic o trajanju in rezultatih zdravljenja

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

portal najboljših praks EMCDDA

končna ocena strategije EU na področju drog in akcijskega načrta

poročanje držav članic

| 7. | razširiti ponudbo storitev rehabilitacije/ponovnega vključevanja in zdravljenja s poudarkom na storitvah, ki:






  a. | so usmerjene v neprekinjeno oskrbo posameznika s celostno obravnavo primera in sodelovanjem med agencijami; |
| --- | --- | --- |

7.

razširiti ponudbo storitev rehabilitacije/ponovnega vključevanja in zdravljenja s poudarkom na storitvah, ki:

a.

so usmerjene v neprekinjeno oskrbo posameznika s celostno obravnavo primera in sodelovanjem med agencijami;

| b. | podpirajo ponovno vključevanje problematičnih in odvisnih uporabnikov drog v družbo (tudi z večjo zaposljivostjo in možnostjo nastanitve), vključno z zaporniki in starajočimi se uporabniki drog, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

b.

podpirajo ponovno vključevanje problematičnih in odvisnih uporabnikov drog v družbo (tudi z večjo zaposljivostjo in možnostjo nastanitve), vključno z zaporniki in starajočimi se uporabniki drog, kjer je to ustrezno;

| c. | prispevajo k diagnostičnemu postopku ter zdravljenju psihične in fizične komorbidnosti, povezane z uporabo drog, na primer z zagotavljanjem hitrega testiranja za viruse hepatitisa B in C in HIV ter drugih spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze |
| --- | --- |

c.

prispevajo k diagnostičnemu postopku ter zdravljenju psihične in fizične komorbidnosti, povezane z uporabo drog, na primer z zagotavljanjem hitrega testiranja za viruse hepatitisa B in C in HIV ter drugih spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze

| d. | upoštevajo potrebe, povezane s spolom, ter |
| --- | --- |

d.

upoštevajo potrebe, povezane s spolom, ter

| e. | vzpostavljajo stik z ranljivimi skupnostmi/prebivalci |
| --- | --- |

e.

vzpostavljajo stik z ranljivimi skupnostmi/prebivalci

se izvaja

države članice

| — | splošni kazalnik 11 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 11

podatki držav članic o:

| — | obsegu povečanja storitev rehabilitacije/ponovnega vključevanja in zdravljenja z uporabo pristopov celostne obravnave primerov in sodelovanja med agencijami |
| --- | --- |

—

obsegu povečanja storitev rehabilitacije/ponovnega vključevanja in zdravljenja z uporabo pristopov celostne obravnave primerov in sodelovanja med agencijami

| — | obseg povečanja števila programov rehabilitacije/ponovnega vključevanja in zdravljenja, prilagojenih glede na spol |
| --- | --- |

—

obseg povečanja števila programov rehabilitacije/ponovnega vključevanja in zdravljenja, prilagojenih glede na spol

| — | obseg povečanja števila programov oskrbe v skupnosti in zaporih, posebej namenjenih uporabnikom drog, ki trpijo za komorbidnostjo in pri katerih tesno sodelujejo službe s področja duševnega zdravja ter rehabilitacije/ponovnega vključevanja in zdravljenja uporabnikov drog |
| --- | --- |

—

obseg povečanja števila programov oskrbe v skupnosti in zaporih, posebej namenjenih uporabnikom drog, ki trpijo za komorbidnostjo in pri katerih tesno sodelujejo službe s področja duševnega zdravja ter rehabilitacije/ponovnega vključevanja in zdravljenja uporabnikov drog

| — | raven in trajanje abstinence posameznikov od prepovedanih drog in/ali dovoljenih drog po zaključenem zdravljenju |
| --- | --- |

—

raven in trajanje abstinence posameznikov od prepovedanih drog in/ali dovoljenih drog po zaključenem zdravljenju

| — | dostopnost različnih možnosti zdravljenja, prilagojenih potrebam posameznikov, ki začnejo ponovno uporabljati droge, in starajočih se uporabnikov drog |
| --- | --- |

—

dostopnost različnih možnosti zdravljenja, prilagojenih potrebam posameznikov, ki začnejo ponovno uporabljati droge, in starajočih se uporabnikov drog

poročanje EMCDDA

poročanje držav članic o rezultatih storitev

| 8. | a. | kjer je primerno, izboljšati razpoložljivost, pokritost in dostop do storitev za zmanjšanje tveganja in škode, kot so programi za zamenjavo igel in brizgalk nadomestno zdravljenje z opioidi, programi za obvladovanje prevelikih odmerkov opioidov, zaradi zmanjšanja negativnih posledic uživanja drog ter preprečevanja in znatnega zmanjšanja števila smrtnih primerov, posredno ali neposredno povezanih z drogami, ter nalezljivih bolezni, ki se prenašajo s krvjo, v povezavi z uporabo drog, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze, v skladu s priporočilom Svetovne zdravstvene organizacije o celovitem svežnju zdravstvenih storitev za ljudi, ki si vbrizgavajo droge |
| --- | --- | --- |

8.

a.

kjer je primerno, izboljšati razpoložljivost, pokritost in dostop do storitev za zmanjšanje tveganja in škode, kot so programi za zamenjavo igel in brizgalk nadomestno zdravljenje z opioidi, programi za obvladovanje prevelikih odmerkov opioidov, zaradi zmanjšanja negativnih posledic uživanja drog ter preprečevanja in znatnega zmanjšanja števila smrtnih primerov, posredno ali neposredno povezanih z drogami, ter nalezljivih bolezni, ki se prenašajo s krvjo, v povezavi z uporabo drog, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze, v skladu s priporočilom Svetovne zdravstvene organizacije o celovitem svežnju zdravstvenih storitev za ljudi, ki si vbrizgavajo droge

| b. | učinkoviteje preprečevati smrtne primere, povezane z drogami, glede na nacionalne okoliščine, kot na primer pri opiatih, in sicer z zagotovitvijo dostopa do pooblaščenih farmacevtskih oblik zdravil, ki vsebujejo nalokson in ki so izrecno odobrene za to, da jih usposobljeni nestrokovnjaki v odsotnosti zdravstvenih delavcev uporabljajo za zdravljenje simptomov prevelikega odmerka opioidov |
| --- | --- |

b.

učinkoviteje preprečevati smrtne primere, povezane z drogami, glede na nacionalne okoliščine, kot na primer pri opiatih, in sicer z zagotovitvijo dostopa do pooblaščenih farmacevtskih oblik zdravil, ki vsebujejo nalokson in ki so izrecno odobrene za to, da jih usposobljeni nestrokovnjaki v odsotnosti zdravstvenih delavcev uporabljajo za zdravljenje simptomov prevelikega odmerka opioidov

| c. | prepoznati in presegati ovire pri odkrivanju in dostopu do zdravljenja HIV in hepatitisa C pri ljudeh, ki si drogo vbrizgavajo, vključno z zaporniki in drugimi ranljivimi skupinami; |
| --- | --- |

c.

prepoznati in presegati ovire pri odkrivanju in dostopu do zdravljenja HIV in hepatitisa C pri ljudeh, ki si drogo vbrizgavajo, vključno z zaporniki in drugimi ranljivimi skupinami;

| d. | izmenjevati informacije in, kjer je primerno, najboljše prakse glede ukrepov za zmanjšanje tveganja in škode, kot so programi za zamenjavo injekcijskih igel in brizg, nadomestno zdravljenje z opioidi, sobe, namenjene uživanju drog, programi za zagotavljanje naloksona, intervencije ob sodelovanju vrstnikov, programi svetovanja glede zdravljenja, zdravljenje hepatitisa C, preskušanje tablet, samotestiranje na HIV/aids, v skladu z nacionalno zakonodajo |
| --- | --- |

d.

izmenjevati informacije in, kjer je primerno, najboljše prakse glede ukrepov za zmanjšanje tveganja in škode, kot so programi za zamenjavo injekcijskih igel in brizg, nadomestno zdravljenje z opioidi, sobe, namenjene uživanju drog, programi za zagotavljanje naloksona, intervencije ob sodelovanju vrstnikov, programi svetovanja glede zdravljenja, zdravljenje hepatitisa C, preskušanje tablet, samotestiranje na HIV/aids, v skladu z nacionalno zakonodajo

se izvaja

države članice

države članice EMCDDA

Komisija

| — | splošni kazalniki 2, 3, 4 in 11 |
| --- | --- |

—

splošni kazalniki 2, 3, 4 in 11

| — | izboljšanje razpoložljivosti in dostopnosti z dokazi utemeljenih ukrepov za zmanjšanje tveganja in škode v državah članicah, kjer je primerno |
| --- | --- |

—

izboljšanje razpoložljivosti in dostopnosti z dokazi utemeljenih ukrepov za zmanjšanje tveganja in škode v državah članicah, kjer je primerno

| — | pregled izmenjav najboljših praks glede ukrepov za zmanjšanje tveganja in škode |
| --- | --- |

—

pregled izmenjav najboljših praks glede ukrepov za zmanjšanje tveganja in škode

| — | število držav članic, ki so izpolnile priporočila Svetovne zdravstvene organizacije o celovitem svežnju zdravstvenih storitev za ljudi, ki si vbrizgavajo droge:






  — | programi injekcij/brizg |
| --- | --- | --- |

—

število držav članic, ki so izpolnile priporočila Svetovne zdravstvene organizacije o celovitem svežnju zdravstvenih storitev za ljudi, ki si vbrizgavajo droge:

—

programi injekcij/brizg

| — | nadomestno zdravljenje z opioidi |
| --- | --- |

—

nadomestno zdravljenje z opioidi

| — | testiranje HIV in svetovanje |
| --- | --- |

—

testiranje HIV in svetovanje

| — | zdravljenje in nega okuženih s HIV |
| --- | --- |

—

zdravljenje in nega okuženih s HIV

| — | programi za kondome |
| --- | --- |

—

programi za kondome

| — | vedenjska terapija |
| --- | --- |

—

vedenjska terapija

| — | preprečevanje ter obvladovanje hepatitisa in tuberkuloze ter duševno zdravje |
| --- | --- |

—

preprečevanje ter obvladovanje hepatitisa in tuberkuloze ter duševno zdravje

| — | posegi za spolno in reproduktivno zdravje |
| --- | --- |

—

posegi za spolno in reproduktivno zdravje

| — | usposabljanja za nestrokovnjake v zvezi z naloksonom kot nujnim predpogojem za programe varne uporabe na domu |
| --- | --- |

—

usposabljanja za nestrokovnjake v zvezi z naloksonom kot nujnim predpogojem za programe varne uporabe na domu

| — | razširjenost programov za nadomestno zdravljenje z opioidi med osebami, ki so odvisne od opioidov |
| --- | --- |

—

razširjenost programov za nadomestno zdravljenje z opioidi med osebami, ki so odvisne od opioidov

| — | kjer je primerno, obseg razpoložljivosti storitev za zmanjšanje škode, kot so programi za zagotavljanje naloksona, ter ukrepi in programi za zmanjšanje škode zaradi uporabe drog v nočnem življenju, namenjeni ranljivim skupnostim/prebivalcem |
| --- | --- |

—

kjer je primerno, obseg razpoložljivosti storitev za zmanjšanje škode, kot so programi za zagotavljanje naloksona, ter ukrepi in programi za zmanjšanje škode zaradi uporabe drog v nočnem življenju, namenjeni ranljivim skupnostim/prebivalcem

| — | število programov za lajšanje dostopa osebam, ki si drogo vbrizgavajo, do zdravljenja zaradi virusa hepatitisa C (HCV) in število vključenih oseb |
| --- | --- |

—

število programov za lajšanje dostopa osebam, ki si drogo vbrizgavajo, do zdravljenja zaradi virusa hepatitisa C (HCV) in število vključenih oseb

| — | raven izvajanja smernic ECDC/EMCDDA o preprečevanju in obvladovanju nalezljivih bolezni pri osebah, ki si drogo vbrizgavajo |
| --- | --- |

—

raven izvajanja smernic ECDC/EMCDDA o preprečevanju in obvladovanju nalezljivih bolezni pri osebah, ki si drogo vbrizgavajo

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

poročanje držav članic

forum civilne družbe o drogah

forum civilne družbe o HIV/aidsu, virusnem hepatitisu in tuberkulozi

| 9. | pospešiti razvoj, dostopnost in obseg zdravstvenih ukrepov za uporabnike drog v zaporih in po prestani zaporni kazni, da bi bili deležni enako kakovostne oskrbe, kot je na voljo v skupnosti |
| --- | --- |

9.

pospešiti razvoj, dostopnost in obseg zdravstvenih ukrepov za uporabnike drog v zaporih in po prestani zaporni kazni, da bi bili deležni enako kakovostne oskrbe, kot je na voljo v skupnosti

se izvaja

države članice

| — | splošni kazalnik 10 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 10

| — | dostopnost storitev za uporabnike drog v zaporih (kot so nadomestno zdravljenje z opioidi ter po potrebi programi za zagotavljanje naloksona ter zamenjave injekcijskih igel in brizg, v skladu z nacionalno zakonodajo, ter preprečevanjem in obvladovanjem okužb s HIV, hepatitisom B, hepatitisom C in tuberkulozo) in obseg, v katerem zdravstvene politike in prakse v zaporih vključujejo modele oskrbe, pri katerih se upoštevajo najboljše prakse pri ocenjevanju potreb in stalni oskrbi zapornikov med prestajanjem zaporne kazni |
| --- | --- |

—

dostopnost storitev za uporabnike drog v zaporih (kot so nadomestno zdravljenje z opioidi ter po potrebi programi za zagotavljanje naloksona ter zamenjave injekcijskih igel in brizg, v skladu z nacionalno zakonodajo, ter preprečevanjem in obvladovanjem okužb s HIV, hepatitisom B, hepatitisom C in tuberkulozo) in obseg, v katerem zdravstvene politike in prakse v zaporih vključujejo modele oskrbe, pri katerih se upoštevajo najboljše prakse pri ocenjevanju potreb in stalni oskrbi zapornikov med prestajanjem zaporne kazni

| — | raven zagotavljanja neprekinjene oskrbe zapornikov po izpustitvi iz zapora s storitvami v zaporu in tistimi v skupnosti, pri čemer je poseben poudarek na preprečevanju jemanja prevelikih odmerkov drog |
| --- | --- |

—

raven zagotavljanja neprekinjene oskrbe zapornikov po izpustitvi iz zapora s storitvami v zaporu in tistimi v skupnosti, pri čemer je poseben poudarek na preprečevanju jemanja prevelikih odmerkov drog

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

poročanje držav članic o storitvah

| 3. | uporabiti usklajene in kakovostne pristope ter upoštevati najboljše prakse pri zmanjševanju povpraševanja po drogah |
| --- | --- |

3.

uporabiti usklajene in kakovostne pristope ter upoštevati najboljše prakse pri zmanjševanju povpraševanja po drogah

| 10. | izvajati minimalne standarde kakovosti EU, ki jih je Svet sprejel leta 2015 (2) in ki bodo pomagali zapolniti vrzeli med znanostjo in prakso pri:






  a. | okoljskih, splošnih, izbirnih in indikativnih preventivnih ukrepih; |
| --- | --- | --- |

10.

izvajati minimalne standarde kakovosti EU, ki jih je Svet sprejel leta 2015 (2) in ki bodo pomagali zapolniti vrzeli med znanostjo in prakso pri:

a.

okoljskih, splošnih, izbirnih in indikativnih preventivnih ukrepih;

| b. | zgodnjem odkrivanju in intervencijskih ukrepih; |
| --- | --- |

b.

zgodnjem odkrivanju in intervencijskih ukrepih;

| c. | ukrepih za zmanjšanje tveganja in škode ter |
| --- | --- |

c.

ukrepih za zmanjšanje tveganja in škode ter

| d. | zdravstvenih in rehabilitacijskih ukrepih, vključevanju v družbo ter ukrepih zdravljenja |
| --- | --- |

d.

zdravstvenih in rehabilitacijskih ukrepih, vključevanju v družbo ter ukrepih zdravljenja

in spremljati njihovo izvajanje

2017–2020

Svet

delovna skupina Sveta (HDG)

države članice

Komisija

države članice EMCDDA

| — | pregled dokazov v zvezi z ukrepi in programi za zmanjšanje povpraševanja po drogah, izvedenimi v skladu s standardi |
| --- | --- |

—

pregled dokazov v zvezi z ukrepi in programi za zmanjšanje povpraševanja po drogah, izvedenimi v skladu s standardi

| — | število programov strokovnega usposabljanja, ki so na voljo strokovnim delavcem na področju zmanjševanja povpraševanja po drogah, in/ali ocenjeno število strokovnih delavcev, ki se udeležijo programov strokovnega usposabljanja |
| --- | --- |

—

število programov strokovnega usposabljanja, ki so na voljo strokovnim delavcem na področju zmanjševanja povpraševanja po drogah, in/ali ocenjeno število strokovnih delavcev, ki se udeležijo programov strokovnega usposabljanja

| — | sodelovanje civilne družbe pri izvajanju standardov, tudi pri njihovem načrtovanju in uvajanju |
| --- | --- |

—

sodelovanje civilne družbe pri izvajanju standardov, tudi pri njihovem načrtovanju in uvajanju

| — | število projektov in programov, ki so deležni podpore na ravni EU in spodbujajo izmenjavo najboljših praks na področju izvajanja omenjenih standardov |
| --- | --- |

—

število projektov in programov, ki so deležni podpore na ravni EU in spodbujajo izmenjavo najboljših praks na področju izvajanja omenjenih standardov

| — | udeležba v medresorskem sodelovanju zaradi zagotavljanja podpore izvajanju omenjenih standardov |
| --- | --- |

—

udeležba v medresorskem sodelovanju zaradi zagotavljanja podpore izvajanju omenjenih standardov

portal najboljših praks EMCDDA

poročanje držav članic

končna ocena strategije EU na področju drog in akcijskega načrta

2.   Zmanjšanje ponudbe drog

Prispevati k opaznemu zmanjšanju razširjenosti in ponudbe prepovedanih drog v EU

| Cilj | Ukrep | Časovni razpored | Nosilec | Kazalnik(i) | Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. | izboljšati učinkovitost usklajevanja in sodelovanja med organi kazenskega pregona v EU pri preprečevanju nezakonitih dejavnosti v zvezi z drogami ter po potrebi usklajevanje z zadevnimi ukrepi, določenimi v okviru političnega cikla EU |

Cilj

Ukrep

Časovni razpored

Nosilec

Kazalnik(i)

Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi

4.

izboljšati učinkovitost usklajevanja in sodelovanja med organi kazenskega pregona v EU pri preprečevanju nezakonitih dejavnosti v zvezi z drogami ter po potrebi usklajevanje z zadevnimi ukrepi, določenimi v okviru političnega cikla EU

| 11. | čim bolj izkoristiti razpoložljive instrumente, kanale in komunikacijska sredstva za izmenjavo obveščevalnih podatkov in informacij na področju kazenskega pregona, ki se uporabljajo za primerjavo in analiziranje informacij v zvezi z drogami |
| --- | --- |

11.

čim bolj izkoristiti razpoložljive instrumente, kanale in komunikacijska sredstva za izmenjavo obveščevalnih podatkov in informacij na področju kazenskega pregona, ki se uporabljajo za primerjavo in analiziranje informacij v zvezi z drogami

se izvaja

države članice

Europol

Eurojust

delovna skupina Sveta (COSI)

| — | splošna kazalnika 7 in 15 |
| --- | --- |

—

splošna kazalnika 7 in 15

| — | obseg izvajanja visoko učinkovitih dejavnosti na podlagi obveščevalnih podatkov in ciljno usmerjenih dejavnosti, skupnih operacij, pobud za skupne preiskovalne enote in čezmejno sodelovanje, pri katerih je posebna pozornost namenjena kriminalnim združbam, ki se ukvarjajo z nezakonitimi dejavnostmi, povezanimi z drogami |
| --- | --- |

—

obseg izvajanja visoko učinkovitih dejavnosti na podlagi obveščevalnih podatkov in ciljno usmerjenih dejavnosti, skupnih operacij, pobud za skupne preiskovalne enote in čezmejno sodelovanje, pri katerih je posebna pozornost namenjena kriminalnim združbam, ki se ukvarjajo z nezakonitimi dejavnostmi, povezanimi z drogami

| — | večja uporaba sistemov Europola za izmenjavo informacij, analizo in strokovno podporo na področju drog ter drugih organov kazenskega pregona |
| --- | --- |

—

večja uporaba sistemov Europola za izmenjavo informacij, analizo in strokovno podporo na področju drog ter drugih organov kazenskega pregona

| — | rezultati projektov v okviru EMPAKT ter dvostranskih in večstranskih pobud |
| --- | --- |

—

rezultati projektov v okviru EMPAKT ter dvostranskih in večstranskih pobud

| — | število zadev, povezanih z drogami, ki so bile predložene Eurojustu in Europolu, vključno s kvalitativnimi in kontekstualnimi informacijami o posamezni zadevi |
| --- | --- |

—

število zadev, povezanih z drogami, ki so bile predložene Eurojustu in Europolu, vključno s kvalitativnimi in kontekstualnimi informacijami o posamezni zadevi

poročanje Europola

poročanje Eurojusta

poročanje EMCDDA

poročila vodij projektov EMPACT

| 12. | opredeliti in ustrezno prednostno obravnavati najresnejše nevarnosti, povezane z organiziranim kriminalom na področju drog |
| --- | --- |

12.

opredeliti in ustrezno prednostno obravnavati najresnejše nevarnosti, povezane z organiziranim kriminalom na področju drog

2017

Svet

delovna skupina Sveta (COSI)

Europol

države članice

Komisija

| — | veljavni politični cikel EU za področje organiziranega kriminala in hudih oblik mednarodnega kriminala za obdobje 2018–2021 |
| --- | --- |

—

veljavni politični cikel EU za področje organiziranega kriminala in hudih oblik mednarodnega kriminala za obdobje 2018–2021

EU SOCTA

večletni strateški načrti (MASP)

operativni načrti

poročila vodij projektov EMPACT

poročanje Europola

| 13. | izboljšati usposabljanje CEPOL za uslužbence organov kazenskega pregona na področju izdelave prepovedanih drog in trgovine z njimi ter finančnega kriminala, predvsem glede metod in tehnik:






  a. | obravnavati uporabo novih komunikacijskih tehnologij pri izdelavi prepovedanih drog in trgovini z njimi; |
| --- | --- | --- |

13.

izboljšati usposabljanje CEPOL za uslužbence organov kazenskega pregona na področju izdelave prepovedanih drog in trgovine z njimi ter finančnega kriminala, predvsem glede metod in tehnik:

a.

obravnavati uporabo novih komunikacijskih tehnologij pri izdelavi prepovedanih drog in trgovini z njimi;

| b. | okrepiti ukrepe na področju zaplembe premoženja; |
| --- | --- |

b.

okrepiti ukrepe na področju zaplembe premoženja;

| c. | preprečevati pranje denarja ter |
| --- | --- |

c.

preprečevati pranje denarja ter

| d. | odkrivati in uničevati nezakonite laboratorije za izdelavo drog in prostorov, kjer se prideluje marihuana |
| --- | --- |

d.

odkrivati in uničevati nezakonite laboratorije za izdelavo drog in prostorov, kjer se prideluje marihuana

2017–2020

države članice

CEPOL

Europol

delovna skupina Sveta (COSI)

Komisija

| — | ocena potreb na področju usposabljanja, ki se izdeluje redno |
| --- | --- |

—

ocena potreb na področju usposabljanja, ki se izdeluje redno

| — | razpoložljivost zadevnih usposabljanj in udeležba na njih |
| --- | --- |

—

razpoložljivost zadevnih usposabljanj in udeležba na njih

| — | število uradnikov na področju kazenskega pregona, ki so bili usposobljeni in nato dejansko napoteni na ustrezna delovna mesta |
| --- | --- |

—

število uradnikov na področju kazenskega pregona, ki so bili usposobljeni in nato dejansko napoteni na ustrezna delovna mesta

letno poročilo CEPOL

programi usposabljanj CEPOL

poročila vodij projektov EMPACT

| 14. | izboljšati dejavnosti za boj proti narkotikom s povečanjem in spremljanjem učinkovitosti regionalnih platform za izmenjavo informacij in regionalnih platform na področju varnosti, da bi preprečili in izkoreninili nove grožnje, do katerih prihaja zaradi spreminjajočih se poti trgovanja z drogami |
| --- | --- |

14.

izboljšati dejavnosti za boj proti narkotikom s povečanjem in spremljanjem učinkovitosti regionalnih platform za izmenjavo informacij in regionalnih platform na področju varnosti, da bi preprečili in izkoreninili nove grožnje, do katerih prihaja zaradi spreminjajočih se poti trgovanja z drogami

se izvaja

Komisija

države članice

Europol

delovna skupina Sveta (COSI)

regionalne platforme za izmenjavo informacij

regionalne platforme za izmenjavo na področju varnosti

| — | splošni kazalnik 7 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 7

| — | število dejavnosti na podlagi obveščevalnih podatkov, ki so presekale in onemogočile poti trgovanja z drogami |
| --- | --- |

—

število dejavnosti na podlagi obveščevalnih podatkov, ki so presekale in onemogočile poti trgovanja z drogami

| — | raven izmenjave informacij z učinkovitim delovanjem mreže uradnikov za zvezo |
| --- | --- |

—

raven izmenjave informacij z učinkovitim delovanjem mreže uradnikov za zvezo

platforme za izmenjavo na področju varnosti/platforme za izmenjavo informacij in poročila o oceni

poročanje EMCDDA

EU SOCTA

poročila vodij projektov EMPACT

poročanje Europola

MAOC-N (3)

| 15. | okrepiti ukrepe za preprečevanje preusmeritev predhodnih snovi in sestavin za pridobivanje predhodnih snovi, ki se uporabljajo pri prepovedani proizvodnji drog |
| --- | --- |

15.

okrepiti ukrepe za preprečevanje preusmeritev predhodnih snovi in sestavin za pridobivanje predhodnih snovi, ki se uporabljajo pri prepovedani proizvodnji drog

se izvaja

države članice

Europol

Komisija

Delovna skupina Sveta (CUG

COSI)

| — | število primerov in količina ustavljenih ali zaseženih pošiljk predhodnih snovi, namenjenih za prepovedano uporabo |
| --- | --- |

—

število primerov in količina ustavljenih ali zaseženih pošiljk predhodnih snovi, namenjenih za prepovedano uporabo

| — | rezultati projektov EMPACT |
| --- | --- |

—

rezultati projektov EMPACT

| — | uporaba spletnega sistema za opozarjanje pred izvozom in pogostejša uporaba sistema poročanja o primerih predhodnih snovi |
| --- | --- |

—

uporaba spletnega sistema za opozarjanje pred izvozom in pogostejša uporaba sistema poročanja o primerih predhodnih snovi

| — | število skupnih sestankov glede nadaljnjega ukrepanja in drugih dejavnosti v zvezi s preprečevanjem preusmeritev predhodnih snovi in sestavin za pridobivanje predhodnih snovi |
| --- | --- |

—

število skupnih sestankov glede nadaljnjega ukrepanja in drugih dejavnosti v zvezi s preprečevanjem preusmeritev predhodnih snovi in sestavin za pridobivanje predhodnih snovi

poročila organov kazenskega pregona EU in držav članic

poročila vodij

projektov EMPACT

poročanje Europola

| 16. | preprečevanje čezmejne trgovine s prepovedanimi drogami, tudi z zabojniki in paketnimi pošiljkami, in izboljšanje varnosti na mejah, zlasti v morskih pristaniščih, na letališčih in kopenskih mejnih prehodih v EU, z okrepljenimi ukrepi pristojnih organov kazenskega pregona, med drugim tudi izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov |
| --- | --- |

16.

preprečevanje čezmejne trgovine s prepovedanimi drogami, tudi z zabojniki in paketnimi pošiljkami, in izboljšanje varnosti na mejah, zlasti v morskih pristaniščih, na letališčih in kopenskih mejnih prehodih v EU, z okrepljenimi ukrepi pristojnih organov kazenskega pregona, med drugim tudi izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov

se izvaja

države članice

Europol

DS Sveta

(CCWP

COSI)

| — | več skupnih večdisciplinarnih operacij in operacij, pri katerih sodeluje več agencij, ter pobud za čezmejno sodelovanje |
| --- | --- |

—

več skupnih večdisciplinarnih operacij in operacij, pri katerih sodeluje več agencij, ter pobud za čezmejno sodelovanje

| — | Intenzivnejša izmenjava informacij, kot so na primer memorandumi o soglasju med organi kazenskega pregona in zadevnimi subjekti, kot so letalski prevozniki, ponudniki storitev hitre letalske pošte, ladijski prevozniki, pristaniški organi in kemična podjetja |
| --- | --- |

—

Intenzivnejša izmenjava informacij, kot so na primer memorandumi o soglasju med organi kazenskega pregona in zadevnimi subjekti, kot so letalski prevozniki, ponudniki storitev hitre letalske pošte, ladijski prevozniki, pristaniški organi in kemična podjetja

| — | rezultati projektov EMPACT |
| --- | --- |

—

rezultati projektov EMPACT

| — | učinkovitejša izmenjava informacij in obveščevalnih podatkov o čezmejni trgovini z drogami, med drugim z uporabo razpoložljivih sistemov za nadzor meja |
| --- | --- |

—

učinkovitejša izmenjava informacij in obveščevalnih podatkov o čezmejni trgovini z drogami, med drugim z uporabo razpoložljivih sistemov za nadzor meja

| — | izvajanje direktive EU o evidenci podatkov o potnikih (PNR) |
| --- | --- |

—

izvajanje direktive EU o evidenci podatkov o potnikih (PNR)

poročila vodij projektov EMPACT

poročanje Europola

poročanje CCWP

poročanje držav članic

MAOC-N

Frontex

| 17. | izvajanje ključnih kazalnikov glede zmanjšanja ponudbe drog, ki jih je Svet sprejel leta 2013 (4) |
| --- | --- |

17.

izvajanje ključnih kazalnikov glede zmanjšanja ponudbe drog, ki jih je Svet sprejel leta 2013 (4)

2017–2020

Komisija

države članice

Svet

delovna skupina Sveta (HDG)

države članice EMCDDA

Europol

obseg izvajanja naslednjih kazalnikov:

| — | število in količina zaseženih drog |
| --- | --- |

—

število in količina zaseženih drog

| — | čistost in sestava drog |
| --- | --- |

—

čistost in sestava drog

| — | cene drog |
| --- | --- |

—

cene drog

| — | uničeni objekti za izdelavo drog |
| --- | --- |

—

uničeni objekti za izdelavo drog

| — | kršitve zakonodaje o drogah |
| --- | --- |

—

kršitve zakonodaje o drogah

| — | razpoložljivost drog glede na raziskave med prebivalstvom |
| --- | --- |

—

razpoložljivost drog glede na raziskave med prebivalstvom

| — | ocene velikosti trga |
| --- | --- |

—

ocene velikosti trga

pregled obstoječih nacionalnih zbirk podatkov o ponudbi drog v državah članicah

poročanje EMCDDA

poročanje Europola

| 5. | izboljšati pravosodno sodelovanje in zakonodajo v EU |
| --- | --- |

5.

izboljšati pravosodno sodelovanje in zakonodajo v EU

| 18. | izboljšati pravosodno sodelovanje v EU pri preprečevanju čezmejne trgovine z drogami in pranja denarja ter pri zaplembah premoženjskih koristi, pridobljenih z organiziranimi kaznivimi dejanji, povezanimi z drogami |
| --- | --- |

18.

izboljšati pravosodno sodelovanje v EU pri preprečevanju čezmejne trgovine z drogami in pranja denarja ter pri zaplembah premoženjskih koristi, pridobljenih z organiziranimi kaznivimi dejanji, povezanimi z drogami

2017–2020

Svet

Komisija

države članice

Eurojust

| — | pravočasna izvedba dogovorjenih ukrepov in zakonodaje EU na področju (a) zaplembe in povrnitve sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji (5); (b) pranja denarja (6); (c) približevanja kaznivih dejanj in kazni v zvezi s trgovino s prepovedanimi drogami v EU (7) |
| --- | --- |

—

pravočasna izvedba dogovorjenih ukrepov in zakonodaje EU na področju (a) zaplembe in povrnitve sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji (5); (b) pranja denarja (6); (c) približevanja kaznivih dejanj in kazni v zvezi s trgovino s prepovedanimi drogami v EU (7)

| — | večje število finančnih preiskav in zaplemb v zvezi s premoženjskimi koristmi, pridobljenimi z organiziranimi kaznivimi dejanji, povezanimi z drogami, doseženo s sodelovanjem organov kazenskega pregona in pravosodnim sodelovanjem v EU |
| --- | --- |

—

večje število finančnih preiskav in zaplemb v zvezi s premoženjskimi koristmi, pridobljenimi z organiziranimi kaznivimi dejanji, povezanimi z drogami, doseženo s sodelovanjem organov kazenskega pregona in pravosodnim sodelovanjem v EU

| — | pravočasno in učinkovito odzivanje na prošnje za medsebojno pravno pomoč in ob izdaji evropskega naloga za prijetje v zvezi s trgovino s prepovedanimi drogami |
| --- | --- |

—

pravočasno in učinkovito odzivanje na prošnje za medsebojno pravno pomoč in ob izdaji evropskega naloga za prijetje v zvezi s trgovino s prepovedanimi drogami

poročanje Eurojusta

poročanje držav članic

| 19. | sprejeti in izvajati nove zakonodajne ukrepe EU za obravnavo pojavljanja, uporabe in hitrega širjenja psihoaktivnih snovi |
| --- | --- |

19.

sprejeti in izvajati nove zakonodajne ukrepe EU za obravnavo pojavljanja, uporabe in hitrega širjenja psihoaktivnih snovi

2017–2020

Komisija

Svet

delovna skupina Sveta (HDG)

države članice

države članice EMCDDA

Europol

Eurojust

| — | sprejeta zakonodaja EU |
| --- | --- |

—

sprejeta zakonodaja EU

| — | izvajanje zakonodaje EU v državah članicah |
| --- | --- |

—

izvajanje zakonodaje EU v državah članicah

| — | posodabljanje smernic EU glede postopkov za izmenjavo informacij in ocenjevanje tveganj |
| --- | --- |

—

posodabljanje smernic EU glede postopkov za izmenjavo informacij in ocenjevanje tveganj

| — | spremljanje učinkov novih zakonodajnih ukrepov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti t. i. učinku nadomestila na trgu s prepovedanimi drogami |
| --- | --- |

—

spremljanje učinkov novih zakonodajnih ukrepov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti t. i. učinku nadomestila na trgu s prepovedanimi drogami

poročanje držav članic

poročanje EMCDDA

Komisija

(ukrepi EU)

| 20. | izvajati zakonodajo EU o predhodnih snoveh za droge, da bi preprečili njihovo preusmerjanje, ne da bi pri tem ovirali zakonito trgovino |
| --- | --- |

20.

izvajati zakonodajo EU o predhodnih snoveh za droge, da bi preprečili njihovo preusmerjanje, ne da bi pri tem ovirali zakonito trgovino

se izvaja

Svet

Komisija

države članice

| — | informacije o primerih in količini ustavljenih ali zaseženih pošiljk predhodnih snovi, namenjenih za prepovedano uporabo |
| --- | --- |

—

informacije o primerih in količini ustavljenih ali zaseženih pošiljk predhodnih snovi, namenjenih za prepovedano uporabo

| — | rezultati projektov EMPACT |
| --- | --- |

—

rezultati projektov EMPACT

| — | uporaba spletnega sistema za opozarjanje pred izvozom in pogostejša uporaba sistema poročanja o primerih predhodnih snovi |
| --- | --- |

—

uporaba spletnega sistema za opozarjanje pred izvozom in pogostejša uporaba sistema poročanja o primerih predhodnih snovi

| — | število skupnih sestankov glede nadaljnjega ukrepanja in drugih dejavnosti v zvezi s preprečevanjem preusmeritev predhodnih snovi in sestavin za pridobivanje predhodnih snovi |
| --- | --- |

—

število skupnih sestankov glede nadaljnjega ukrepanja in drugih dejavnosti v zvezi s preprečevanjem preusmeritev predhodnih snovi in sestavin za pridobivanje predhodnih snovi

letno poročilo INCB o predhodnih sestavinah

poročanje Evropske komisije in EMCDDA

| 21. | obravnavati vprašanje uporabe nekaterih farmakološko aktivnih snovi (kot so opredeljene v Direktivi 2011/62/EU), ki se uporabljajo kot sredstva za redčenje prepovedanih drog |
| --- | --- |

21.

obravnavati vprašanje uporabe nekaterih farmakološko aktivnih snovi (kot so opredeljene v Direktivi 2011/62/EU), ki se uporabljajo kot sredstva za redčenje prepovedanih drog

se izvaja

države članice

Komisija

EMA

Europol

| — | informacije o zaplembah aktivnih snovi, ki se uporabljajo za redčenje prepovedanih drog |
| --- | --- |

—

informacije o zaplembah aktivnih snovi, ki se uporabljajo za redčenje prepovedanih drog

| — | pravočasen začetek izvajanja novih zakonodajnih zahtev EU, katerih cilj je zaščititi dobavno verigo za aktivne snovi, iz Direktive 2011/62/EU, tj. direktive o ponarejenih zdravilih |
| --- | --- |

—

pravočasen začetek izvajanja novih zakonodajnih zahtev EU, katerih cilj je zaščititi dobavno verigo za aktivne snovi, iz Direktive 2011/62/EU, tj. direktive o ponarejenih zdravilih

poročila CCWP in CUG

poročanje držav članic

| 22. | kjer je ustrezno, morajo države članice za storilce, odvisne od drog, v skladu s svojimi zakonodajnimi okviri zagotoviti in uporabiti alternative prisilnim kaznim, kot so:






  a. | izobraževanje |
| --- | --- | --- |

22.

kjer je ustrezno, morajo države članice za storilce, odvisne od drog, v skladu s svojimi zakonodajnimi okviri zagotoviti in uporabiti alternative prisilnim kaznim, kot so:

a.

izobraževanje

| b. | (pogojna kazen z možnostjo za) zdravljenje |
| --- | --- |

b.

(pogojna kazen z možnostjo za) zdravljenje

| c. | odložitev kazenske preiskave ali pregona |
| --- | --- |

c.

odložitev kazenske preiskave ali pregona

| d. | rehabilitacija in okrevanje |
| --- | --- |

d.

rehabilitacija in okrevanje

| e. | nadaljnja oskrba po zdravljenju in vključevanje v družbo |
| --- | --- |

e.

nadaljnja oskrba po zdravljenju in vključevanje v družbo

2017–2020

države članice

Delovna skupina Sveta (HDG

DROIPEN)

| — | večje možnosti in več dejansko uporabljenih alternativ prisilnim kaznim za storilce, ki so odvisni od drog, zlasti v obliki izobraževanja, zdravljenja, rehabilitacije, nadaljnje oskrbe po zdravljenju in vključevanja v družbo |
| --- | --- |

—

večje možnosti in več dejansko uporabljenih alternativ prisilnim kaznim za storilce, ki so odvisni od drog, zlasti v obliki izobraževanja, zdravljenja, rehabilitacije, nadaljnje oskrbe po zdravljenju in vključevanja v družbo

| — | intenzivnejše spremljanje, izvajanje in ocenjevanje alternativ prisilnim kaznim |
| --- | --- |

—

intenzivnejše spremljanje, izvajanje in ocenjevanje alternativ prisilnim kaznim

| — | vrsta in število alternativ prisilnim kaznim, ki jih zagotavljajo in izvajajo države članice |
| --- | --- |

—

vrsta in število alternativ prisilnim kaznim, ki jih zagotavljajo in izvajajo države članice

| — | informacije o učinkovitosti uporabe alternativ prisilnim kaznim |
| --- | --- |

—

informacije o učinkovitosti uporabe alternativ prisilnim kaznim

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

poročanje držav članic

| 6. | učinkovito se odzvati na sedanje in nove trende pri dejavnostih v zvezi s prepovedanimi drogami |
| --- | --- |

6.

učinkovito se odzvati na sedanje in nove trende pri dejavnostih v zvezi s prepovedanimi drogami

| 23. | opredeliti strateške odzive na vlogo, ki jo imajo nove informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) in gostiteljstvo s tem povezanih spletnih mest pri proizvodnji, trženju, nakupu ter razpečevanju prepovedanih drog in novih psihoaktivnih snovi na nacionalni ravni in na ravni EU |
| --- | --- |

23.

opredeliti strateške odzive na vlogo, ki jo imajo nove informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) in gostiteljstvo s tem povezanih spletnih mest pri proizvodnji, trženju, nakupu ter razpečevanju prepovedanih drog in novih psihoaktivnih snovi na nacionalni ravni in na ravni EU

2017–2020

Svet

Komisija

Delovna skupina Sveta (HDG

COSI

CCWP)

države članice

Europol

Evropska policijska akademija (CEPOL)

države članice EMCDDA

Eurojust

| — | rezultati na področju ukrepov kazenskega pregona za preprečevanje kaznivih dejanj, povezanih z drogami, prek interneta |
| --- | --- |

—

rezultati na področju ukrepov kazenskega pregona za preprečevanje kaznivih dejanj, povezanih z drogami, prek interneta

| — | večje število skupnih operacij in pobud čezmejnega sodelovanja |
| --- | --- |

—

večje število skupnih operacij in pobud čezmejnega sodelovanja

| — | število in učinek financiranih raziskovalnih projektov in orodij, razvitih za podpiranje dela organov kazenskega pregona |
| --- | --- |

—

število in učinek financiranih raziskovalnih projektov in orodij, razvitih za podpiranje dela organov kazenskega pregona

| — | število sporazumov/razprav z zadevnimi partnerji iz industrije |
| --- | --- |

—

število sporazumov/razprav z zadevnimi partnerji iz industrije

| — | oblikovanje glosarja strokovnih izrazov |
| --- | --- |

—

oblikovanje glosarja strokovnih izrazov

| — | vzpostavitev evidence orodij za spremljanje |
| --- | --- |

—

vzpostavitev evidence orodij za spremljanje

| — | število programov usposabljanja za zadevne zainteresirane strani |
| --- | --- |

—

število programov usposabljanja za zadevne zainteresirane strani

| — | število sestankov z mednarodnimi partnerji, na katerih je bil ukrep predmet razprave |
| --- | --- |

—

število sestankov z mednarodnimi partnerji, na katerih je bil ukrep predmet razprave

poročilo o vmesnem pregledu političnega cikla EU

poročila vodij

projektov EMPACT

poročanje Europola

statistični podatki/letno poročilo CEPOL

poročanje EMCDDA

poročanje držav članic

poročila agencij EU

Komisija

3.   Usklajevanje

Države članice in EU naj učinkovito usklajujejo politiko na področju drog

| Cilj | Ukrep | Časovni razpored | Nosilec | Kazalnik(i) | Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. | zagotoviti učinkovito usklajevanje v EU na področju drog |

Cilj

Ukrep

Časovni razpored

Nosilec

Kazalnik(i)

Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi

7.

zagotoviti učinkovito usklajevanje v EU na področju drog

| 24. | izboljšati izmenjavo informacij med Horizontalno delovno skupino in drugimi ustreznimi delovnimi skupinami Sveta, zlasti z odborom COSI, zaradi krepitve sodelovanja v okviru stebra, ki se nanaša na zmanjšanje ponudbe drog
  izboljšati izmenjavo informacij med Horizontalno delovno skupino ter drugimi ustreznimi geografskimi in tematskimi delovnimi skupinami Sveta, kot so COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG in DROIPEN |
| --- | --- |

24.

izboljšati izmenjavo informacij med Horizontalno delovno skupino in drugimi ustreznimi delovnimi skupinami Sveta, zlasti z odborom COSI, zaradi krepitve sodelovanja v okviru stebra, ki se nanaša na zmanjšanje ponudbe drog

izboljšati izmenjavo informacij med Horizontalno delovno skupino ter drugimi ustreznimi geografskimi in tematskimi delovnimi skupinami Sveta, kot so COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG in DROIPEN

se izvaja

predsedstvo

Svet

ESZD

delovna skupina Sveta za droge (HDG)

| — | raven upoštevanja strategije EU na področju drog/akcijskega načrta v programih drugih delovnih skupin Sveta, kot so COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG in DROIPEN. |
| --- | --- |

—

raven upoštevanja strategije EU na področju drog/akcijskega načrta v programih drugih delovnih skupin Sveta, kot so COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG in DROIPEN.

| — | Redno uvrščanje točke v zvezi z obveščanjem o 1) dejavnostih, povezanih s prednostnimi nalogami političnega cikla EU na področju drog (na podlagi poročanja EMPACT), na dnevni red sej HDG (enkrat med posameznim predsedovanjem), in 2) po potrebi ustreznih dejavnostih drugih delovnih skupin Sveta v navzočnosti predsednikov drugih ustreznih delovnih skupin |
| --- | --- |

—

Redno uvrščanje točke v zvezi z obveščanjem o 1) dejavnostih, povezanih s prednostnimi nalogami političnega cikla EU na področju drog (na podlagi poročanja EMPACT), na dnevni red sej HDG (enkrat med posameznim predsedovanjem), in 2) po potrebi ustreznih dejavnostih drugih delovnih skupin Sveta v navzočnosti predsednikov drugih ustreznih delovnih skupin

poročanje delovnih skupin Sveta (HDG)

poročanje predsedstva

| 25. | vsako predsedstvo lahko skliče sestanke nacionalnih koordinatorjev na področju drog, po potrebi pa tudi drugih skupin, da bi obravnavali nove trende, učinkovite ukrepe in druge spremembe politik, ki prinašajo dodano vrednost za strategijo EU na področju drog in države članice |
| --- | --- |

25.

vsako predsedstvo lahko skliče sestanke nacionalnih koordinatorjev na področju drog, po potrebi pa tudi drugih skupin, da bi obravnavali nove trende, učinkovite ukrepe in druge spremembe politik, ki prinašajo dodano vrednost za strategijo EU na področju drog in države članice

dvakrat letno

predsedstvo

države članice

| — | obseg, v katerem nacionalni koordinatorji na področju drog na sestankih obravnavajo razvoj, trende in nova spoznanja v okviru političnih odzivov ter tako omogočajo učinkovitejše obveščanje in izmenjavo informacij |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem nacionalni koordinatorji na področju drog na sestankih obravnavajo razvoj, trende in nova spoznanja v okviru političnih odzivov ter tako omogočajo učinkovitejše obveščanje in izmenjavo informacij

poročanje predsedstva

| 26. | Horizontalna delovna skupina bo zagotovila (a) spremljanje izvajanja akcijskega načrta prek tematskih razprav in (b) vsakoletni dialog o stanju na področju drog v Evropi |
| --- | --- |

26.

Horizontalna delovna skupina bo zagotovila (a) spremljanje izvajanja akcijskega načrta prek tematskih razprav in (b) vsakoletni dialog o stanju na področju drog v Evropi

| (a) | se izvaja |
| --- | --- |

(a)

se izvaja

| (b) | letno |
| --- | --- |

(b)

letno

predsedstvo

delovna skupina Sveta (HDG)

države članice

Komisija

države članice EMCDDA

Europol

| — | obseg izvajanja akcijskih načrtov |
| --- | --- |

—

obseg izvajanja akcijskih načrtov

| — | število ukrepov iz akcijskega načrta, obravnavanih v tematskih razpravah v okviru HDG |
| --- | --- |

—

število ukrepov iz akcijskega načrta, obravnavanih v tematskih razpravah v okviru HDG

| — | pravočasno izvedeni dialogi v okviru HDG o najnovejših trendih in podatkih na področju drog |
| --- | --- |

—

pravočasno izvedeni dialogi v okviru HDG o najnovejših trendih in podatkih na področju drog

poročanje predsedstva

| 27. | zagotoviti doslednost in stalnost ukrepanja držav članic in EU med vsemi predsedovanji, da bi še izboljšali integrirani, usklajeni in na dokazih utemeljeni pristop k vprašanju drog v EU |
| --- | --- |

27.

zagotoviti doslednost in stalnost ukrepanja držav članic in EU med vsemi predsedovanji, da bi še izboljšali integrirani, usklajeni in na dokazih utemeljeni pristop k vprašanju drog v EU

se izvaja

predsedstvo

trojka predsedstev

države članice

Komisija

delovna skupina Sveta (HDG)

države članice EMCDDA

Europol

| — | raven doslednosti in stalnosti ukrepanja med predsedovanji |
| --- | --- |

—

raven doslednosti in stalnosti ukrepanja med predsedovanji

| — | napredek pri uresničevanju prednostnih nalog strategije EU na področju drog med posameznimi predsedovanji |
| --- | --- |

—

napredek pri uresničevanju prednostnih nalog strategije EU na področju drog med posameznimi predsedovanji

poročanje predsedstva

| 28. | zagotoviti usklajevanje politik in odzivov EU na področju drog ter podpirati mednarodno sodelovanje med EU, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami |
| --- | --- |

28.

zagotoviti usklajevanje politik in odzivov EU na področju drog ter podpirati mednarodno sodelovanje med EU, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami

se izvaja

ESZD

Komisija

delovna skupina Sveta (HDG)

države članice

| — | raven doslednosti in usklajenosti ciljev, pričakovanih rezultatov in predvidenih ukrepov EU na področju drog |
| --- | --- |

—

raven doslednosti in usklajenosti ciljev, pričakovanih rezultatov in predvidenih ukrepov EU na področju drog

| — | vključitev prednostnih nalog, povezanih z vprašanjem drog, v strategije ustreznih organov EU |
| --- | --- |

—

vključitev prednostnih nalog, povezanih z vprašanjem drog, v strategije ustreznih organov EU

| — | izboljšati sodelovanje med Horizontalno delovno skupino ter geografskimi/regionalnimi in tematskimi delovnimi skupinami Sveta, kot so COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAT, COTRA, COWEB, CONUN in COHOM, CCWP, COSCE, CUG in DROIPEN |
| --- | --- |

—

izboljšati sodelovanje med Horizontalno delovno skupino ter geografskimi/regionalnimi in tematskimi delovnimi skupinami Sveta, kot so COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAT, COTRA, COWEB, CONUN in COHOM, CCWP, COSCE, CUG in DROIPEN

| — | število poročil Dublinske skupine |
| --- | --- |

—

število poročil Dublinske skupine

redno poročanje ESZD in Komisije delovni skupini (HDG)

Dublinska skupina

| 29. | a. | doseči, da bodo viri na ravni EU in na ravni držav članic usklajeni in na ustrezni ravni, da bodo lahko uresničene prednostne naloge strategije EU na področju drog |
| --- | --- | --- |

29.

a.

doseči, da bodo viri na ravni EU in na ravni držav članic usklajeni in na ustrezni ravni, da bodo lahko uresničene prednostne naloge strategije EU na področju drog

| b. | okrepiti sodelovanje pri reševanju problema vse večje zasvojenosti s poživili, zlasti z metamfetamini, med ustreznimi vladnimi organi in nevladnim sektorjem, pri čemer se je treba osredotočiti na zagotavljanje in izmenjavo najboljših praks pri preprečevanju širjenja lokalnih epidemij, vključno s prizadevanji za zmanjšanje povpraševanja in ponudbe, ter izmenjavo informacij o preprečevanju zlorabe zdravil za proizvodnjo metamfetaminov |
| --- | --- |

b.

okrepiti sodelovanje pri reševanju problema vse večje zasvojenosti s poživili, zlasti z metamfetamini, med ustreznimi vladnimi organi in nevladnim sektorjem, pri čemer se je treba osredotočiti na zagotavljanje in izmenjavo najboljših praks pri preprečevanju širjenja lokalnih epidemij, vključno s prizadevanji za zmanjšanje povpraševanja in ponudbe, ter izmenjavo informacij o preprečevanju zlorabe zdravil za proizvodnjo metamfetaminov

letno

2017–2020

države članice

Komisija

ESZD

Svet

delovna skupina Sveta (HDG)

| — | splošni kazalnik 14 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 14

| — | znesek financiranja na ravni EU in po potrebi na ravni držav članic |
| --- | --- |

—

znesek financiranja na ravni EU in po potrebi na ravni držav članic

| — | obseg usklajevanja finančnih programov, povezanih z vprašanjem drog, med različnimi delovnimi skupinami Sveta in Komisijo |
| --- | --- |

—

obseg usklajevanja finančnih programov, povezanih z vprašanjem drog, med različnimi delovnimi skupinami Sveta in Komisijo

| — | raven povezovanja med strokovnjaki iz institucionalnega in neinstitucionalnega sektorja |
| --- | --- |

—

raven povezovanja med strokovnjaki iz institucionalnega in neinstitucionalnega sektorja

| — | razpoložljivost dostopnih intervencij |
| --- | --- |

—

razpoložljivost dostopnih intervencij

| — | število pripravljenih intervencij |
| --- | --- |

—

število pripravljenih intervencij

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

poročanje Komisije

portal najboljših praks EMCDDA

| 8. | zagotoviti učinkovito usklajevanje politike glede drog na nacionalni ravni |
| --- | --- |

8.

zagotoviti učinkovito usklajevanje politike glede drog na nacionalni ravni

| 30. | uskladiti ukrepanje glede politike drog med vladnimi službami/ministrstvi in pristojnimi agencijami na ravni držav članic ter zagotoviti ustrezno večdisciplinsko zastopanost ali tovrsten prispevek v delegacijah v Horizontalni delovni skupini |
| --- | --- |

30.

uskladiti ukrepanje glede politike drog med vladnimi službami/ministrstvi in pristojnimi agencijami na ravni držav članic ter zagotoviti ustrezno večdisciplinsko zastopanost ali tovrsten prispevek v delegacijah v Horizontalni delovni skupini

se izvaja

države članice

| — | splošni kazalnik 14 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 14

| — | učinkovitost horizontalnega usklajevanja politike na področju drog na ravni držav članic |
| --- | --- |

—

učinkovitost horizontalnega usklajevanja politike na področju drog na ravni držav članic

| — | število prečnih ukrepov za zmanjšanje povpraševanja po drogah in ponudbe drog na ravni držav članic |
| --- | --- |

—

število prečnih ukrepov za zmanjšanje povpraševanja po drogah in ponudbe drog na ravni držav članic

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

poročanje držav članic

| 9. | zagotoviti sodelovanje civilne družbe pri načrtovanju politike na področju drog |
| --- | --- |

9.

zagotoviti sodelovanje civilne družbe pri načrtovanju politike na področju drog

| 31. | spodbujati in krepiti dialog in sodelovanje s civilno družbo ter znanstveno skupnostjo pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju politik na področju drog v državah članicah in na ravni EU |
| --- | --- |

31.

spodbujati in krepiti dialog in sodelovanje s civilno družbo ter znanstveno skupnostjo pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju politik na področju drog v državah članicah in na ravni EU

se izvaja

države članice

Komisija

delovna skupina Sveta (HDG)

predsedstvo

| — | pravočasno izvedeni dialogi med forumom civilne družbe EU o drogah in HDG med vsakim predsedovanjem |
| --- | --- |

—

pravočasno izvedeni dialogi med forumom civilne družbe EU o drogah in HDG med vsakim predsedovanjem

| — | sodelovanje foruma civilne družbe EU pri pregledu izvajanja akcijskega načrta EU za boj proti drogam |
| --- | --- |

—

sodelovanje foruma civilne družbe EU pri pregledu izvajanja akcijskega načrta EU za boj proti drogam

| — | raven sodelovanja civilne družbe in znanstvene skupnosti pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in vrednotenju politike na področju drog v državah članicah in EU |
| --- | --- |

—

raven sodelovanja civilne družbe in znanstvene skupnosti pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in vrednotenju politike na področju drog v državah članicah in EU

| — | pravočasno izveden dialog med znanstveno skupnostjo (naravoslovje in družboslovje, tudi nevrološke vede in vedenjske raziskave) in HDG |
| --- | --- |

—

pravočasno izveden dialog med znanstveno skupnostjo (naravoslovje in družboslovje, tudi nevrološke vede in vedenjske raziskave) in HDG

povratne informacije foruma civilne družbe EU o drogah in predstavnikov civilne družbe na ravni držav članic in na ravni EU

poročanje držav članic

povratne informacije znanstvene skupnosti prek znanstvenega odbora EMCDDA

4.   Mednarodno sodelovanje

Okrepiti celovit in uravnotežen dialog ter sodelovanje med EU, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami pri vprašanjih s področja drog

| Cilj | Ukrep | Časovni razpored | Nosilec | Kazalnik(i) | Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. | strategijo EU na področju drog vključiti v splošen okvir zunanje politike EU kot del celovitega pristopa, ki dosledno in usklajeno v celoti izkorišča raznovrstne politike ter diplomatske, politične in finančne instrumente, ki so na voljo EU |

Cilj

Ukrep

Časovni razpored

Nosilec

Kazalnik(i)

Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi

10.

strategijo EU na področju drog vključiti v splošen okvir zunanje politike EU kot del celovitega pristopa, ki dosledno in usklajeno v celoti izkorišča raznovrstne politike ter diplomatske, politične in finančne instrumente, ki so na voljo EU

| 32. | zagotavljati usklajenost notranjih in zunanjih vidikov politike EU na področju drog ter vprašanja v zvezi z drogami v celoti vključiti v politični dialog in okvirne sporazume med EU in njenimi partnerji ter med tista vprašanja in izzive, za katere se EU zavzema na svetovni ravni |
| --- | --- |

32.

zagotavljati usklajenost notranjih in zunanjih vidikov politike EU na področju drog ter vprašanja v zvezi z drogami v celoti vključiti v politični dialog in okvirne sporazume med EU in njenimi partnerji ter med tista vprašanja in izzive, za katere se EU zavzema na svetovni ravni

se izvaja

Komisija

ESZD

predsedstvo

delovna skupina Sveta (HDG)

države članice

| — | splošni kazalnik 13 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 13

| — | izrazitejše odražanje prednostnih političnih nalog na področju drog v zunanjih politikah in ukrepih EU |
| --- | --- |

—

izrazitejše odražanje prednostnih političnih nalog na področju drog v zunanjih politikah in ukrepih EU

| — | vključitev prednostnih nalog v zvezi z drogami v strategije EU glede tretjih držav in regij |
| --- | --- |

—

vključitev prednostnih nalog v zvezi z drogami v strategije EU glede tretjih držav in regij

| — | število doseženih dogovorov ter pripravljenih strateških dokumentov in akcijskih načrtov |
| --- | --- |

—

število doseženih dogovorov ter pripravljenih strateških dokumentov in akcijskih načrtov

poročanje ESZD

| 33. | zagotoviti, da se prednostne naloge politike in ravnotežje med zmanjšanjem povpraševanja in ponudbe primerno odražajo v izbirah politike ter načrtovanju, izvajanju in spremljanju zunanje pomoči, zlasti v državah izvora in tranzitnih državah, tudi prek projektov, ki zajemajo:






  a. | razvoj integriranih, uravnoteženih in na dokazih utemeljenih politik na področju drog; |
| --- | --- | --- |

33.

zagotoviti, da se prednostne naloge politike in ravnotežje med zmanjšanjem povpraševanja in ponudbe primerno odražajo v izbirah politike ter načrtovanju, izvajanju in spremljanju zunanje pomoči, zlasti v državah izvora in tranzitnih državah, tudi prek projektov, ki zajemajo:

a.

razvoj integriranih, uravnoteženih in na dokazih utemeljenih politik na področju drog;

| b. | zmanjševanje ponudbe;
  preprečevanje preusmerjanja predhodnih sestavin za prepovedane droge in sestavin za pridobivanje predhodnih sestavin; |
| --- | --- |

b.

zmanjševanje ponudbe;

preprečevanje preusmerjanja predhodnih sestavin za prepovedane droge in sestavin za pridobivanje predhodnih sestavin;

| c. | zmanjšanju povpraševanja po drogah; ter |
| --- | --- |

c.

zmanjšanju povpraševanja po drogah; ter

| d. | alternativne razvojne ukrepe |
| --- | --- |

d.

alternativne razvojne ukrepe

se izvaja

Komisija

države članice

ESZD

| — | obseg, v katerem se politične prednostne naloge EU na področju drog, zlasti ravnotežje med zmanjševanjem povpraševanja in ponudbe, odražajo v financiranih prednostnih nalogah in projektih |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem se politične prednostne naloge EU na področju drog, zlasti ravnotežje med zmanjševanjem povpraševanja in ponudbe, odražajo v financiranih prednostnih nalogah in projektih

| — | raven izvajanja usklajenih ukrepov in akcijskih načrtov med EU ter tretjimi državami in regijami |
| --- | --- |

—

raven izvajanja usklajenih ukrepov in akcijskih načrtov med EU ter tretjimi državami in regijami

| — | število tretjih držav, katerih nacionalne strategije in akcijski načrti zajemajo integrirane politike na področju drog |
| --- | --- |

—

število tretjih držav, katerih nacionalne strategije in akcijski načrti zajemajo integrirane politike na področju drog

poročila Komisije, ESZD in držav članic o načrtovanju, spremljanju in ocenjevanju programov

| 34. | izboljšati zmogljivosti in okrepiti vlogo delegacij EU, da bi lahko proaktivno sodelovale pri vprašanjih na področju politike drog in učinkovito poročale o stanju na področju drog na lokalni ravni |
| --- | --- |

34.

izboljšati zmogljivosti in okrepiti vlogo delegacij EU, da bi lahko proaktivno sodelovale pri vprašanjih na področju politike drog in učinkovito poročale o stanju na področju drog na lokalni ravni

2017–2020

ESZD

Komisija

države članice

| — | delegacijam EU zagotoviti ustrezno strokovno podporo, usposabljanje in politične smernice |
| --- | --- |

—

delegacijam EU zagotoviti ustrezno strokovno podporo, usposabljanje in politične smernice

| — | okrepljene regionalne mreže med delegacijami EU glede vprašanj, povezanih z drogami |
| --- | --- |

—

okrepljene regionalne mreže med delegacijami EU glede vprašanj, povezanih z drogami

| — | okrepljeno sodelovanje z državami članicami |
| --- | --- |

—

okrepljeno sodelovanje z državami članicami

Poročanje ESZD in Komisije

delegacije EU

poročila Dublinske skupine

| 35. | spodbujati in izvajati pristop EU k alternativnemu razvoju (skladno s strategijo EU na področju drog 2013–2020, pristopom EU k alternativnemu razvoju in vodilnimi načeli Združenih narodov o alternativnem razvoju 2013) v sodelovanju s tretjimi državami ob upoštevanju človekovih pravic, varnosti ljudi, vidikov spola in specifičnih okvirnih pogojev, kot so:






  a. | vključitev alternativnega razvoja v širši program držav članic, spodbujanje tretjih držav, ki to želijo, naj alternativni razvoj vključijo v nacionalne strategije; |
| --- | --- | --- |

35.

spodbujati in izvajati pristop EU k alternativnemu razvoju (skladno s strategijo EU na področju drog 2013–2020, pristopom EU k alternativnemu razvoju in vodilnimi načeli Združenih narodov o alternativnem razvoju 2013) v sodelovanju s tretjimi državami ob upoštevanju človekovih pravic, varnosti ljudi, vidikov spola in specifičnih okvirnih pogojev, kot so:

a.

vključitev alternativnega razvoja v širši program držav članic, spodbujanje tretjih držav, ki to želijo, naj alternativni razvoj vključijo v nacionalne strategije;

| b. | prispevek k pobudam, usmerjenim v zmanjševanje revščine, konfliktov in ranljivosti prek podpore trajnostnemu in zakonitemu načinu preživljanja ob upoštevanju vprašanja spola, za ljudi, ki so bili ali so še vključeni v gojenje rastlin za proizvodnjo prepovedanih drog |
| --- | --- |

b.

prispevek k pobudam, usmerjenim v zmanjševanje revščine, konfliktov in ranljivosti prek podpore trajnostnemu in zakonitemu načinu preživljanja ob upoštevanju vprašanja spola, za ljudi, ki so bili ali so še vključeni v gojenje rastlin za proizvodnjo prepovedanih drog

| c. | zagotavljanje ustrezne ravni financiranja EU in držav članic ter strokovnega znanja za nadaljnjo krepitev in podporo prizadevanjem držav nečlanic EU pri obvladovanju in preprečevanju gojenja rastlin za proizvodnjo prepovedanih drog prek ukrepov za razvoj podeželja ter krepitve pravne države, da bi se odzvali na izzive v zvezi z zmanjševanjem revščine, javnim zdravjem, varnostjo in zaščito |
| --- | --- |

c.

zagotavljanje ustrezne ravni financiranja EU in držav članic ter strokovnega znanja za nadaljnjo krepitev in podporo prizadevanjem držav nečlanic EU pri obvladovanju in preprečevanju gojenja rastlin za proizvodnjo prepovedanih drog prek ukrepov za razvoj podeželja ter krepitve pravne države, da bi se odzvali na izzive v zvezi z zmanjševanjem revščine, javnim zdravjem, varnostjo in zaščito

se izvaja

države članice

Komisija

ESZD

| — | število nacionalnih politik, strategij ter akcijskih načrtov v tretjih državah, ki zajemajo:






  — | integrirane pristope k vprašanju prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge, in |
| --- | --- | --- |

—

število nacionalnih politik, strategij ter akcijskih načrtov v tretjih državah, ki zajemajo:

—

integrirane pristope k vprašanju prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge, in

| — | učinkovito organizirane pobude alternativnega razvoja |
| --- | --- |

—

učinkovito organizirane pobude alternativnega razvoja

| — | število ovrednotenih projektov, v okviru katerih so bili doseženi pozitivni rezultati glede trajnostnega in zakonitega načina preživljanja ob upoštevanju vprašanj spola |
| --- | --- |

—

število ovrednotenih projektov, v okviru katerih so bili doseženi pozitivni rezultati glede trajnostnega in zakonitega načina preživljanja ob upoštevanju vprašanj spola

| — | izboljšanje kazalnikov človekovega razvoja |
| --- | --- |

—

izboljšanje kazalnikov človekovega razvoja

| — | število projektov in programov za razvoj podeželja, ki jih financirajo EU in države članice na območjih, kjer se gojijo ali bi se lahko gojile rastline za proizvodnjo prepovedanih drog |
| --- | --- |

—

število projektov in programov za razvoj podeželja, ki jih financirajo EU in države članice na območjih, kjer se gojijo ali bi se lahko gojile rastline za proizvodnjo prepovedanih drog

| — | poročila o dolgoročnem zmanjšanju prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge, na zadevnem območju |
| --- | --- |

—

poročila o dolgoročnem zmanjšanju prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge, na zadevnem območju

poročanje UNODC in INCB o politikah na področju drog v državah, ki niso članice EU

poročila EU in držav članic za spremljanje in ocenjevanje projektov in programov

poročila o človekovem razvoju UNDP

poročanje Dublinske skupine o državah, ki niso članice EU

| 36. | podpirati tretje države ter civilno družbo v teh državah pri razvoju in izvajanju pobud za zmanjšanje tveganja in škode, zlasti ob vse večji nevarnosti prenosa virusov, ki se prenašajo s krvjo in so povezani z uporabo drog, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze |
| --- | --- |

36.

podpirati tretje države ter civilno družbo v teh državah pri razvoju in izvajanju pobud za zmanjšanje tveganja in škode, zlasti ob vse večji nevarnosti prenosa virusov, ki se prenašajo s krvjo in so povezani z uporabo drog, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze

se izvaja

države članice

Komisija

ESZD

| — | število in kakovost oblikovanih pobud za zmanjšanje tveganja in škode |
| --- | --- |

—

število in kakovost oblikovanih pobud za zmanjšanje tveganja in škode

| — | razširjenost smrtnih primerov, povezanih z drogami, v tretjih državah, ter virusov, povezanih z drogami, ki se prenašajo s krvjo, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze |
| --- | --- |

—

razširjenost smrtnih primerov, povezanih z drogami, v tretjih državah, ter virusov, povezanih z drogami, ki se prenašajo s krvjo, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze

poročila SZO

poročanje Dublinske skupine o državah, ki niso članice EU

izmenjava informacij med ESZD, Komisijo in državami članicami o politikah držav, ki niso članice EU

| 37. | podpirati tretje države pri preprečevanju organiziranega kriminala, povezanega z drogami, vključno s trgovino z drogami, z:






  a. | izmenjavo obveščevalnih podatkov in najboljših praks; |
| --- | --- | --- |

37.

podpirati tretje države pri preprečevanju organiziranega kriminala, povezanega z drogami, vključno s trgovino z drogami, z:

a.

izmenjavo obveščevalnih podatkov in najboljših praks;

| b. | krepitvijo zmogljivosti za boj proti drogam in razvojem strokovnega znanja v državah izvora in tranzitnih državah; |
| --- | --- |

b.

krepitvijo zmogljivosti za boj proti drogam in razvojem strokovnega znanja v državah izvora in tranzitnih državah;

| c. | sodelovanjem z mednarodnimi partnerji, da bi obvladali spodbujevalce trgovine z drogami, npr. korupcijo, šibke institucije, slabo upravljanje in pomanjkanje finančnega regulativnega nadzora; |
| --- | --- |

c.

sodelovanjem z mednarodnimi partnerji, da bi obvladali spodbujevalce trgovine z drogami, npr. korupcijo, šibke institucije, slabo upravljanje in pomanjkanje finančnega regulativnega nadzora;

| d. | krepitvijo sodelovanja na področju opredelitve in odvzema premoženjske koristi, zlasti z vzpostavitvijo temu posvečenih nacionalnih platform ter ter |
| --- | --- |

d.

krepitvijo sodelovanja na področju opredelitve in odvzema premoženjske koristi, zlasti z vzpostavitvijo temu posvečenih nacionalnih platform ter ter

| e. | krepitvijo regionalnega in medregionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

e.

krepitvijo regionalnega in medregionalnega sodelovanja;

| f. | vključitvijo načela pravne države in mednarodnih standardov in načel s področja človekovih pravic v ukrepe kazenskega pregona, povezane z drogami |
| --- | --- |

f.

vključitvijo načela pravne države in mednarodnih standardov in načel s področja človekovih pravic v ukrepe kazenskega pregona, povezane z drogami

se izvaja

države članice

ESZD

Komisija

Europol

| — | število in učinkovitost projektov in programov v EU, državah članicah in državah, ki niso članice EU |
| --- | --- |

—

število in učinkovitost projektov in programov v EU, državah članicah in državah, ki niso članice EU

| — | trajno zmanjšanje trgovine z drogami |
| --- | --- |

—

trajno zmanjšanje trgovine z drogami

poročanje Komisije in držav članic

poročanje Europola

poročanje ESZD

letno poročilo UNODC o drogah po svetu

| 38. | a. | okrepiti sodelovanje in izvesti dialoge s partnerji, med drugim z/s:






  — | državami pristopnicami, državami kandidatkami in možnimi državami kandidatkami |
| --- | --- | --- | --- |

38.

a.

okrepiti sodelovanje in izvesti dialoge s partnerji, med drugim z/s:

—

državami pristopnicami, državami kandidatkami in možnimi državami kandidatkami

| — | državami v okviru evropske sosedske politike |
| --- | --- |

—

državami v okviru evropske sosedske politike

| — | Združenimi državami Amerike |
| --- | --- |

—

Združenimi državami Amerike

| — | Rusko federacijo |
| --- | --- |

—

Rusko federacijo

| — | drugimi prednostnimi državami ali regijami, zlasti:






  — | Afganistanom, Pakistanom in Iranom |
| --- | --- | --- |

—

drugimi prednostnimi državami ali regijami, zlasti:

—

Afganistanom, Pakistanom in Iranom

| — | republikami Srednje Azije |
| --- | --- |

—

republikami Srednje Azije

| — | Kitajsko |
| --- | --- |

—

Kitajsko

| — | Latinsko Ameriko in Karibi (CELAC) |
| --- | --- |

—

Latinsko Ameriko in Karibi (CELAC)

| — | Afriko, zlasti Zahodno (Afriko) |
| --- | --- |

—

Afriko, zlasti Zahodno (Afriko)

| — | drugimi državami, odvisno od nacionalnih in mednarodnih dogodkov |
| --- | --- |

—

drugimi državami, odvisno od nacionalnih in mednarodnih dogodkov

| b. | preučiti možnosti za sodelovanje (kot so dvostranski dialogi, skupni projekti) z drugimi državami, ki niso članice EU, pri resnih vprašanjih v zvezi z drogami |
| --- | --- |

b.

preučiti možnosti za sodelovanje (kot so dvostranski dialogi, skupni projekti) z drugimi državami, ki niso članice EU, pri resnih vprašanjih v zvezi z drogami

se izvaja

trojka predsedstev

Komisija

ESZD

države članice

| — | splošni kazalnik 13 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 13

| — | okrepljeno sodelovanje z ustreznimi partnerji na področju drog |
| --- | --- |

—

okrepljeno sodelovanje z ustreznimi partnerji na področju drog

| — | organizirani dialogi |
| --- | --- |

—

organizirani dialogi

| — | doseženi dogovori o izjavah |
| --- | --- |

—

doseženi dogovori o izjavah

| — | uresničitev programov in akcijskih načrtov |
| --- | --- |

—

uresničitev programov in akcijskih načrtov

poročanje ESZD

izvedbena poročila o ustreznih akcijskih načrtih, če so na voljo

| 39. | izboljšati posvetovalni mehanizem Dublinske skupine z boljšim usklajevanjem in sodelovanjem na ravni EU, boljšim oblikovanjem, izvajanjem in razširjanjem priporočil |
| --- | --- |

39.

izboljšati posvetovalni mehanizem Dublinske skupine z boljšim usklajevanjem in sodelovanjem na ravni EU, boljšim oblikovanjem, izvajanjem in razširjanjem priporočil

se izvaja

Dublinska skupina

Komisija

ESZD

države članice

| — | raven dejavnosti v vseh strukturah Dublinske skupine, vključno s številom uspešno uresničenih priporočil Dublinske skupine |
| --- | --- |

—

raven dejavnosti v vseh strukturah Dublinske skupine, vključno s številom uspešno uresničenih priporočil Dublinske skupine

| — | dosežena posodobitev delovnih metod Dublinske skupine |
| --- | --- |

—

dosežena posodobitev delovnih metod Dublinske skupine

poročila Dublinske skupine

| 40. | organizirati letni dialog o pomoči EU in držav članic tretjim državam na področju drog, ki ga spremlja pisno poročilo o stanju |
| --- | --- |

40.

organizirati letni dialog o pomoči EU in držav članic tretjim državam na področju drog, ki ga spremlja pisno poročilo o stanju

od leta 2017

Komisija

ESZD

države članice

| — | predstavitev Komisije in ESZD Horizontalni skupini za droge vsaj enkrat letno |
| --- | --- |

—

predstavitev Komisije in ESZD Horizontalni skupini za droge vsaj enkrat letno

poročanje Komisije in ESZD

poročanje držav članic

sistem za spremljanje in ocenjevanje projektov in programov ter tovrstna poročila

| 41. | zagotoviti, da se spodbujanje in varstvo človekovih pravic v celoti vključita v politične dialoge ter upoštevata pri načrtovanju in izvajanju ustreznih programov in projektov v zvezi z drogami, tudi z izvajanjem pristopa, temelječega na pravicah, in uporabo prilagojenega orodja za usmerjanje in oceno učinka na področju človekovih pravic |
| --- | --- |

41.

zagotoviti, da se spodbujanje in varstvo človekovih pravic v celoti vključita v politične dialoge ter upoštevata pri načrtovanju in izvajanju ustreznih programov in projektov v zvezi z drogami, tudi z izvajanjem pristopa, temelječega na pravicah, in uporabo prilagojenega orodja za usmerjanje in oceno učinka na področju človekovih pravic

se izvaja

Komisija

COHOM/ESZD

države članice

| — | učinkovita vključenost vprašanja človekovih pravic v zunanje politike in ukrepe EU na področju drog |
| --- | --- |

—

učinkovita vključenost vprašanja človekovih pravic v zunanje politike in ukrepe EU na področju drog

| — | orodje za usmerjanje in oceno učinka na področju človekovih pravic se uporablja |
| --- | --- |

—

orodje za usmerjanje in oceno učinka na področju človekovih pravic se uporablja

letno poročilo EU o človekovih pravicah

poročanje držav članic

| 11. | izboljšati usklajenost pristopa EU in prepoznavnost EU v Združenih narodih (ZN) ter okrepiti usklajenost EU z mednarodnimi telesi, povezanimi s področjem drog |
| --- | --- |

11.

izboljšati usklajenost pristopa EU in prepoznavnost EU v Združenih narodih (ZN) ter okrepiti usklajenost EU z mednarodnimi telesi, povezanimi s področjem drog

| 42. | prispevati k pripravi programa o mednarodni politiki na področju drog, vključno z:






  a. | odločnejšim ukrepanjem EU in delegacij držav članic v Generalni skupščini ZN in v Komisiji za droge; |
| --- | --- | --- |

42.

prispevati k pripravi programa o mednarodni politiki na področju drog, vključno z:

a.

odločnejšim ukrepanjem EU in delegacij držav članic v Generalni skupščini ZN in v Komisiji za droge;

| b. | usklajenim ukrepanjem delegacij EU in držav članic v vseh drugih forumih ZN, ki obravnavajo vprašanja, povezana z drogami (Generalna skupščina SZO, Svet za človekove pravice in Politični forum na visoki ravni za trajnostni razvoj) |
| --- | --- |

b.

usklajenim ukrepanjem delegacij EU in držav članic v vseh drugih forumih ZN, ki obravnavajo vprašanja, povezana z drogami (Generalna skupščina SZO, Svet za človekove pravice in Politični forum na visoki ravni za trajnostni razvoj)

| c. | pripravo, usklajevanjem in sprejetjem skupnih stališč EU in skupnih resolucij v Generalni skupščini ZN in v Komisiji za droge, tudi v zvezi z vključitvijo snovi v tabele pred zasedanji Komisije za droge, ter enotnim odločnim stališčem EU v teh in drugih mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

c.

pripravo, usklajevanjem in sprejetjem skupnih stališč EU in skupnih resolucij v Generalni skupščini ZN in v Komisiji za droge, tudi v zvezi z vključitvijo snovi v tabele pred zasedanji Komisije za droge, ter enotnim odločnim stališčem EU v teh in drugih mednarodnih forumih;

| d. | spodbujanjem in spremljanjem izvajanja priporočil iz končnega dokumenta Generalne skupščine Organizacije združenih narodov za leto 2016 kot bistvenega referenčnega dokumenta za razprave, ki so pomembne za mednarodno politiko na področju drog, v vseh ustreznih forumih |
| --- | --- |

d.

spodbujanjem in spremljanjem izvajanja priporočil iz končnega dokumenta Generalne skupščine Organizacije združenih narodov za leto 2016 kot bistvenega referenčnega dokumenta za razprave, ki so pomembne za mednarodno politiko na področju drog, v vseh ustreznih forumih

| e. | ministrsko delo na 62. zasedanju Komisije ZN za droge, ki bo leta 2019 na Dunaju ter |
| --- | --- |

e.

ministrsko delo na 62. zasedanju Komisije ZN za droge, ki bo leta 2019 na Dunaju ter

| f. | zagotavljanjem plodnega vključevanja civilne družbe in znanstvene skupnosti v postopek pregleda |
| --- | --- |

f.

zagotavljanjem plodnega vključevanja civilne družbe in znanstvene skupnosti v postopek pregleda

se izvaja

ESZD

predsedstvo

države članice

Komisija

Svet

delovna skupina Sveta (HDG)

| — | splošni kazalnik 13 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 13

| — | število izjav EU na zasedanjih Komisije za droge in v drugih forumih ZN |
| --- | --- |

—

število izjav EU na zasedanjih Komisije za droge in v drugih forumih ZN

| — | število skupnih stališč EU, ki jih podprejo druge regije in mednarodni organi |
| --- | --- |

—

število skupnih stališč EU, ki jih podprejo druge regije in mednarodni organi

| — | število skupnih stališč EU glede odločitev Komisije za droge v zvezi z vključitvijo snovi v tabele |
| --- | --- |

—

število skupnih stališč EU glede odločitev Komisije za droge v zvezi z vključitvijo snovi v tabele

| — | izid odločitev Komisije za droge v zvezi z vključitvijo snovi v tabele |
| --- | --- |

—

izid odločitev Komisije za droge v zvezi z vključitvijo snovi v tabele

| — | število uspešno sprejetih resolucij EU v ZN in v Komisiji za droge |
| --- | --- |

—

število uspešno sprejetih resolucij EU v ZN in v Komisiji za droge

| — | učinkovito spodbujanje politik EU v ZN in v Komisiji za droge |
| --- | --- |

—

učinkovito spodbujanje politik EU v ZN in v Komisiji za droge

| — | sprejetje dokumenta o skupnem stališču EU v zvezi s postopkom pregleda, ki bo potekal leta 2019; prispevek EU k opredelitvi načinov izvedbe postopka pregleda, ki bo potekal leta 2019, v okviru Komisije za droge |
| --- | --- |

—

sprejetje dokumenta o skupnem stališču EU v zvezi s postopkom pregleda, ki bo potekal leta 2019; prispevek EU k opredelitvi načinov izvedbe postopka pregleda, ki bo potekal leta 2019, v okviru Komisije za droge

| — | izvajanje skupnega stališča EU o o nadaljnjem ukrepanju po izrednem zasedanju Generalne skupščine Organizacije združenih narodov |
| --- | --- |

—

izvajanje skupnega stališča EU o o nadaljnjem ukrepanju po izrednem zasedanju Generalne skupščine Organizacije združenih narodov

| — | izid pregleda politične deklaracije ZN in akcijskega načrta o mednarodnem sodelovanju pri oblikovanju celovite in uravnotežene strategije za reševanje svetovne problematike drog, ki bo potekal leta 2019 |
| --- | --- |

—

izid pregleda politične deklaracije ZN in akcijskega načrta o mednarodnem sodelovanju pri oblikovanju celovite in uravnotežene strategije za reševanje svetovne problematike drog, ki bo potekal leta 2019

| — | napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja na področju drog |
| --- | --- |

—

napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja na področju drog

poročanje ESZD

konvergenčni kazalnik

rezultat pregleda v letu 2019

letna poročila o uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja

| 43. | okrepiti partnerstva z Uradom Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), Svetovno zdravstveno organizacijo (SZO), Skupnim programom Združenih narodov za boj proti aidsu (UNAIDS) in drugimi ustreznimi agencijami ZN, mednarodnimi in regionalnimi telesi ter pobudami (npr. Svet Evrope in pobuda v okviru Pariškega pakta) |
| --- | --- |

43.

okrepiti partnerstva z Uradom Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), Svetovno zdravstveno organizacijo (SZO), Skupnim programom Združenih narodov za boj proti aidsu (UNAIDS) in drugimi ustreznimi agencijami ZN, mednarodnimi in regionalnimi telesi ter pobudami (npr. Svet Evrope in pobuda v okviru Pariškega pakta)

se izvaja

Svet

ESZD

Komisija

predsedstvo

delovna skupina Sveta (HDG)

države članice EMCDDA

| — | splošna kazalnika 13 in 15 |
| --- | --- |

—

splošna kazalnika 13 in 15

| — | število izmenjav informacij in dejavnosti med EU in ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi organi, organizacijami ter v okviru pobud na zadevni ravni |
| --- | --- |

—

število izmenjav informacij in dejavnosti med EU in ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi organi, organizacijami ter v okviru pobud na zadevni ravni

| — | učinkovitost partnerstev z ustreznimi organi |
| --- | --- |

—

učinkovitost partnerstev z ustreznimi organi

poročanje držav članic, ESZD in Komisije

| 12. | podpirati postopek prilagajanja pravnemu redu EU na področju drog in uskladitve z njim v državah pristopnicah, državah kandidatkah in možnih državah kandidatkah |
| --- | --- |

12.

podpirati postopek prilagajanja pravnemu redu EU na področju drog in uskladitve z njim v državah pristopnicah, državah kandidatkah in možnih državah kandidatkah

| 44. | zagotoviti usmerjeno strokovno pomoč, po potrebi pa tudi druge oblike pomoči in podpore, da bi olajšali prilagajanje pravnemu redu EU na področju drog in uskladitev z njim v državah pristopnicah, državah kandidatkah in možnih državah kandidatkah |
| --- | --- |

44.

zagotoviti usmerjeno strokovno pomoč, po potrebi pa tudi druge oblike pomoči in podpore, da bi olajšali prilagajanje pravnemu redu EU na področju drog in uskladitev z njim v državah pristopnicah, državah kandidatkah in možnih državah kandidatkah

se izvaja

Komisija

države članice

države članice EMCDDA

Europol

Eurojust

Frontex

ESZD

| — | splošni kazalnik 15 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 15

| — | večja skladnost s pravnim redom EU v državah |
| --- | --- |

—

večja skladnost s pravnim redom EU v državah

| — | število in kakovost zaključenih projektov |
| --- | --- |

—

število in kakovost zaključenih projektov

| — | vzpostavljene nacionalne strategije na področju drog in nacionalne strukture za usklajevanje na tem področju |
| --- | --- |

—

vzpostavljene nacionalne strategije na področju drog in nacionalne strukture za usklajevanje na tem področju

poročanje EMCDDA

poročila držav pristopnic, držav kandidatk in možnih držav kandidatk

5.   Obveščanje, raziskovanje, spremljanje in vrednotenje

Prispevati k boljšemu razumevanju vseh vidikov fenomena drog in učinka posredovanj, da se vzpostavi trdna, celovita in na dokazih utemeljena podlaga politik in ukrepov

| Cilj | Ukrep | Časovni razpored | Nosilec | Kazalnik(i) | Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. | zagotoviti ustrezne naložbe v raziskave, zbiranje podatkov, spremljanje, vrednotenje in izmenjavo informacij o vseh vidikih fenomena drog |

Cilj

Ukrep

Časovni razpored

Nosilec

Kazalnik(i)

Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi

13.

zagotoviti ustrezne naložbe v raziskave, zbiranje podatkov, spremljanje, vrednotenje in izmenjavo informacij o vseh vidikih fenomena drog

| 45. | spodbujati ustrezno financiranje večdisciplinarnih raziskav in študij v zvezi z drogami na ravni EU, tudi prek finančnih programov EU (2014–2020) |
| --- | --- |

45.

spodbujati ustrezno financiranje večdisciplinarnih raziskav in študij v zvezi z drogami na ravni EU, tudi prek finančnih programov EU (2014–2020)

2017–2020

države članice

Komisija

| — | znesek in vrsta financiranja EU, zagotovljenega za različne programe in projekte |
| --- | --- |

—

znesek in vrsta financiranja EU, zagotovljenega za različne programe in projekte

Komisija

Poročanje na letnih dialogih o raziskavah

| 46. | zagotoviti, da projekti, ki jih podpira EU:






  a. | upoštevajo prednostne naloge iz strategije EU na področju drog in akcijskega načrta za boj proti drogam; |
| --- | --- | --- |

46.

zagotoviti, da projekti, ki jih podpira EU:

a.

upoštevajo prednostne naloge iz strategije EU na področju drog in akcijskega načrta za boj proti drogam;

| b. | upoštevajo vrzeli pri oblikovanju politik; |
| --- | --- |

b.

upoštevajo vrzeli pri oblikovanju politik;

| c. | prinašajo jasno dodano vrednost ter zagotavljajo usklajenost in sinergije; ter |
| --- | --- |

c.

prinašajo jasno dodano vrednost ter zagotavljajo usklajenost in sinergije; ter

| d. | ne pomenijo podvajanja z raziskavami v okviru drugih programov in teles; |
| --- | --- |

d.

ne pomenijo podvajanja z raziskavami v okviru drugih programov in teles;

| e. | upoštevajo pomen vedenjskih raziskav in nevroloških ved (8); |
| --- | --- |

e.

upoštevajo pomen vedenjskih raziskav in nevroloških ved (8);

| f. | vsebujejo jasne kazalnike za merjenje njihovega učinka |
| --- | --- |

f.

vsebujejo jasne kazalnike za merjenje njihovega učinka

2017–2020

Komisija

države članice EMCDDA

| — | vključenost prednostnih nalog iz strategije EU na področju drog in akcijskega načrta za boj proti drogam v merila za financiranja in ocenjevalna merila pri raziskavah v zvezi z drogami, ki jih financira EU |
| --- | --- |

—

vključenost prednostnih nalog iz strategije EU na področju drog in akcijskega načrta za boj proti drogam v merila za financiranja in ocenjevalna merila pri raziskavah v zvezi z drogami, ki jih financira EU

| — | število, učinek, dopolnjevanje in vrednost raziskovalnih štipendij, ki jih financira EU, in dodeljenih naročil na področju drog |
| --- | --- |

—

število, učinek, dopolnjevanje in vrednost raziskovalnih štipendij, ki jih financira EU, in dodeljenih naročil na področju drog

| — | število člankov in poročil o raziskavah v zvezi z drogami, ki jih financira EU, objavljenih v vplivnih recenziranih publikacijah |
| --- | --- |

—

število člankov in poročil o raziskavah v zvezi z drogami, ki jih financira EU, objavljenih v vplivnih recenziranih publikacijah

| — | letna razprava v okviru Horizontalne delovne skupine za droge v zvezi s projekti, ki se ukvarjajo z drogami in jih financira EU, vključno s priporočili znanstvenega odbora EMCDDA glede prednostnih nalog na področju raziskav |
| --- | --- |

—

letna razprava v okviru Horizontalne delovne skupine za droge v zvezi s projekti, ki se ukvarjajo z drogami in jih financira EU, vključno s priporočili znanstvenega odbora EMCDDA glede prednostnih nalog na področju raziskav

poročila o raziskovalnih projektih

priporočila znanstvenega odbora EMCDDA o prednostnih nalogah na področju raziskav

indeks znanstvenih navedkov in podobna biometrična orodja

strateški raziskovalni program, ki ga razvije ERANID

| 47. | spodbujati na dokazih utemeljeno ocenjevanje politik in ukrepov na nacionalni ravni, ravni EU ter mednarodni ravni |
| --- | --- |

47.

spodbujati na dokazih utemeljeno ocenjevanje politik in ukrepov na nacionalni ravni, ravni EU ter mednarodni ravni

2017–2020

Komisija

države članice

EMCDDA

| — | splošni kazalnik 14 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 14

| — | priročnik EMCDDA o vrednotenju, ki je namenjen podpori nacionalnemu procesu |
| --- | --- |

—

priročnik EMCDDA o vrednotenju, ki je namenjen podpori nacionalnemu procesu

| — | priprava študij o učinkovitosti in učinku politik na področju drog v EU in na mednarodni ravni |
| --- | --- |

—

priprava študij o učinkovitosti in učinku politik na področju drog v EU in na mednarodni ravni

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

| 48. | izboljšati analizo (vključno z evidentiranjem virov informacij) in izmenjavo informacij o razmerju med trgovino z drogami in:






  a. | financiranjem terorističnih skupin in dejavnosti, vključno s kakršnim koli prekrivanjem med uveljavljenimi potmi za izdelavo prepovedanih drog, območji, kjer poteka trgovina z njimi, in konfliktnimi območji, ter viri financiranja terorističnih celic v EU, ki temeljijo na nezakonitih dejavnostih, vključno s trgovino s prepovedanimi drogami; |
| --- | --- | --- |

48.

izboljšati analizo (vključno z evidentiranjem virov informacij) in izmenjavo informacij o razmerju med trgovino z drogami in:

a.

financiranjem terorističnih skupin in dejavnosti, vključno s kakršnim koli prekrivanjem med uveljavljenimi potmi za izdelavo prepovedanih drog, območji, kjer poteka trgovina z njimi, in konfliktnimi območji, ter viri financiranja terorističnih celic v EU, ki temeljijo na nezakonitih dejavnostih, vključno s trgovino s prepovedanimi drogami;

| b. | tihotapljenjem migrantov, s čimer se ustvarja sinergija z akcijskim načrtom EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2015–2020), ki predvideva izvedbo raziskav in analize tveganja o povezanosti tihotapljenja in drugih kaznivih dejanj, kot je trgovina s prepovedanimi drogami, pri čemer je treba:






  — | posebno pozornost nameniti ranljivim migrantom, zlasti mladoletnikom in ženskam, in njihovemu morebitnemu izkoriščanju za namene trgovine s prepovedanimi drogami in/ali kot končne uporabnike drog |
| --- | --- | --- |

b.

tihotapljenjem migrantov, s čimer se ustvarja sinergija z akcijskim načrtom EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2015–2020), ki predvideva izvedbo raziskav in analize tveganja o povezanosti tihotapljenja in drugih kaznivih dejanj, kot je trgovina s prepovedanimi drogami, pri čemer je treba:

—

posebno pozornost nameniti ranljivim migrantom, zlasti mladoletnikom in ženskam, in njihovemu morebitnemu izkoriščanju za namene trgovine s prepovedanimi drogami in/ali kot končne uporabnike drog

| — | preučiti kakršno koli prekrivanje med hudodelskimi združbami, ki se ukvarjajo s trgovino s prepovedanimi drogami in tihotapljenjem migrantov, njihovimi načini delovanja in potmi, ki jih uporabljajo; |
| --- | --- |

—

preučiti kakršno koli prekrivanje med hudodelskimi združbami, ki se ukvarjajo s trgovino s prepovedanimi drogami in tihotapljenjem migrantov, njihovimi načini delovanja in potmi, ki jih uporabljajo;

| c. | trgovino z ljudmi, s čimer se ustvarja sinergija s pravnim in političnim okvirom EU za obravnavanje trgovine z ljudmi, vključno s strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 države članice |
| --- | --- |

c.

trgovino z ljudmi, s čimer se ustvarja sinergija s pravnim in političnim okvirom EU za obravnavanje trgovine z ljudmi, vključno s strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 države članice

2017–2020

države članice

koordinator EU za boj proti trgovini z ljudmi

EMCDDA

države članice EMCDDA

Europol

Frontex

FRA

EIGE

DS Sveta

(COSI

COTER

TWP

HLWG)

| — | boljše razumevanje možnih povezav med trgovino s prepovedanimi drogami in






  — | financiranjem terorizma |
| --- | --- | --- |

—

boljše razumevanje možnih povezav med trgovino s prepovedanimi drogami in

—

financiranjem terorizma

| — | tihotapljenjem migrantov, |
| --- | --- |

—

tihotapljenjem migrantov,

| — | trgovino z ljudmi |
| --- | --- |

—

trgovino z ljudmi

| — | prispevki na ravni EU in na nacionalni ravni (kot so poročila, študije in članki, ki se nanašajo na te teme) |
| --- | --- |

—

prispevki na ravni EU in na nacionalni ravni (kot so poročila, študije in članki, ki se nanašajo na te teme)

poročanje držav članic

poročanje Komisije

poročanje agencij EU: EMCDDA, Europol,

Frontex in FRA v okviru njihovih rednih dejavnosti poročanja

EIGE v okviru njegovih rednih dejavnosti poročanja

ocena tveganja, ki jo pripravi projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF)

| 14. | še naprej zagotavljati mreženje in sodelovanje ter razviti zmogljivosti v okviru infrastrukture znanja EU in širše, kar zadeva obveščanje, raziskave, spremljanje in ocenjevanje na področju drog, zlasti prepovedanih |
| --- | --- |

14.

še naprej zagotavljati mreženje in sodelovanje ter razviti zmogljivosti v okviru infrastrukture znanja EU in širše, kar zadeva obveščanje, raziskave, spremljanje in ocenjevanje na področju drog, zlasti prepovedanih

| 49. | v sodelovanju z zadevnimi akterji še naprej zagotavljati izčrpne analize:






  a. | razmere v EU na področju drog; |
| --- | --- | --- |

49.

v sodelovanju z zadevnimi akterji še naprej zagotavljati izčrpne analize:

a.

razmere v EU na področju drog;

| b. | dinamike uporabe drog med prebivalstvom na splošno in v ciljnih skupinah |
| --- | --- |

b.

dinamike uporabe drog med prebivalstvom na splošno in v ciljnih skupinah

| c. | odzivov na uporabo drog; |
| --- | --- |

c.

odzivov na uporabo drog;

ter zagotoviti, da bo EMCDDA pravočasno posodobila pregled zakonodaje o konoplji v EU iz leta 2017, obenem pa še naprej spremljati in poročati o zakonodaji o konoplji na nacionalni ravni in v tretjih državah

se izvaja

države članice EMCDDA

Europol

države članice

Komisija

| — | splošni kazalniki 1 do 15 |
| --- | --- |

—

splošni kazalniki 1 do 15

| — | opredeliti sedanje pomanjkljivosti v bazi znanja in razviti okvir na ravni EU za čim boljše analiziranje obstoječih zbirk podatkov |
| --- | --- |

—

opredeliti sedanje pomanjkljivosti v bazi znanja in razviti okvir na ravni EU za čim boljše analiziranje obstoječih zbirk podatkov

| — | število pregledov in analiz glede na tematiko, kar zadeva položaj v zvezi z drogami |
| --- | --- |

—

število pregledov in analiz glede na tematiko, kar zadeva položaj v zvezi z drogami

poročanje EMCDDA

poročanje držav članic

forum civilne družbe o drogah

Komisija

| 50. | izboljšati na dokazih temelječe usposabljanje za osebe, ki se ukvarjajo z vprašanjem drog |
| --- | --- |

50.

izboljšati na dokazih temelječe usposabljanje za osebe, ki se ukvarjajo z vprašanjem drog

2017–2020

države članice

države članice EMCDDA

CEPOL

| — | število pobud na ravni držav članic in EU, namenjenih usposabljanju strokovnih delavcev z vidika zmanjšanja povpraševanja po drogah in ponudbe drog |
| --- | --- |

—

število pobud na ravni držav članic in EU, namenjenih usposabljanju strokovnih delavcev z vidika zmanjšanja povpraševanja po drogah in ponudbe drog

| — | število izvedenih pobud na ravni držav članic in na ravni EU za usposabljanje strokovnih delavcev glede zbiranja podatkov in poročanja o zmanjšanju povpraševanja po drogah in zmanjšanju ponudbe drog |
| --- | --- |

—

število izvedenih pobud na ravni držav članic in na ravni EU za usposabljanje strokovnih delavcev glede zbiranja podatkov in poročanja o zmanjšanju povpraševanja po drogah in zmanjšanju ponudbe drog

poročanje držav članic

letno poročilo CEPOL

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

| 51. | izboljšati zbiranje podatkov, raziskave, analize in poročanje o:






  a. | zmanjšanju povpraševanja po drogah; |
| --- | --- | --- |

51.

izboljšati zbiranje podatkov, raziskave, analize in poročanje o:

a.

zmanjšanju povpraševanja po drogah;

| b. | zmanjševanju ponudbe drog; |
| --- | --- |

b.

zmanjševanju ponudbe drog;

| c. | novih trendih, npr. uporabi več drog hkrati in zlorabi psihoaktivnih zdravil, ki ogrožajo zdravje in varnost; |
| --- | --- |

c.

novih trendih, npr. uporabi več drog hkrati in zlorabi psihoaktivnih zdravil, ki ogrožajo zdravje in varnost;

| d. | virusih, ki se prenašajo s krvjo, v povezavi z uporabo drog, med drugim HIV in virusnem hepatitisu, pa tudi spolno prenosljivih boleznih in tuberkulozi; |
| --- | --- |

d.

virusih, ki se prenašajo s krvjo, v povezavi z uporabo drog, med drugim HIV in virusnem hepatitisu, pa tudi spolno prenosljivih boleznih in tuberkulozi;

| e. | psihični in fizični komorbidnosti; |
| --- | --- |

e.

psihični in fizični komorbidnosti;

| f. | težavah z drogami med zaporniki ter dostopnosti in obsegu ukrepov in storitev za zmanjšanje povpraševanja po drogah v zaporih ter ter |
| --- | --- |

f.

težavah z drogami med zaporniki ter dostopnosti in obsegu ukrepov in storitev za zmanjšanje povpraševanja po drogah v zaporih ter ter

| g. | drugih težavah in posledicah, povezanih s prepovedanimi snovmi ter uporabo več drog hkrati (kombinirana uporaba prepovedanih in dovoljenih snovi, vključno s psihoaktivnimi zdravili, alkoholom in tobakom) |
| --- | --- |

g.

drugih težavah in posledicah, povezanih s prepovedanimi snovmi ter uporabo več drog hkrati (kombinirana uporaba prepovedanih in dovoljenih snovi, vključno s psihoaktivnimi zdravili, alkoholom in tobakom)

| h. | skladnosti politik na področju drog z mednarodnimi standardi in načeli s področja človekovih pravic |
| --- | --- |

h.

skladnosti politik na področju drog z mednarodnimi standardi in načeli s področja človekovih pravic

se izvaja

države članice

Komisija

države članice EMCDDA

Europol

ECDC

EMA

| — | boljša dostopnost in uporaba na dokazih utemeljenih in znanstveno verodostojnih kazalnikov glede zmanjšanja ponudbe drog in povpraševanja po drogah |
| --- | --- |

—

boljša dostopnost in uporaba na dokazih utemeljenih in znanstveno verodostojnih kazalnikov glede zmanjšanja ponudbe drog in povpraševanja po drogah

| — | obseg novih raziskav na ravni držav članic v zvezi s porajajočimi se trendi, npr. uporabo več drog hkrati in zlorabo psihoaktivnih zdravil, boleznih, ki se prenašajo s krvjo, v povezavi z uporabo drog, med drugim HIV in virusnem hepatitisu, pa tudi spolno prenosljivih boleznih in tuberkulozi; psihični in fizični komorbidnosti; drugih težavah in posledicah, povezanih tako z uporabo dovoljenih kot tudi prepovedanih snovi; |
| --- | --- |

—

obseg novih raziskav na ravni držav članic v zvezi s porajajočimi se trendi, npr. uporabo več drog hkrati in zlorabo psihoaktivnih zdravil, boleznih, ki se prenašajo s krvjo, v povezavi z uporabo drog, med drugim HIV in virusnem hepatitisu, pa tudi spolno prenosljivih boleznih in tuberkulozi; psihični in fizični komorbidnosti; drugih težavah in posledicah, povezanih tako z uporabo dovoljenih kot tudi prepovedanih snovi;

| — | študija na ravni EU o ogroženosti skupnosti zaradi drog in vplivu tega na posameznike, družine in skupnosti, ki so najbolj prizadeti, pa tudi učinkovitih odzivih nanje |
| --- | --- |

—

študija na ravni EU o ogroženosti skupnosti zaradi drog in vplivu tega na posameznike, družine in skupnosti, ki so najbolj prizadeti, pa tudi učinkovitih odzivih nanje

| — | sprejetje na dokazih utemeljenih in znanstveno verodostojnih kazalnikov glede težav v zvezi z drogami med zaporniki |
| --- | --- |

—

sprejetje na dokazih utemeljenih in znanstveno verodostojnih kazalnikov glede težav v zvezi z drogami med zaporniki

poročanje EMCDDA

poročanje EMA

poročanje držav članic

usklajeno sporočanje podatkov s strani organov EU, vključno z EMCDDA

EU SOCTA

| 52. | izboljšati zmogljivosti odkrivanja, ocenjevanja in učinkovitega odzivanja na pojav in uporabo novih psihoaktivnih snovi ter spremljati, kako te nove snovi vplivajo na število in profil uporabnikov |
| --- | --- |

52.

izboljšati zmogljivosti odkrivanja, ocenjevanja in učinkovitega odzivanja na pojav in uporabo novih psihoaktivnih snovi ter spremljati, kako te nove snovi vplivajo na število in profil uporabnikov

se izvaja

Komisija

države članice

države članice EMCDDA

Europol

| — | splošni kazalnik 6 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 6

| — | obseg novih epidemioloških, farmakoloških in toksikoloških raziskav v zvezi z novimi psihoaktivnimi snovmi, ki jih podpirajo države članice in programi EU na področju raziskav |
| --- | --- |

—

obseg novih epidemioloških, farmakoloških in toksikoloških raziskav v zvezi z novimi psihoaktivnimi snovmi, ki jih podpirajo države članice in programi EU na področju raziskav

| — | obseg izmenjave informacij, najboljših praks in obveščevalnih podatkov |
| --- | --- |

—

obseg izmenjave informacij, najboljših praks in obveščevalnih podatkov

| — | obseg toksikoloških analiz in analiz zdravstvenih podatkov glede novih psihoaktivnih snovi, ki si jih izmenjujejo toksikološki laboratoriji |
| --- | --- |

—

obseg toksikoloških analiz in analiz zdravstvenih podatkov glede novih psihoaktivnih snovi, ki si jih izmenjujejo toksikološki laboratoriji

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

izvedbeno poročilo EMCDDA-Europola

poročila laboratorijev in raziskovalnih inštitutov

| 53. | okrepiti prizadevanja za izmenjavo forenzičnih znanstvenih podatkov, vključno s podporo pri prepoznavanju novih psihoaktivnih snovi, referenčnimi laboratorijskimi standardi glede novih psihoaktivnih snovi in razvojem enotne metodologije za prepoznavanje novih snovi, in sicer s krepitvijo sodelovanja s Skupnim raziskovalnim središčem Komisije ter prek obstoječih mrež, npr. delovne skupine evropske mreže inštitutov za sodno medicino za vprašanja s področja drog, ob upoštevanju sklepov Sveta PNZ o viziji evropske forenzične znanosti do leta 2020, in evropske mreže carinskih laboratorijev |
| --- | --- |

53.

okrepiti prizadevanja za izmenjavo forenzičnih znanstvenih podatkov, vključno s podporo pri prepoznavanju novih psihoaktivnih snovi, referenčnimi laboratorijskimi standardi glede novih psihoaktivnih snovi in razvojem enotne metodologije za prepoznavanje novih snovi, in sicer s krepitvijo sodelovanja s Skupnim raziskovalnim središčem Komisije ter prek obstoječih mrež, npr. delovne skupine evropske mreže inštitutov za sodno medicino za vprašanja s področja drog, ob upoštevanju sklepov Sveta PNZ o viziji evropske forenzične znanosti do leta 2020, in evropske mreže carinskih laboratorijev

2017–2020

Komisija

države članice

države članice EMCDDA

| — | splošni kazalnik 15 |
| --- | --- |

—

splošni kazalnik 15

| — | obseg delitve forenzičnih znanstvenih podatkov o novih psihoaktivnih snoveh za zagotavljanje podpore pri prepoznavanju novih psihoaktivnih snovi |
| --- | --- |

—

obseg delitve forenzičnih znanstvenih podatkov o novih psihoaktivnih snoveh za zagotavljanje podpore pri prepoznavanju novih psihoaktivnih snovi

| — | dostopnost referenčnih laboratorijskih standardov za forenzične znanstvene laboratorije, carinske laboratorije in inštitute |
| --- | --- |

—

dostopnost referenčnih laboratorijskih standardov za forenzične znanstvene laboratorije, carinske laboratorije in inštitute

| — | napredek, dosežen pri razvoju enotne metodologije za prepoznavanje novih psihoaktivnih snovi |
| --- | --- |

—

napredek, dosežen pri razvoju enotne metodologije za prepoznavanje novih psihoaktivnih snovi

poročanje EMCDDA/Europola

poročanje Komisije

| 54. | izboljšati in okrepiti sposobnost opredeljevanja, ocenjevanja in odzivanja na ravni držav članic in EU na: (a) spremembe vedenjskih vzorcev pri uživanju drog in (b) izbruhe epidemij |
| --- | --- |

54.

izboljšati in okrepiti sposobnost opredeljevanja, ocenjevanja in odzivanja na ravni držav članic in EU na: (a) spremembe vedenjskih vzorcev pri uživanju drog in (b) izbruhe epidemij

se izvaja

države članice

države članice EMCDDA

ECDC

| — | število in učinkovitost pripravljenih in izvedenih novih pobud na področju javnega zdravja v zvezi z drogami |
| --- | --- |

—

število in učinkovitost pripravljenih in izvedenih novih pobud na področju javnega zdravja v zvezi z drogami

| — | število in učinkovitost obstoječih ukrepov in pobud, ki se prilagodijo zaradi upoštevanja uživanja drog ali izbruhov epidemij |
| --- | --- |

—

število in učinkovitost obstoječih ukrepov in pobud, ki se prilagodijo zaradi upoštevanja uživanja drog ali izbruhov epidemij

| — | število in učinek poročil o zgodnjem opozarjanju, ocen tveganja in opozoril |
| --- | --- |

—

število in učinek poročil o zgodnjem opozarjanju, ocen tveganja in opozoril

poročila v zvezi s sistemom zgodnjega opozarjanja

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

poročanje EMA

| 15. | okrepiti razširjanje rezultatov spremljanja, raziskav in vrednotenja na ravni EU in na nacionalni ravni |
| --- | --- |

15.

okrepiti razširjanje rezultatov spremljanja, raziskav in vrednotenja na ravni EU in na nacionalni ravni

| 55. | države članice še naprej podpirajo prizadevanja za spremljanje in izmenjavo informacij na ravni EU, tudi sodelovanje z nacionalnimi kontaktnimi točkami Reitox, ter ustrezno podporo za te točke






  a. | organizacija evropskih dogodkov, usmerjenih v prenos in razširjanje znanja od raziskav do oblikovalcev politike in strokovnjakov |
| --- | --- | --- |

55.

države članice še naprej podpirajo prizadevanja za spremljanje in izmenjavo informacij na ravni EU, tudi sodelovanje z nacionalnimi kontaktnimi točkami Reitox, ter ustrezno podporo za te točke

a.

organizacija evropskih dogodkov, usmerjenih v prenos in razširjanje znanja od raziskav do oblikovalcev politike in strokovnjakov

se izvaja

države članice

države članice EMCDDA

Komisija

| — | prosti dostop do objavljenih rezultatov študij, ki jih financira EU |
| --- | --- |

—

prosti dostop do objavljenih rezultatov študij, ki jih financira EU

| — | obseg financiranja nacionalnih kontaktnih točk Reitox in drugih virov, ki ustreza zahtevam |
| --- | --- |

—

obseg financiranja nacionalnih kontaktnih točk Reitox in drugih virov, ki ustreza zahtevam

| — | število in učinkovitost ukrepov za razširjanje nacionalnih kontaktnih točk Reitox |
| --- | --- |

—

število in učinkovitost ukrepov za razširjanje nacionalnih kontaktnih točk Reitox

| — | število dogodkov EU, organiziranih z namenom prenosa in razširjanja znanja od raziskav do oblikovalcev politike in strokovnjakov |
| --- | --- |

—

število dogodkov EU, organiziranih z namenom prenosa in razširjanja znanja od raziskav do oblikovalcev politike in strokovnjakov

razširjanje na spletu, vključno z OpenAire in Cordis

spletišče EMCDDA

poročanje EMCDDA/nacionalni svežnji poročil v okviru omrežja Reitox

---

(1)  V tem smislu besedna zveza „z dokazi utemeljen“ pomeni „utemeljen z razpoložljivimi znanstvenimi dokazi in izkušnjami“.

(2)  Sklepi Sveta o izvajanju akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2013–2016) glede minimalnih kakovostnih standardov pri zmanjševanju povpraševanja po drogah v Evropski uniji 11985/15.

(3)  MAOC-N s sedežem v Lizboni je pobuda sedmih držav članic EU, in sicer Francije, Irske, Italije, Nizozemske, Portugalske, Španije in Združenega kraljestva, ki je sofinanciran iz Sklada za notranjo varnost Evropske unije. Center zagotavlja forum za večstransko sodelovanje pri zatiranju nedovoljene trgovine s prepovedanimi drogami po morju in zraku.

(4)  Sklepi Sveta z dne 15. novembra 2013 o izboljšanju spremljanja ponudbe drog v Evropski uniji.

(5)  Direktiva 2014/42/EU Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji; Sklep Sveta 2007/845/PNZ o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji; Okvirni sklep Sveta 2006/783/PNZ o uporabi načela vzajemnega priznavanja odredb o zaplembi; Okvirni sklep Sveta 2003/577/PNZ o izvrševanju sklepov o zasegu premoženja ali dokazov v Evropski uniji; predlog Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzajemnem priznavanju odredb o zamrznitvi in zaplembi (COM(2016) 819); Okvirni sklep Sveta 2005/212/PNZ o zaplembi premoženjske koristi, pripomočkov in premoženja, ki so povezani s kaznivimi dejanji; Okvirni sklep Sveta 2003/577/PNZ o izvrševanju sklepov o zasegu premoženja ali dokazov v Evropski uniji.

(6)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES; Okvirni sklep Sveta 2001/500/PNZ o pranju denarja, identifikaciji, sledenju, zamrznitvi, zasegu in zaplembi pripomočkov za kazniva dejanja in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem; predlog Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti pranju denarja s kazenskopravnimi sredstvi (COM(2016) 826); Uredba (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1781/2006; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1889/2005 o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje; predlog Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o kontroli gotovine, ki se vnaša v Unijo ali iznaša iz nje, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1889/2005.

(7)  Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ z dne 25. oktobra 2004 o opredelitvi minimalnih določb glede elementov kaznivih dejanj in kazni na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami, kar zadeva opredelitev pojma droga.

(8)  Projektom, ki obravnavajo zasvojenost z drogami ter vključujejo vedenjske raziskave in nevrološke vede, je bilo v okviru programa Obzorje 2020 (2014–2020) že dodeljenih približno 27 milijonov EUR.

---

PRILOGA I

15 splošnih kazalnikov za akcijski načrt EU za boj proti drogam (2017–2020) (1)

| 1. | odstotek prebivalstva, ki trenutno uživa droge (v zadnjem mesecu), ki je droge zaužil nedavno (v preteklem letu) in ki je kadar koli v življenju zaužil droge (uživanje v življenju), glede na vrsto droge in na starostno skupino (splošna raziskava prebivalstva (EMCDDA)) |
| --- | --- |

1.

odstotek prebivalstva, ki trenutno uživa droge (v zadnjem mesecu), ki je droge zaužil nedavno (v preteklem letu) in ki je kadar koli v življenju zaužil droge (uživanje v življenju), glede na vrsto droge in na starostno skupino (splošna raziskava prebivalstva (EMCDDA))

| 2. | ocenjeni trendi glede razširjenosti problematične uporabe drog in uporabe drog z vbrizganjem (problematična uporaba drog (EMCDDA)) |
| --- | --- |

2.

ocenjeni trendi glede razširjenosti problematične uporabe drog in uporabe drog z vbrizganjem (problematična uporaba drog (EMCDDA))

| 3. | trendi glede smrtnih primerov zaradi drog in smrtnosti med uporabniki drog (v skladu z nacionalnimi opredelitvami) (smrti zaradi drog (EMCDDA)) |
| --- | --- |

3.

trendi glede smrtnih primerov zaradi drog in smrtnosti med uporabniki drog (v skladu z nacionalnimi opredelitvami) (smrti zaradi drog (EMCDDA))

| 4. | razširjenost in pojavnost nalezljivih bolezni, ki nastanejo zaradi uporabe drog, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze, med uporabniki drog za vbrizganje (nalezljive bolezni, povezane z drogami (EMCDDA)) |
| --- | --- |

4.

razširjenost in pojavnost nalezljivih bolezni, ki nastanejo zaradi uporabe drog, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze, med uporabniki drog za vbrizganje (nalezljive bolezni, povezane z drogami (EMCDDA))

| 5. | trendi glede starosti ob prvi uporabi prepovedanih drog (Evropska raziskava o alkoholu in drogah med šolsko mladino – ESPAD), z zdravjem povezano vedenje v šolskem obdobju (HBSC), raziskava o uporabi drog v splošni populaciji (ključni epidemiološki kazalnik EMCDDA) |
| --- | --- |

5.

trendi glede starosti ob prvi uporabi prepovedanih drog (Evropska raziskava o alkoholu in drogah med šolsko mladino – ESPAD), z zdravjem povezano vedenje v šolskem obdobju (HBSC), raziskava o uporabi drog v splošni populaciji (ključni epidemiološki kazalnik EMCDDA)

| 6. | trendi glede števila oseb, vključenih v zdravljenje zasvojenosti z drogami (povpraševanje po zdravljenju (EMCDDA)) in ocenjeno skupno število oseb v zdravljenju zasvojenosti z drogami (povpraševanje po zdravljenju ter zdravstveni in družbeni odzivi (EMCDDA)) |
| --- | --- |

6.

trendi glede števila oseb, vključenih v zdravljenje zasvojenosti z drogami (povpraševanje po zdravljenju (EMCDDA)) in ocenjeno skupno število oseb v zdravljenju zasvojenosti z drogami (povpraševanje po zdravljenju ter zdravstveni in družbeni odzivi (EMCDDA))

| 7. | trendi glede števila in količin zaseženih prepovedanih drog (zasegi drog (EMCDDA): marihuana, heroin, kokain, crack, amfetamini, metamfetamini, ekstazi, LSD in druge snovi) |
| --- | --- |

7.

trendi glede števila in količin zaseženih prepovedanih drog (zasegi drog (EMCDDA): marihuana, heroin, kokain, crack, amfetamini, metamfetamini, ekstazi, LSD in druge snovi)

| 8. | trendi glede maloprodajnih cen in čistosti prepovedanih drog (cena in čistost (EMCDDA): marihuana, heroin, kokain, crack, amfetamini, metamfetamini, ekstazi, LSD in druge snovi ter sestava drog v tabletkah) |
| --- | --- |

8.

trendi glede maloprodajnih cen in čistosti prepovedanih drog (cena in čistost (EMCDDA): marihuana, heroin, kokain, crack, amfetamini, metamfetamini, ekstazi, LSD in druge snovi ter sestava drog v tabletkah)

| 9. | trendi glede števila začetnih poročil o kršitvah zakonov o drogah, razvrščeni po drogi in vrsti kršitve (ponudba in posedovanje) (kršitve na področju drog (EMCDDA)) |
| --- | --- |

9.

trendi glede števila začetnih poročil o kršitvah zakonov o drogah, razvrščeni po drogi in vrsti kršitve (ponudba in posedovanje) (kršitve na področju drog (EMCDDA))

| 10. | razširjenost uporabe drog med zaporniki (uporaba drog v zaporih (EMCDDA)) |
| --- | --- |

10.

razširjenost uporabe drog med zaporniki (uporaba drog v zaporih (EMCDDA))

| 11. | ocena dostopnosti, obsega in kakovosti storitev ter ukrepov na področju preprečevanja, zmanjševanja škode, vključevanja v družbo in zdravljenja (zdravstveni in družbeni odzivi (EMCDDA)) |
| --- | --- |

11.

ocena dostopnosti, obsega in kakovosti storitev ter ukrepov na področju preprečevanja, zmanjševanja škode, vključevanja v družbo in zdravljenja (zdravstveni in družbeni odzivi (EMCDDA))

| 12. | na dokazih temelječi ukrepi na področju preprečevanja, zdravljenja, vključevanja v družbo in okrevanja ter njihov pričakovani učinek na razširjenost drog in problematično uporabo drog (portal najboljših praks EMCDDA) |
| --- | --- |

12.

na dokazih temelječi ukrepi na področju preprečevanja, zdravljenja, vključevanja v družbo in okrevanja ter njihov pričakovani učinek na razširjenost drog in problematično uporabo drog (portal najboljših praks EMCDDA)

| 13. | odločen dialog in sodelovanje na področjih, povezanih z drogami, z drugimi regijami, tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in drugimi stranmi (poročanje ESZD) |
| --- | --- |

13.

odločen dialog in sodelovanje na področjih, povezanih z drogami, z drugimi regijami, tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in drugimi stranmi (poročanje ESZD)

| 14. | razvoj glede nacionalnih strategij na področju drog, ocenjevanja, zakonodaje, mehanizmov usklajevanja in pričakovanih javnofinančnih odhodkov v državah članicah EU (EMCDDA) |
| --- | --- |

14.

razvoj glede nacionalnih strategij na področju drog, ocenjevanja, zakonodaje, mehanizmov usklajevanja in pričakovanih javnofinančnih odhodkov v državah članicah EU (EMCDDA)

| 15. | sistem zgodnjega opozarjanja na nove psihoaktivne snovi (EMCDDA/Europol) in ocena tveganja novih psihoaktivnih snovi (EMCDDA) |
| --- | --- |

15.

sistem zgodnjega opozarjanja na nove psihoaktivne snovi (EMCDDA/Europol) in ocena tveganja novih psihoaktivnih snovi (EMCDDA)

---

(1)  Ti kazalniki temeljijo na obstoječih sistemih poročanja, ki so se uporabljali že pred določitvijo ciljev sedanje strategije EU na področju drog in akcijskega načrta, vendar zagotavljajo najbolj celovit nabor virov na ravni EU za spremljanje in ocenjevanje navedenih ciljev.

---

PRILOGA II

Slovar kratic

| CCWP | Svet EU – Delovna skupina za carinsko sodelovanje |
| --- | --- |
| CELAC | Comunidad de Estados Latinoamericanos y Caribeños – Skupnost latinskoameriških in karibskih držav |
| CEPOL | Evropska policijska akademija |
| CND | Komisija za droge (ZN) |
| COAFR | Svet EU – Delovna skupina za Afriko |
| COASI | Svet EU – Delovna skupina za Azijo/Oceanijo |
| COEST | Svet EU – Delovna skupina za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo |
| COHOM | Svet EU – Delovna skupina za človekove pravice |
| COLAC | Svet EU – Delovna skupina za Latinsko Ameriko |
| Komisija | Evropska komisija |
| CONUN | Svet EU – Delovna skupina za Združene narode |
| COSCE | Svet EU – Delovna skupina za OVSE in Svet Evrope |
| COSI | Svet EU – Stalni odbor za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti |
| COTRA | Svet EU – Delovna skupina za čezatlantske odnose (Kanada in ZDA) |
| DS Sveta | delovna skupina Sveta |
| COTER | Svet EU – Delovna skupina za področje terorizma (mednarodni vidiki) |
| COWEB | Svet EU – Delovna skupina za Zahodni Balkan |
| CUG | Svet EU – Skupina za carinsko unijo |
| DROIPEN (Delovna skupina za kazensko materialno pravo) | Svet EU – Delovna skupina za kazensko materialno pravo |
| ECDC | Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni |
| ESZD | Evropska služba za zunanje delovanje |
| EMA | Evropska agencija za zdravila |
| EMCDDA | Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami |
| poročila vodij | Evropska multidisciplinarna platforma proti kriminalnim grožnjam |
| ENFSI | Evropska mreža inštitutov forenzične znanosti |
| ERA-net | mreža evropskega raziskovalnega prostora |
| ERANID | Mreža evropskega raziskovalnega prostora na področju prepovedanih drog |
| ESPAD | Evropska raziskava o alkoholu in drogah med šolsko mladino |
| EU | Evropska unija |
| Eurojust | Urad za evropsko pravosodno sodelovanje |
| Europol | Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj |
| EU SOCTA | ocena ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala v EU |
| Frontex | Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije |
| HBSC | raziskava o z zdravjem povezanem vedenju otrok v šolskem obdobju |
| HCV | virus hepatitisa C |
| HDG | Svet EU – Horizontalna delovna skupina za droge |
| HIV | virus humane imunske pomanjkljivosti |
| HLWG | Svet EU – Delovna skupina na visoki ravni za azil in migracije |
| INCB | Mednarodna uprava za kontrolo narkotikov (ZN) |
| PNZ | pravosodje in notranje zadeve |
| LGBTI | lezbijke, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci |
| LSD | dietilamid lizergične kisline |
| MAOC-N | Pomorski analitični in operacijski center za narkotike |
| MASP | večletni strateški načrti (Europol) |
| MOA | memorandum o soglasju |
| države članice | država članica |
| NPS | nove psihoaktivne snovi |
| PEN | spletni sistem opozarjanja pred izvozom, ki sta ga razvila Urad Združenih narodov za droge in kriminal ter Mednarodna uprava za kontrolo narkotikov (ZN) |
| PICS | sistem poročanja o pojavih predhodnih sestavin |
| predsedstvo | šestmesečno predsedstvo Sveta Evropske unije |
| trojka predsedstev | skupina treh zaporednih šestmesečnih predsedstev Sveta Evropske unije |
| nacionalna poročila | Réseau Européen d’Information sur les Drogues et les Toxicomanies – Evropska informacijska mreža na področju drog in odvisnosti od drog |
| SOCTA | ocena ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala |
| TWP | Svet EU – Delovna skupina za področje terorizma |
| ZN | Združeni narodi |
| UNAIDS | Skupni program Združenih narodov za boj proti aidsu |
| UNGASS | posebno zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov |
| UNODC | Urad Združenih narodov za droge in kriminal |
| UNDP | Program Združenih narodov za razvoj |
| SZO | Svetovna zdravstvena organizacija (ZN) |

CCWP

Svet EU – Delovna skupina za carinsko sodelovanje

CELAC

Comunidad de Estados Latinoamericanos y Caribeños – Skupnost latinskoameriških in karibskih držav

CEPOL

Evropska policijska akademija

CND

Komisija za droge (ZN)

COAFR

Svet EU – Delovna skupina za Afriko

COASI

Svet EU – Delovna skupina za Azijo/Oceanijo

COEST

Svet EU – Delovna skupina za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo

COHOM

Svet EU – Delovna skupina za človekove pravice

COLAC

Svet EU – Delovna skupina za Latinsko Ameriko

Komisija

Evropska komisija

CONUN

Svet EU – Delovna skupina za Združene narode

COSCE

Svet EU – Delovna skupina za OVSE in Svet Evrope

COSI

Svet EU – Stalni odbor za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti

COTRA

Svet EU – Delovna skupina za čezatlantske odnose (Kanada in ZDA)

DS Sveta

delovna skupina Sveta

COTER

Svet EU – Delovna skupina za področje terorizma (mednarodni vidiki)

COWEB

Svet EU – Delovna skupina za Zahodni Balkan

CUG

Svet EU – Skupina za carinsko unijo

DROIPEN (Delovna skupina za kazensko materialno pravo)

Svet EU – Delovna skupina za kazensko materialno pravo

ECDC

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

ESZD

Evropska služba za zunanje delovanje

EMA

Evropska agencija za zdravila

EMCDDA

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

poročila vodij

Evropska multidisciplinarna platforma proti kriminalnim grožnjam

ENFSI

Evropska mreža inštitutov forenzične znanosti

ERA-net

mreža evropskega raziskovalnega prostora

ERANID

Mreža evropskega raziskovalnega prostora na področju prepovedanih drog

ESPAD

Evropska raziskava o alkoholu in drogah med šolsko mladino

EU

Evropska unija

Eurojust

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje

Europol

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

EU SOCTA

ocena ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala v EU

Frontex

Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

HBSC

raziskava o z zdravjem povezanem vedenju otrok v šolskem obdobju

HCV

virus hepatitisa C

HDG

Svet EU – Horizontalna delovna skupina za droge

HIV

virus humane imunske pomanjkljivosti

HLWG

Svet EU – Delovna skupina na visoki ravni za azil in migracije

INCB

Mednarodna uprava za kontrolo narkotikov (ZN)

PNZ

pravosodje in notranje zadeve

LGBTI

lezbijke, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci

LSD

dietilamid lizergične kisline

MAOC-N

Pomorski analitični in operacijski center za narkotike

MASP

večletni strateški načrti (Europol)

MOA

memorandum o soglasju

države članice

država članica

NPS

nove psihoaktivne snovi

PEN

spletni sistem opozarjanja pred izvozom, ki sta ga razvila Urad Združenih narodov za droge in kriminal ter Mednarodna uprava za kontrolo narkotikov (ZN)

PICS

sistem poročanja o pojavih predhodnih sestavin

predsedstvo

šestmesečno predsedstvo Sveta Evropske unije

trojka predsedstev

skupina treh zaporednih šestmesečnih predsedstev Sveta Evropske unije

nacionalna poročila

Réseau Européen d’Information sur les Drogues et les Toxicomanies – Evropska informacijska mreža na področju drog in odvisnosti od drog

SOCTA

ocena ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala

TWP

Svet EU – Delovna skupina za področje terorizma

ZN

Združeni narodi

UNAIDS

Skupni program Združenih narodov za boj proti aidsu

UNGASS

posebno zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov

UNODC

Urad Združenih narodov za droge in kriminal

UNDP

Program Združenih narodov za razvoj

SZO

Svetovna zdravstvena organizacija (ZN)

---

Evropska komisija

| 5.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 215/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 215/59

---

Menjalni tečaji eura (1)

4. julija 2017

(2017/C 215/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1353 |
| JPY | japonski jen | 128,57 |
| DKK | danska krona | 7,4367 |
| GBP | funt šterling | 0,87805 |
| SEK | švedska krona | 9,6735 |
| CHF | švicarski frank | 1,0954 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,4850 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,132 |
| HUF | madžarski forint | 308,30 |
| PLN | poljski zlot | 4,2426 |
| RON | romunski leu | 4,5884 |
| TRY | turška lira | 4,0377 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4922 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4730 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8646 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5594 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5701 |
| KRW | južnokorejski won | 1 307,61 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,0182 |
| CNY | kitajski juan | 7,7220 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4165 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 174,42 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8790 |
| PHP | filipinski peso | 57,343 |
| RUB | ruski rubelj | 67,3400 |
| THB | tajski bat | 38,617 |
| BRL | brazilski real | 3,7503 |
| MXN | mehiški peso | 20,6761 |
| INR | indijska rupija | 73,4970 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1353

JPY

japonski jen

128,57

DKK

danska krona

7,4367

GBP

funt šterling

0,87805

SEK

švedska krona

9,6735

CHF

švicarski frank

1,0954

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,4850

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,132

HUF

madžarski forint

308,30

PLN

poljski zlot

4,2426

RON

romunski leu

4,5884

TRY

turška lira

4,0377

AUD

avstralski dolar

1,4922

CAD

kanadski dolar

1,4730

HKD

hongkonški dolar

8,8646

NZD

novozelandski dolar

1,5594

SGD

singapurski dolar

1,5701

KRW

južnokorejski won

1 307,61

ZAR

južnoafriški rand

15,0182

CNY

kitajski juan

7,7220

HRK

hrvaška kuna

7,4165

IDR

indonezijska rupija

15 174,42

MYR

malezijski ringit

4,8790

PHP

filipinski peso

57,343

RUB

ruski rubelj

67,3400

THB

tajski bat

38,617

BRL

brazilski real

3,7503

MXN

mehiški peso

20,6761

INR

indijska rupija

73,4970

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 5.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 215/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 215/60

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 4. julija 2017

o financiranju delovnega programa za leto 2017 o usposabljanju na področju varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin v okviru programa „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“

(2017/C 215/04)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) in zlasti člena 84 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, spremembi direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 882/2004 in (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 2009/470/ES (2) in zlasti člena 36(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa splošna pravila za izvajanje uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti s pravili, ki se nanašajo zlasti na preprečevanje, odstranjevanje ali zmanjševanje sprejemljivih stopenj tveganja za ljudi in živali, zagotavljanje poštenih praks v trgovini s krmo in živili ter zaščito interesov potrošnikov. Člen 51 navedene uredbe določa, da Komisija lahko organizira tečaje usposabljanja za osebje pristojnih organov držav članic, odgovornih za uradni nadzor iz navedene uredbe, na katerih lahko sodelujejo udeleženci iz tretjih držav, zlasti držav v razvoju. Navedeni tečaji lahko zajemajo zlasti usposabljanje o zakonodaji Evropske unije o krmi in živilih ter pravilih o zdravju in dobrobiti živali. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa splošna pravila za izvajanje uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti s pravili, ki se nanašajo zlasti na preprečevanje, odstranjevanje ali zmanjševanje sprejemljivih stopenj tveganja za ljudi in živali, zagotavljanje poštenih praks v trgovini s krmo in živili ter zaščito interesov potrošnikov. Člen 51 navedene uredbe določa, da Komisija lahko organizira tečaje usposabljanja za osebje pristojnih organov držav članic, odgovornih za uradni nadzor iz navedene uredbe, na katerih lahko sodelujejo udeleženci iz tretjih držav, zlasti držav v razvoju. Navedeni tečaji lahko zajemajo zlasti usposabljanje o zakonodaji Evropske unije o krmi in živilih ter pravilih o zdravju in dobrobiti živali.

| (2) | Člen 2(1)(i) Direktive Sveta 2000/29/ES (4) določa pravno podlago za organizacijo tečajev na področju zdravja rastlin. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2(1)(i) Direktive Sveta 2000/29/ES (4) določa pravno podlago za organizacijo tečajev na področju zdravja rastlin.

| (3) | Komisija je leta 2006 oblikovala program „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“, da bi dosegla cilje iz Uredbe (ES) št. 882/2004. V Sporočilu Komisije z dne 20. septembra 2006„Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ (5) so naštete možnosti za organizacijo usposabljanja v prihodnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je leta 2006 oblikovala program „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“, da bi dosegla cilje iz Uredbe (ES) št. 882/2004. V Sporočilu Komisije z dne 20. septembra 2006„Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ (5) so naštete možnosti za organizacijo usposabljanja v prihodnosti.

| (4) | Uredba (EU) št. 652/2014 uvaja določbe za upravljanje odhodkov iz splošnega proračuna Evropske unije na področjih, ki urejajo varnost hrane in krme, zdravje in dobrobit živali ter pravila o zdravju rastlin. Člen 31 določa, da lahko Unija financira usposabljanje zaposlenih v pristojnih organih, odgovornih za uradni nadzor iz člena 51 Uredbe (ES) št. 882/2004, da se razvije usklajen pristop k uradnemu nadzoru in drugim uradnim dejavnostim za zagotavljanje visoke stopnje varovanja zdravja ljudi, živali in rastlin. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 652/2014 uvaja določbe za upravljanje odhodkov iz splošnega proračuna Evropske unije na področjih, ki urejajo varnost hrane in krme, zdravje in dobrobit živali ter pravila o zdravju rastlin. Člen 31 določa, da lahko Unija financira usposabljanje zaposlenih v pristojnih organih, odgovornih za uradni nadzor iz člena 51 Uredbe (ES) št. 882/2004, da se razvije usklajen pristop k uradnemu nadzoru in drugim uradnim dejavnostim za zagotavljanje visoke stopnje varovanja zdravja ljudi, živali in rastlin.

| (5) | Za zagotovitev izvajanja programa „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ v državah članicah je treba sprejeti sklep o financiranju in delovni program o usposabljanju na področju varnosti hrane in krme, zdravja živali, dobrobiti živali in zdravja rastlin za leto 2017. Člen 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (6) določa podrobna pravila o sklepih o financiranju. |
| --- | --- |

(5)

Za zagotovitev izvajanja programa „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ v državah članicah je treba sprejeti sklep o financiranju in delovni program o usposabljanju na področju varnosti hrane in krme, zdravja živali, dobrobiti živali in zdravja rastlin za leto 2017. Člen 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (6) določa podrobna pravila o sklepih o financiranju.

| (6) | Z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/770/EU (7) je bila ustanovljena Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Ta sklep pooblašča Agencijo za izvajanje nekaterih vodstvenih nalog in nalog izvajanja programa, ki se nanašajo na ukrepe usposabljanja glede varnosti hrane iz Uredbe (ES) št. 882/2004 in Direktive 2000/29/ES. |
| --- | --- |

(6)

Z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/770/EU (7) je bila ustanovljena Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Ta sklep pooblašča Agencijo za izvajanje nekaterih vodstvenih nalog in nalog izvajanja programa, ki se nanašajo na ukrepe usposabljanja glede varnosti hrane iz Uredbe (ES) št. 882/2004 in Direktive 2000/29/ES.

| (7) | Omogočiti je treba plačilo zamudnih obresti na podlagi člena 92 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in člena 111(4) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. |
| --- | --- |

(7)

Omogočiti je treba plačilo zamudnih obresti na podlagi člena 92 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in člena 111(4) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.

| (8) | Za omogočanje prožnosti pri izvajanju delovnega programa je primerno opredeliti izraz „bistvena sprememba“ v smislu člena 94(4) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. |
| --- | --- |

(8)

Za omogočanje prožnosti pri izvajanju delovnega programa je primerno opredeliti izraz „bistvena sprememba“ v smislu člena 94(4) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Delovni program

Letni delovni program za izvajanje programa „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ v letu 2017, kakor je opisan v Prilogi, se sprejme.

Letni delovni program je sklep o financiranju v smislu člena 84 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 2

Prispevek Unije

1.   Najvišji prispevek za izvajanje delovnega programa v letu 2017 znaša 16 500 000 EUR in se financira iz proračunskih sredstev iz proračunske vrstice 17 04 03 splošnega proračuna Evropske unije za leto 2017.

2.   Odobrena sredstva, določena v odstavku 1, lahko krijejo tudi zamudne obresti.

Člen 3

Klavzula o fleksibilnosti

Skupne spremembe sredstev, namenjenih za posebne ukrepe, ki ne presegajo 20 % najvišjega prispevka iz člena 2(1) tega sklepa, se ne štejejo za bistvene spremembe v smislu člena 94(4) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, če ne vplivajo bistveno na naravo ukrepov in cilj delovnega programa. Povečanje najvišjega prispevka iz člena 2(1) tega sklepa ne presega 20 %.

Pristojni odredbodajalec lahko uporablja vrsto spremembe iz prvega odstavka. Navedene spremembe se uporabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti.

V Bruslju, 4. julija 2017

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 189, 27.6.2014, str. 1.

2

(3)  Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

3

(4)  Direktiva Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (UL L 169, 10.7.2000, str. 1).

4

(5)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu. „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ (COM(2006) 519 final, 20. september 2006).

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

6

(7)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/770/EU z dne 17. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za potrošnike, zdravje in hrano ter razveljavitvi Sklepa 2004/858/ES (UL L 341, 18.12.2013, str. 69).

7

---

PRILOGA

1.   Uvod

Na podlagi ciljev iz Uredbe (ES) št. 882/2004 in Direktive 2000/29/ES ta delovni program vsebuje naslednje ukrepe, ki se financirajo, in razčlenitev proračuna za leto 2017:

| 1.1. | Javna naročila (izvedena z neposrednim upravljanjem): Zunanja naročila za izvedbo programa za usposabljanje in drugih orodij za učenje |
| --- | --- |

1.1.

Javna naročila (izvedena z neposrednim upravljanjem): Zunanja naročila za izvedbo programa za usposabljanje in drugih orodij za učenje

16 500 000 EUR

SKUPAJ

16 500 000 EUR

2.   Javna naročila

Splošna proračunska sredstva, rezervirana v letu 2017 za pogodbe o javnih naročilih, znašajo 16 500 000 EUR.

PRAVNA PODLAGA

| Uredba (ES) št. 882/2004, člen 51
  Direktiva 2000/29/ES, člen 2(1)(i)
  Uredba (EU) št. 652/2014, člen 31 in člen 36(1) |
| --- |

Uredba (ES) št. 882/2004, člen 51

Direktiva 2000/29/ES, člen 2(1)(i)

Uredba (EU) št. 652/2014, člen 31 in člen 36(1)

PRORAČUNSKA VRSTICA

| Proračunska vrstica: 17 04 03 |
| --- |

Proračunska vrstica: 17 04 03

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH POGODB

| Za vsako spodaj navedeno tehnično vprašanje se sklene ena ali več neposrednih ali okvirnih pogodb za izvajanje storitev. Ocenjuje se, da bo podpisanih približno 18 neposrednih ali posebnih pogodb za izvajanje storitev. Zunanji izvajalci večinoma sodelujejo pri organizacijskih in logističnih vprašanjih usposabljanja. |
| --- |

Za vsako spodaj navedeno tehnično vprašanje se sklene ena ali več neposrednih ali okvirnih pogodb za izvajanje storitev. Ocenjuje se, da bo podpisanih približno 18 neposrednih ali posebnih pogodb za izvajanje storitev. Zunanji izvajalci večinoma sodelujejo pri organizacijskih in logističnih vprašanjih usposabljanja.

PREDMET PREDVIDENIH POGODB (ČE JE MOGOČE)

V letu 2017 bodo usposabljanja zajemala naslednje teme:

| Dejavnosti | Znesek v eurih |
| --- | --- |
| Načrtovanje izrednih ukrepov in nadzor bolezni živali | 1 265 000 |
| Ocenjevanje in registracija fitofarmacevtskih sredstev | 630 000 |
| Integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi | 890 000 |
| Materiali, namenjeni za stik z živili | 760 000 |
| Nadzor nad sredstvi za izboljšanje živil | 1 215 000 |
| Revizije HACCP | 1 700 000 |
| Higiena živil in prožnost | 1 200 000 |
| Mikrobiološka merila za živila in nadzor zoonoz | 915 000 |
| Nove tehnike prehranskih raziskav | 900 000 |
| Transmisivna spongiformna encefalopatija in živalski stranski proizvodi | 745 000 |
| Notranja kontrola sistemov uradnega nadzora | 910 000 |
| Okrepitev učinka revizij Unije za splošen pregled | 880 000 |
| Podpora nadzoru Unije v državah članicah in državah nečlanicah EU | 430 000 |
| Pristop EU k protimikrobni odpornosti | 1 110 000 |
| Pristop EU k analizi tveganja | 630 000 |
| Vključitev v sisteme upravljanja informacij EU | 1 100 000 |
| Spletno učenje in poučevanje, vključno z razvojem orodij, podporo in pomočjo | 750 000 |
| Izredna izobraževanja o zdravju in dobrobiti živali, zdravju rastlin in varnosti hrane, konference ter orodja za učenje in posredovanje znanja | 470 000 |
| SKUPAJ | 16 500 000 |

Dejavnosti

Znesek v eurih

Načrtovanje izrednih ukrepov in nadzor bolezni živali

1 265 000

Ocenjevanje in registracija fitofarmacevtskih sredstev

630 000

Integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi

890 000

Materiali, namenjeni za stik z živili

760 000

Nadzor nad sredstvi za izboljšanje živil

1 215 000

Revizije HACCP

1 700 000

Higiena živil in prožnost

1 200 000

Mikrobiološka merila za živila in nadzor zoonoz

915 000

Nove tehnike prehranskih raziskav

900 000

Transmisivna spongiformna encefalopatija in živalski stranski proizvodi

745 000

Notranja kontrola sistemov uradnega nadzora

910 000

Okrepitev učinka revizij Unije za splošen pregled

880 000

Podpora nadzoru Unije v državah članicah in državah nečlanicah EU

430 000

Pristop EU k protimikrobni odpornosti

1 110 000

Pristop EU k analizi tveganja

630 000

Vključitev v sisteme upravljanja informacij EU

1 100 000

Spletno učenje in poučevanje, vključno z razvojem orodij, podporo in pomočjo

750 000

Izredna izobraževanja o zdravju in dobrobiti živali, zdravju rastlin in varnosti hrane, konference ter orodja za učenje in posredovanje znanja

470 000

SKUPAJ

16 500 000

ZASTAVLJENI OPERATIVNI CILJI

Zastavljeni operativni cilji so razvoj, organizacija in upravljanje programov usposabljanja na opredeljenih področjih, s čimer se zagotovi visoka raven usposobljenosti nadzornega osebja, enotnejši, objektivnejši in učinkovitejši uradni nadzor povsod v EU ter prispevek k enotnejšim postopkom nadzora med državami članicami EU in njihovimi partnericami zunaj EU.

PRIČAKOVANI REZULTATI

Po pričakovanjih Komisije naj bi bili rezultati naslednji:

| (a) | boljša ozaveščenost in znanje nadzornega osebja na opredeljenih področjih usposabljanja; |
| --- | --- |

(a)

boljša ozaveščenost in znanje nadzornega osebja na opredeljenih področjih usposabljanja;

| (b) | skupno razumevanje veljavnih določb in orodij EU v zvezi z uradnim nadzorom na opredeljenih področjih usposabljanja; |
| --- | --- |

(b)

skupno razumevanje veljavnih določb in orodij EU v zvezi z uradnim nadzorom na opredeljenih področjih usposabljanja;

| (c) | širjenje najboljših praks za uradni nadzor na opredeljenih področjih usposabljanja; |
| --- | --- |

(c)

širjenje najboljših praks za uradni nadzor na opredeljenih področjih usposabljanja;

| (d) | spodbujanje izmenjave izkušenj, da se doseže višja raven strokovne usposobljenosti in usklajenosti pri pristopu k uradnemu nadzoru na opredeljenih področjih usposabljanja. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje izmenjave izkušenj, da se doseže višja raven strokovne usposobljenosti in usklajenosti pri pristopu k uradnemu nadzoru na opredeljenih področjih usposabljanja.

IZVAJANJE

| Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano bo imela za upravljanje in uporabo na voljo 16 365 000 EUR (za financiranje ukrepov za varnost hrane na podlagi Uredbe (ES) št. 882/2004 in Direktive 2000/29/ES) (Sklep Komisije 2013/770/EU). Preostalih 135 000 EUR bo Komisija uporabila za kritje pomoči in podpore projektu spletnega učenja in poučevanja. |
| --- |

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano bo imela za upravljanje in uporabo na voljo 16 365 000 EUR (za financiranje ukrepov za varnost hrane na podlagi Uredbe (ES) št. 882/2004 in Direktive 2000/29/ES) (Sklep Komisije 2013/770/EU). Preostalih 135 000 EUR bo Komisija uporabila za kritje pomoči in podpore projektu spletnega učenja in poučevanja.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA NAROČANJA

| Približno v tretjem in četrtem četrtletju leta 2017. |
| --- |

Približno v tretjem in četrtem četrtletju leta 2017.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

| 16 500 000 EUR |
| --- |

16 500 000 EUR

---

| 5.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 215/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 215/66

---

Imenovanje vršilca dolžnosti pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih

(2017/C 215/05)

Član Komisije, odgovoren za trgovinsko politiko, je z učinkom od 1. julija 2017 za vršilca dolžnosti pooblaščenca za zaslišanje imenoval Piotra OGONOWSKEGA, v skladu s členom 3 Sklepa predsednika Evropske komisije z dne 29. februarja 2012 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih trgovinskih postopkih (UL L 107, 19.4.2012, str. 5).

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 5.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 215/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 215/67

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8493 – Deere & Company/Wirtgen)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 215/06)

| 1. | Komisija je 28. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Deere & Company („Deere“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim poslovnim delom skupine Wirtgen Group („Wirtgen“, Nemčija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 28. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Deere & Company („Deere“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim poslovnim delom skupine Wirtgen Group („Wirtgen“, Nemčija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za Deere: proizvodnja in prodaja kmetijskih, gradbenih in gozdarskih strojev, industrijskih dizelskih motorjev in nekaterih drugih sestavnih delov ter opreme za vzdrževanje trat. Deere ponuja tudi finančne storitve, predvsem v zvezi z njegovo opremo. Podjetje je dejavno po celem svetu in uvrščeno v borzni indeks S&P 500 na newyorški borzi (NYSE),
  —   za Wirtgen: proizvodnja in prodaja opreme za gradbene stroje, ki zajemajo blagovne znamke, kot so Wirtgen, Vögele, Hamm, Kleemann, Benninghoven in Ciber, ter prodajna in servisna podjetja. Skupina je dejavna na svetovni ravni. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za Deere: proizvodnja in prodaja kmetijskih, gradbenih in gozdarskih strojev, industrijskih dizelskih motorjev in nekaterih drugih sestavnih delov ter opreme za vzdrževanje trat. Deere ponuja tudi finančne storitve, predvsem v zvezi z njegovo opremo. Podjetje je dejavno po celem svetu in uvrščeno v borzni indeks S&P 500 na newyorški borzi (NYSE),

—   za Wirtgen: proizvodnja in prodaja opreme za gradbene stroje, ki zajemajo blagovne znamke, kot so Wirtgen, Vögele, Hamm, Kleemann, Benninghoven in Ciber, ter prodajna in servisna podjetja. Skupina je dejavna na svetovni ravni.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8493 – Deere & Company/Wirtgen se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8493 – Deere & Company/Wirtgen se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

---

| 5.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 215/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 215/68

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 215/07)

| 1. | Komisija je 26. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Bouygues Immobilier SAS (Francija) in Accor SA (Francija) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Nextdoor SAS (Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 26. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Bouygues Immobilier SAS (Francija) in Accor SA (Francija) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Nextdoor SAS (Francija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za Bouygues Immobilier: podjetje se ukvarja z različnimi nepremičninskimi dejavnostmi in razvija projekte za gradnjo stanovanj, poslovnih zgradb in trgovskih centrov,
  —   za Accor: dejavnosti na področju hotelirstva,
  —   za Nextdoor: dejavnosti v sektorju poslovnih nepremičnin, zlasti ponudba in trženje inteligentnih in kolaborativnih rešitev za delovne prostore za podjetja, vključno z vrsto poslovnih storitev. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za Bouygues Immobilier: podjetje se ukvarja z različnimi nepremičninskimi dejavnostmi in razvija projekte za gradnjo stanovanj, poslovnih zgradb in trgovskih centrov,

—   za Accor: dejavnosti na področju hotelirstva,

—   za Nextdoor: dejavnosti v sektorju poslovnih nepremičnin, zlasti ponudba in trženje inteligentnih in kolaborativnih rešitev za delovne prostore za podjetja, vključno z vrsto poslovnih storitev.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---