# Euroopan unionin L 325/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 325 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta20. joulukuuta 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 325

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta20. joulukuuta 2022

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2495, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 1380/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin vesille pääsyä koskevista rajoituksista | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2022/2496, annettu 15 päivänä joulukuuta 2022, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta | 11 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2495, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 1380/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin vesille pääsyä koskevista rajoituksista

1

*

Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2022/2496, annettu 15 päivänä joulukuuta 2022, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta

11

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2497, annettu 12 päivänä lokakuuta 2022, Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteen I muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan piireistä unionin maatalouden kirjanpidon tietoverkossa | 13 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2498, annettu 9 päivänä joulukuuta 2022, palvelujen saatavuutta koskevan tulojen ja elinolojen aihealueen otantatutkimuksen tietokokonaisuuksien teknisten tietojen täsmentämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1700 mukaisesti (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2499, annettu 12 päivänä joulukuuta 2022, verkoston luomisesta Euroopan unionin maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 soveltamissäännöistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 muuttamisesta ja oikaisemisesta | 31 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2500, annettu 13 päivänä joulukuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Keleméri bárányhús (SMM)) | 52 |
| | * | Komission asetus (EU) 2022/2501, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, suurimmalta pituudeltaan vähintään 18 metriä mutta alle 24 metriä olevien Italian lipun alla purjehtivien alusten Aristaeomorpha foliacea -katkaravun kalastuksen kieltämisestä GFCM-alueen maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11 | 53 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2502, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 965/2012 ranskankielisen toisinnon oikaisemisesta (
  1
  ) | 56 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2503, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 muuttamisesta ja oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse eläviä simpukoita ja kalastustuotteita koskevan tai UV-säteilytykseen liittyvän virallisen valvonnan käytännön järjestelyistä (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2504, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteiden III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse yhdistettyjen eläinterveys- ja virallisten todistusten ja virallisten todistusten malleista tiettyjen kalastustuotteiden ja pitkälle jalostettujen eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin tuloa varten sekä yksityisen varmennuksen mallista tiettyjen yhdistelmätuotteiden unioniin tuloa varten (
  1
  ) | 62 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/2505, annettu 8 päivänä joulukuuta 2022, Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisellä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee sekakomitean työjärjestyksen vahvistamista | 87 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2506, annettu 15 päivänä joulukuuta 2022, toimenpiteistä unionin talousarvion suojaamiseksi oikeusvaltion periaatteiden rikkomiselta Unkarissa | 94 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2507, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, annetun päätöksen 2010/452/YUTP muuttamisesta | 110 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2508, annettu 9 päivänä joulukuuta 2022, teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta tekstiiliteollisuutta varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 8984)

   (
  1
  ) | 112 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2509, annettu 15 päivänä joulukuuta 2022, valvottavien aineiden määrien määrittämisestä ja kiintiöiden jakamisesta otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 9109) | 162 |
| | | SUOSITUKSET |
| | * | Komission suositus (EU) 2022/2510, annettu 8 päivänä joulukuuta 2022, eurooppalaisen kehyksen luomisesta turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen kemikaalien ja materiaalien arviointia varten | 179 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2497, annettu 12 päivänä lokakuuta 2022, Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteen I muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan piireistä unionin maatalouden kirjanpidon tietoverkossa

13

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2498, annettu 9 päivänä joulukuuta 2022, palvelujen saatavuutta koskevan tulojen ja elinolojen aihealueen otantatutkimuksen tietokokonaisuuksien teknisten tietojen täsmentämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1700 mukaisesti (
  1
  )

1

16

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2499, annettu 12 päivänä joulukuuta 2022, verkoston luomisesta Euroopan unionin maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 soveltamissäännöistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 muuttamisesta ja oikaisemisesta

31

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2500, annettu 13 päivänä joulukuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Keleméri bárányhús (SMM))

52

*

Komission asetus (EU) 2022/2501, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, suurimmalta pituudeltaan vähintään 18 metriä mutta alle 24 metriä olevien Italian lipun alla purjehtivien alusten Aristaeomorpha foliacea -katkaravun kalastuksen kieltämisestä GFCM-alueen maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11

Aristaeomorpha foliacea

53

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2502, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 965/2012 ranskankielisen toisinnon oikaisemisesta (
  1
  )

1

56

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2503, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 muuttamisesta ja oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse eläviä simpukoita ja kalastustuotteita koskevan tai UV-säteilytykseen liittyvän virallisen valvonnan käytännön järjestelyistä (
  1
  )

1

58

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2504, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteiden III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse yhdistettyjen eläinterveys- ja virallisten todistusten ja virallisten todistusten malleista tiettyjen kalastustuotteiden ja pitkälle jalostettujen eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin tuloa varten sekä yksityisen varmennuksen mallista tiettyjen yhdistelmätuotteiden unioniin tuloa varten (
  1
  )

1

62

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/2505, annettu 8 päivänä joulukuuta 2022, Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisellä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee sekakomitean työjärjestyksen vahvistamista

87

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2506, annettu 15 päivänä joulukuuta 2022, toimenpiteistä unionin talousarvion suojaamiseksi oikeusvaltion periaatteiden rikkomiselta Unkarissa

94

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2507, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, annetun päätöksen 2010/452/YUTP muuttamisesta

110

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2508, annettu 9 päivänä joulukuuta 2022, teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta tekstiiliteollisuutta varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 8984)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 8984)

1

112

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2509, annettu 15 päivänä joulukuuta 2022, valvottavien aineiden määrien määrittämisestä ja kiintiöiden jakamisesta otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 9109)

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 9109)

162

SUOSITUKSET

*

Komission suositus (EU) 2022/2510, annettu 8 päivänä joulukuuta 2022, eurooppalaisen kehyksen luomisesta turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen kemikaalien ja materiaalien arviointia varten

179

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen delegoitu päätös N:o 204/22/KOL, annettu 16 päivänä marraskuuta 2022, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen liittyvistä kiireellisistä toimenpiteistä Norjassa asetuksen (EU) 2016/429259 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21, 39 ja 55 artiklan nojalla annetun päätöksen N:o 196/22/KOL muuttamisesta [2022/2511] | 206 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen delegoitu päätös N:o 204/22/KOL, annettu 16 päivänä marraskuuta 2022, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen liittyvistä kiireellisistä toimenpiteistä Norjassa asetuksen (EU) 2016/429259 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21, 39 ja 55 artiklan nojalla annetun päätöksen N:o 196/22/KOL muuttamisesta [2022/2511]

206

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2495,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2022,

asetuksen (EU) N:o 1380/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin vesille pääsyä koskevista rajoituksista

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unionin kalastusaluksilla on yhtäläinen pääsy unionin vesialueille ja yhtäläinen oikeus käyttää unionin vesiluonnonvaroja, jollei yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) säännöistä muuta johdu. |
| --- | --- |

(1)

Unionin kalastusaluksilla on yhtäläinen pääsy unionin vesialueille ja yhtäläinen oikeus käyttää unionin vesiluonnonvaroja, jollei yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) säännöistä muuta johdu.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 (3) säädetään poikkeuksista yhtäläistä pääsyä koskevaan sääntöön. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 (3) säädetään poikkeuksista yhtäläistä pääsyä koskevaan sääntöön.

| (3) | Kyseisen asetuksen mukaan jäsenvaltiot voivat rajoittaa kalastuksen niihin kalastusaluksiin, jotka perinteisesti kalastavat kyseisillä vesillä läheisen rannikon satamista käsin enintään 12 meripeninkulman sisällä niiden perusviivoista lukien. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisen asetuksen mukaan jäsenvaltiot voivat rajoittaa kalastuksen niihin kalastusaluksiin, jotka perinteisesti kalastavat kyseisillä vesillä läheisen rannikon satamista käsin enintään 12 meripeninkulman sisällä niiden perusviivoista lukien.

| (4) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen unionin syrjäisimpien alueiden vesillä 100 meripeninkulman sisällä kyseisten alueiden perusviivoista lukien jäsenvaltiot voivat myös rajoittaa kalastuksen kyseisten alueiden satamissa rekisteröityihin aluksiin. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen unionin syrjäisimpien alueiden vesillä 100 meripeninkulman sisällä kyseisten alueiden perusviivoista lukien jäsenvaltiot voivat myös rajoittaa kalastuksen kyseisten alueiden satamissa rekisteröityihin aluksiin.

| (5) | Voimassa olevat säännöt, joilla evätään mahdollisuus luonnonvarojen hyödyntämiseen 12 meripeninkulman alueella jäsenvaltioista, ovat edistäneet luonnonvarojen säilymistä rajoittaessaan kalastusta unionin vesialueiden herkimmillä osilla. Kyseisten sääntöjen ansiosta on myös säilynyt perinteinen kalastustoiminta, jonka varassa tiettyjen rannikkoyhteisöjen sosiaalinen ja taloudellinen kehitys hyvin suuressa määrin on. |
| --- | --- |

(5)

Voimassa olevat säännöt, joilla evätään mahdollisuus luonnonvarojen hyödyntämiseen 12 meripeninkulman alueella jäsenvaltioista, ovat edistäneet luonnonvarojen säilymistä rajoittaessaan kalastusta unionin vesialueiden herkimmillä osilla. Kyseisten sääntöjen ansiosta on myös säilynyt perinteinen kalastustoiminta, jonka varassa tiettyjen rannikkoyhteisöjen sosiaalinen ja taloudellinen kehitys hyvin suuressa määrin on.

| (6) | Nykyiset säännöt, jotka rajoittavat pääsyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen unionin syrjäisimpien alueiden ympärillä oleviin meren elollisiin luonnonvaroihin, ovat edistäneet kyseisten alueiden paikallistalouden säilymistä ottaen huomioon niiden rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen tilanne. |
| --- | --- |

(6)

Nykyiset säännöt, jotka rajoittavat pääsyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen unionin syrjäisimpien alueiden ympärillä oleviin meren elollisiin luonnonvaroihin, ovat edistäneet kyseisten alueiden paikallistalouden säilymistä ottaen huomioon niiden rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen tilanne.

| (7) | Unionin vesille pääsyyn sovellettavia rajoituksia koskevien nykyisten poikkeusten voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2022. Kyseisiä poikkeuksia olisi kuitenkin jatkettava kyseisen määräajan jälkeen vielä kymmenellä vuodella, jotta voidaan varmistaa nykyisten suojelutoimenpiteiden jatkuvuus ja välttää tämän erityisjärjestelyn käyttöönoton jälkeen saavutetun tasapainon häiriintyminen. Kyseiset poikkeukset ovat YKP:n olennainen osa, ja kyseisen jatkon kestoa ja soveltamisalaa voidaan tarkistaa YKP:n mahdollisen uudelleentarkastelun yhteydessä. |
| --- | --- |

(7)

Unionin vesille pääsyyn sovellettavia rajoituksia koskevien nykyisten poikkeusten voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2022. Kyseisiä poikkeuksia olisi kuitenkin jatkettava kyseisen määräajan jälkeen vielä kymmenellä vuodella, jotta voidaan varmistaa nykyisten suojelutoimenpiteiden jatkuvuus ja välttää tämän erityisjärjestelyn käyttöönoton jälkeen saavutetun tasapainon häiriintyminen. Kyseiset poikkeukset ovat YKP:n olennainen osa, ja kyseisen jatkon kestoa ja soveltamisalaa voidaan tarkistaa YKP:n mahdollisen uudelleentarkastelun yhteydessä.

| (8) | Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen (4) 510 artiklan mukaisesti kyseisen sopimuksen otsakkeen 5 täytäntöönpanoa, myös vesille pääsyä koskevien määräysten osalta, tarkastellaan uudelleen neljän vuoden kuluttua 30 päivänä kesäkuuta 2026 päättyvän sopeutumiskauden päättymisestä. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen (4) 510 artiklan mukaisesti kyseisen sopimuksen otsakkeen 5 täytäntöönpanoa, myös vesille pääsyä koskevien määräysten osalta, tarkastellaan uudelleen neljän vuoden kuluttua 30 päivänä kesäkuuta 2026 päättyvän sopeutumiskauden päättymisestä.

| (9) | Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus asetuksen (EU) N:o 1380/2013 5 artiklassa tarkoitettujen vesille pääsyä koskevien yleisten sääntöjen soveltamisesta ennen poikkeusten voimassaolon päättymistä. Kyseinen kertomus olisi annettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2031. |
| --- | --- |

(9)

Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus asetuksen (EU) N:o 1380/2013 5 artiklassa tarkoitettujen vesille pääsyä koskevien yleisten sääntöjen soveltamisesta ennen poikkeusten voimassaolon päättymistä. Kyseinen kertomus olisi annettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2031.

| (10) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 liitettä I olisi muutettava Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi. Kyseistä liitettä olisi myös muutettava Italian ja Kreikan yhteisen pyynnön, joka koskee Italian kalastusalusten pääsyä Kreikan aluevesien 6–12 meripeninkulman alueelle Joonianmerellä, johdosta sekä Kreikan ehdotuksen, joka koskee Italian kalastusalusten pääsyä Kreikan talousvyöhykkeellä sijaitsevalle 6–12 meripeninkulman alueelle, johdosta tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 liitettä I olisi muutettava Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi. Kyseistä liitettä olisi myös muutettava Italian ja Kreikan yhteisen pyynnön, joka koskee Italian kalastusalusten pääsyä Kreikan aluevesien 6–12 meripeninkulman alueelle Joonianmerellä, johdosta sekä Kreikan ehdotuksen, joka koskee Italian kalastusalusten pääsyä Kreikan talousvyöhykkeellä sijaitsevalle 6–12 meripeninkulman alueelle, johdosta tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

| (11) | Asetus (EU) N:o 1380/2013 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(11)

Asetus (EU) N:o 1380/2013 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 1380/2013 seuraavasti:

| 1) | muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2, 3 ja 4 kohdassa päivämäärä ”31 päivään joulukuuta 2022” päivämäärällä ”31 päivään joulukuuta 2032”; |
| --- | --- | --- |

1)

muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2, 3 ja 4 kohdassa päivämäärä ”31 päivään joulukuuta 2022” päivämäärällä ”31 päivään joulukuuta 2032”;

| b) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”5.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän artiklan soveltamisesta viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2031.”
  ; |
| --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”5.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän artiklan soveltamisesta viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2031.”

| 2) | korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa 1 päivästä tammikuuta 2023.

Tehty Strasbourgissa 14 päivänä joulukuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  
  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 123.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 22. marraskuuta 2022 (ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 8. joulukuuta 2022.

2

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

(4)  
  EUVL L 149, 30.4.2021, s. 10.

4

---

LIITE

”LIITE I

5 artiklaN 2 KOHDAN MUKAINEN RANNIKKOVESILLE PÄÄSY

1.   Irlannin rannikkovedet

a)   RANSKA

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | |
| 1. | Erris Headistä luoteeseen Sybil Pointista länteen |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Erris Headistä luoteeseen Sybil Pointista länteen

Pohjakalalajit

Rajoittamaton

Keisarihummeri

Rajoittamaton

| 2. | Mizen Headistä etelään Stagsistä etelään |
| --- | --- |

2.

Mizen Headistä etelään Stagsistä etelään

Pohjakalalajit

Rajoittamaton

Keisarihummeri

Rajoittamaton

Makrilli

Rajoittamaton

| 3. | Stagsistä etelään, Corkista etelään |
| --- | --- |

3.

Stagsistä etelään, Corkista etelään

Pohjakalalajit

Rajoittamaton

Keisarihummeri

Rajoittamaton

Makrilli

Rajoittamaton

Silli

Rajoittamaton

| 4. | Corkista etelään, Carnsore Pointista etelään |
| --- | --- |

4.

Corkista etelään, Carnsore Pointista etelään

Kaikki lajit

Rajoittamaton

| 5. | Carnsore Pointista etelään, Haulbowlinesta kaakkoon |
| --- | --- |

5.

Carnsore Pointista etelään, Haulbowlinesta kaakkoon

Kaikki lajit paitsi äyriäiset ja nilviäiset

Rajoittamaton

b)   ALANKOMAAT

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | |
| 1. | Stagsistä etelään Carnsore Pointista etelään |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Stagsistä etelään Carnsore Pointista etelään

Silli

Rajoittamaton

Makrilli

Rajoittamaton

c)   SAKSA

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | |
| 1. | Old Head of Kinsalestä etelään, Carnsore Pointista etelään |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Old Head of Kinsalestä etelään, Carnsore Pointista etelään

Silli

Rajoittamaton

| 2. | Corkista etelään Carnsore Pointista etelään |
| --- | --- |

2.

Corkista etelään Carnsore Pointista etelään

Makrilli

Rajoittamaton

d)   BELGIA

| Maantieteellinen alue | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | |
| 1. | Corkista etelään Carnsore Pointista etelään |

Maantieteellinen alue

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Corkista etelään Carnsore Pointista etelään

Pohjakalalajit

Rajoittamaton

| 2. | Wicklow Headistä itään, Carlingford Lough’sta kaakkoon |
| --- | --- |

2.

Wicklow Headistä itään, Carlingford Lough’sta kaakkoon

Pohjakalalajit

Rajoittamaton

2.   Belgian rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 3–12 meripeninkulmaa | Alankomaat | Kaikki lajit | Rajoittamaton |
| | Ranska | Silli | Rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

3–12 meripeninkulmaa

Alankomaat

Kaikki lajit

Rajoittamaton

Ranska

Silli

Rajoittamaton

3.   Tanskan rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Pohjanmeren rannikko (Tanskan ja Saksan rajalta Hanstholmiin) (6–12 meripeninkulmaa) | | | |
| | |
| Tanskan ja Saksan rajalta Blåvands Hukiin | Saksa | Kampelakalat | Rajoittamaton |
| Katkaravut | Rajoittamaton |
| Alankomaat | Kampelakalat | Rajoittamaton |
| Turskakalat | Rajoittamaton |
| Blåvands Hukista Bovbjergiin | Belgia | Turska | Rajoittamaton vain 1.6.–31.7. |
| Kolja | Rajoittamaton vain 1.6.–31.7. |
| Saksa | Kampelakalat | Rajoittamaton |
| Alankomaat | Punakampela | Rajoittamaton |
| Merianturat | Rajoittamaton |
| Thyborønista Hanstholmiin | Belgia | Valkoturska | Rajoittamaton vain 1.6.–31.7. |
| Punakampela | Rajoittamaton vain 1.6.–31.7. |
| | Saksa | Kampelakalat | Rajoittamaton |
| Kilohaili | Rajoittamaton |
| Turska | Rajoittamaton |
| Seiti | Rajoittamaton |
| Kolja | Rajoittamaton |
| Makrilli | Rajoittamaton |
| Silli | Rajoittamaton |
| Valkoturska | Rajoittamaton |
| Alankomaat | Turska | Rajoittamaton |
| Punakampela | Rajoittamaton |
| Merianturat | Rajoittamaton |
| Skagerrak
  Hanstholmista Skageniin (4–12 meripeninkulmaa) | Belgia | Punakampela | Rajoittamaton vain 1.6.–31.7. |
| Saksa | Kampelakalat | Rajoittamaton |
| Kilohaili | Rajoittamaton |
| Turska | Rajoittamaton |
| Seiti | Rajoittamaton |
| Kolja | Rajoittamaton |
| Makrilli | Rajoittamaton |
| Silli ja silakka | Rajoittamaton |
| Valkoturska | Rajoittamaton |
| Alankomaat | Turska | Rajoittamaton |
| Punakampela | Rajoittamaton |
| Merianturat | Rajoittamaton |
| Kattegat (3–12 meripeninkulmaa) | Saksa | Turska | Rajoittamaton |
| Kampelakalat | Rajoittamaton |
| Keisarihummeri | Rajoittamaton |
| Silli ja silakka | Rajoittamaton |
| Zeelandista pohjoiseen Forsnæsin majakan kautta kulkevalle leveyspiirille | Saksa | Kilohaili | Rajoittamaton |
| Itämeri (Beltit, Juutinrauma ja Bornholm mukaan luettuina) (3–12 meripeninkulmaa) | Saksa | Kampelakalat | Rajoittamaton |
| Turska | Rajoittamaton |
| Silli ja silakka | Rajoittamaton |
| Kilohaili | Rajoittamaton |
| Ankerias | Rajoittamaton |
| Lohi | Rajoittamaton |
| Valkoturska | Rajoittamaton |
| Makrilli | Rajoittamaton |
| Skagerrak (4–12 meripeninkulmaa) | Ruotsi | Kaikki lajit | Rajoittamaton |
| Kattegat (3–12 meripeninkulmaa) (1) | Ruotsi | Kaikki lajit | Rajoittamaton |
| Itämeri (3–12 meripeninkulmaa) | Ruotsi | Kaikki lajit | Rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Pohjanmeren rannikko (Tanskan ja Saksan rajalta Hanstholmiin) (6–12 meripeninkulmaa)

Tanskan ja Saksan rajalta Blåvands Hukiin

Saksa

Kampelakalat

Rajoittamaton

Katkaravut

Rajoittamaton

Alankomaat

Kampelakalat

Rajoittamaton

Turskakalat

Rajoittamaton

Blåvands Hukista Bovbjergiin

Belgia

Turska

Rajoittamaton vain 1.6.–31.7.

Kolja

Rajoittamaton vain 1.6.–31.7.

Saksa

Kampelakalat

Rajoittamaton

Alankomaat

Punakampela

Rajoittamaton

Merianturat

Rajoittamaton

Thyborønista Hanstholmiin

Belgia

Valkoturska

Rajoittamaton vain 1.6.–31.7.

Punakampela

Rajoittamaton vain 1.6.–31.7.

Saksa

Kampelakalat

Rajoittamaton

Kilohaili

Rajoittamaton

Turska

Rajoittamaton

Seiti

Rajoittamaton

Kolja

Rajoittamaton

Makrilli

Rajoittamaton

Silli

Rajoittamaton

Valkoturska

Rajoittamaton

Alankomaat

Turska

Rajoittamaton

Punakampela

Rajoittamaton

Merianturat

Rajoittamaton

Skagerrak

Hanstholmista Skageniin (4–12 meripeninkulmaa)

Belgia

Punakampela

Rajoittamaton vain 1.6.–31.7.

Saksa

Kampelakalat

Rajoittamaton

Kilohaili

Rajoittamaton

Turska

Rajoittamaton

Seiti

Rajoittamaton

Kolja

Rajoittamaton

Makrilli

Rajoittamaton

Silli ja silakka

Rajoittamaton

Valkoturska

Rajoittamaton

Alankomaat

Turska

Rajoittamaton

Punakampela

Rajoittamaton

Merianturat

Rajoittamaton

Kattegat (3–12 meripeninkulmaa)

Saksa

Turska

Rajoittamaton

Kampelakalat

Rajoittamaton

Keisarihummeri

Rajoittamaton

Silli ja silakka

Rajoittamaton

Zeelandista pohjoiseen Forsnæsin majakan kautta kulkevalle leveyspiirille

Saksa

Kilohaili

Rajoittamaton

Itämeri (Beltit, Juutinrauma ja Bornholm mukaan luettuina) (3–12 meripeninkulmaa)

Saksa

Kampelakalat

Rajoittamaton

Turska

Rajoittamaton

Silli ja silakka

Rajoittamaton

Kilohaili

Rajoittamaton

Ankerias

Rajoittamaton

Lohi

Rajoittamaton

Valkoturska

Rajoittamaton

Makrilli

Rajoittamaton

Skagerrak (4–12 meripeninkulmaa)

Ruotsi

Kaikki lajit

Rajoittamaton

Kattegat (3–12 meripeninkulmaa) (1)

Ruotsi

Kaikki lajit

Rajoittamaton

Itämeri (3–12 meripeninkulmaa)

Ruotsi

Kaikki lajit

Rajoittamaton

4.   Saksan rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Pohjanmeren rannikko (3–12 meripeninkulmaa) koko rannikko | Tanska | Pohjakalalajit | Rajoittamaton |
| Kilohaili | Rajoittamaton |
| Tuulenkala | Rajoittamaton |
| Alankomaat | Pohjakalalajit | Rajoittamaton |
| Katkaravut | Rajoittamaton |
| Tanskan ja Saksan rajalta Amrumin pohjoiskärkeen pisteeseen 54°43′ N | Tanska | Katkaravut | Rajoittamaton |
| Itämeren rannikko (3–12 meripeninkulmaa) | Tanska | Turska | Rajoittamaton |
| Punakampela | Rajoittamaton |
| Silakka | Rajoittamaton |
| Kilohaili | Rajoittamaton |
| Ankerias | Rajoittamaton |
| Valkoturska | Rajoittamaton |
| Makrilli | Rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Pohjanmeren rannikko (3–12 meripeninkulmaa) koko rannikko

Tanska

Pohjakalalajit

Rajoittamaton

Kilohaili

Rajoittamaton

Tuulenkala

Rajoittamaton

Alankomaat

Pohjakalalajit

Rajoittamaton

Katkaravut

Rajoittamaton

Tanskan ja Saksan rajalta Amrumin pohjoiskärkeen pisteeseen 54°43′ N

Tanska

Katkaravut

Rajoittamaton

Itämeren rannikko (3–12 meripeninkulmaa)

Tanska

Turska

Rajoittamaton

Punakampela

Rajoittamaton

Silakka

Rajoittamaton

Kilohaili

Rajoittamaton

Ankerias

Rajoittamaton

Valkoturska

Rajoittamaton

Makrilli

Rajoittamaton

5.   Ranskan ja merentakaisten departementtien rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Koillis-Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | | |
| Belgian ja Ranskan rajalta Manchen departementin itäpuolelle (Vire-Grandcamp-les-Bainsin suisto 49°23′30′′ N – 1°02′ WNNE) | Belgia | Pohjakalalajit | Rajoittamaton |
| Kampasimpukat | Rajoittamaton |
| Alankomaat | Kaikki lajit | Rajoittamaton |
| Dunkerquesta (2°20′ E) Cap d’Antiferiin (0°10′ E) | Saksa | Silli | Rajoittamaton vain 1.10–31.12. |
| Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | | |
| Espanjan ja Ranskan rajalta pisteeseen 46°08′ N | Espanja | Sardelli (aito anjovis) | kohdennettu kalastus, rajoittamaton vain 1.3.–30.6. |
| kalastus eläväksi syötiksi vain 1.7.–31.10. |
| Sardiinit | rajoittamaton vain 1.1.–28.2. ja 1.7.–31.12. |
| | | | Lisäksi yllämainittuihin lajeihin liittyvää toimintaa on harjoitettava vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa. |
| Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | | |
| Espanjan rajalta Cap Leucateen | Espanja | Kaikki lajit | Rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Koillis-Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Belgian ja Ranskan rajalta Manchen departementin itäpuolelle (Vire-Grandcamp-les-Bainsin suisto 49°23′30′′ N – 1°02′ WNNE)

Belgia

Pohjakalalajit

Rajoittamaton

Kampasimpukat

Rajoittamaton

Alankomaat

Kaikki lajit

Rajoittamaton

Dunkerquesta (2°20′ E) Cap d’Antiferiin (0°10′ E)

Saksa

Silli

Rajoittamaton vain 1.10–31.12.

Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Espanjan ja Ranskan rajalta pisteeseen 46°08′ N

Espanja

Sardelli (aito anjovis)

kohdennettu kalastus, rajoittamaton vain 1.3.–30.6.

kalastus eläväksi syötiksi vain 1.7.–31.10.

Sardiinit

rajoittamaton vain 1.1.–28.2. ja 1.7.–31.12.

Lisäksi yllämainittuihin lajeihin liittyvää toimintaa on harjoitettava vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa.

Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Espanjan rajalta Cap Leucateen

Espanja

Kaikki lajit

Rajoittamaton

6.   Espanjan rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | | |
| Ranskan ja Espanjan rajalta Cap Mayorin majakkaan (3°47′ W) | Ranska | Pelagiset lajit | Rajoittamaton vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa |
| Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa) | | | |
| Ranskan rajalta Cap Creusiin | Ranska | Kaikki lajit | Rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Ranskan ja Espanjan rajalta Cap Mayorin majakkaan (3°47′ W)

Ranska

Pelagiset lajit

Rajoittamaton vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa

Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Ranskan rajalta Cap Creusiin

Ranska

Kaikki lajit

Rajoittamaton

7.   Kroatian rannikkovedet (2)

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 meripeninkulman alue, joka rajoittuu Kroatian suvereniteettiin kuuluvaan merialueeseen, joka sijaitsee 45°10′:n pohjoista leveyttä pohjoispuolella Länsi-Istrian rannikolla, Kroatian meriulkorajasta, jossa mainittu leveyspiiri koskettaa Länsi-Istrian rannikon maa-aluetta (niemi Grgatov rt Funtana) | Slovenia | Pohjakalalajit ja pienet pelagiset lajit, mukaan lukien sardiini ja sardelli | 100 tonnia 25 kalastusaluksen enimmäismäärälle, joka käsittää 5 troolinuotilla varustettua kalastusalusta |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

12 meripeninkulman alue, joka rajoittuu Kroatian suvereniteettiin kuuluvaan merialueeseen, joka sijaitsee 45°10′:n pohjoista leveyttä pohjoispuolella Länsi-Istrian rannikolla, Kroatian meriulkorajasta, jossa mainittu leveyspiiri koskettaa Länsi-Istrian rannikon maa-aluetta (niemi Grgatov rt Funtana)

Slovenia

Pohjakalalajit ja pienet pelagiset lajit, mukaan lukien sardiini ja sardelli

100 tonnia 25 kalastusaluksen enimmäismäärälle, joka käsittää 5 troolinuotilla varustettua kalastusalusta

8.   Alankomaiden rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| (3–12 meripeninkulmaa) koko rannikko | Belgia | Kaikki lajit | Rajoittamaton |
| Tanska | Pohjakalalajit | Rajoittamaton |
| Kilohaili | Rajoittamaton |
| Tuulenkala | Rajoittamaton |
| Piikkimakrillit | Rajoittamaton |
| Saksa | Turska | Rajoittamaton |
| Katkaravut | Rajoittamaton |
| (6–12 meripeninkulmaa) koko rannikko | Ranska | Kaikki lajit | Rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

(3–12 meripeninkulmaa) koko rannikko

Belgia

Kaikki lajit

Rajoittamaton

Tanska

Pohjakalalajit

Rajoittamaton

Kilohaili

Rajoittamaton

Tuulenkala

Rajoittamaton

Piikkimakrillit

Rajoittamaton

Saksa

Turska

Rajoittamaton

Katkaravut

Rajoittamaton

(6–12 meripeninkulmaa) koko rannikko

Ranska

Kaikki lajit

Rajoittamaton

9.   Slovenian rannikkovedet (3)

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 meripeninkulman alue, joka rajoittuu Slovenian suvereniteettiin kuuluvaan merialueeseen, joka sijaitsee 45°10′:n pohjoista leveyttä pohjoispuolella Länsi-Istrian rannikolla, Kroatian meriulkorajasta, jossa mainittu leveyspiiri koskettaa Länsi-Istrian rannikon maa-aluetta (niemi Grgatov rt Funtana) | Kroatia | Pohjakalalajit ja pienet pelagiset lajit, mukaan lukien sardiini ja sardelli | 100 tonnia 25 kalastusaluksen enimmäismäärälle, joka käsittää 5 troolinuotilla varustettua kalastusalusta |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

12 meripeninkulman alue, joka rajoittuu Slovenian suvereniteettiin kuuluvaan merialueeseen, joka sijaitsee 45°10′:n pohjoista leveyttä pohjoispuolella Länsi-Istrian rannikolla, Kroatian meriulkorajasta, jossa mainittu leveyspiiri koskettaa Länsi-Istrian rannikon maa-aluetta (niemi Grgatov rt Funtana)

Kroatia

Pohjakalalajit ja pienet pelagiset lajit, mukaan lukien sardiini ja sardelli

100 tonnia 25 kalastusaluksen enimmäismäärälle, joka käsittää 5 troolinuotilla varustettua kalastusalusta

10.   Suomen rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Itämeri (4–12 meripeninkulmaa) (4) | Ruotsi | Kaikki lajit | Rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Itämeri (4–12 meripeninkulmaa) (4)

Ruotsi

Kaikki lajit

Rajoittamaton

11.   Ruotsin rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4–12 meripeninkulmaa) | Tanska | Kaikki lajit | Rajoittamaton |
| Kattegat (3–12 meripeninkulmaa) (5) | Tanska | Kaikki lajit | Rajoittamaton |
| Itämeri (4–12 meripeninkulmaa) | Tanska | Kaikki lajit | Rajoittamaton |
| Suomi | Kaikki lajit | Rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Skagerrak (4–12 meripeninkulmaa)

Tanska

Kaikki lajit

Rajoittamaton

Kattegat (3–12 meripeninkulmaa) (5)

Tanska

Kaikki lajit

Rajoittamaton

Itämeri (4–12 meripeninkulmaa)

Tanska

Kaikki lajit

Rajoittamaton

Suomi

Kaikki lajit

Rajoittamaton

12.   Kreikan rannikkovedet

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Laji | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Joonianmeri 6–12 meripeninkulmaa Kreikan aluevesillä | Italia | Pääjalkaiset
  Äyriäiset
  Pohjakalalajit
  Suuret pelagiset lajit | Enintään 68 alusta” |
| Etelään/kaakkoon Kreetan saarelta (itään pisteestä 26°00′00′′ E) 6–12 meripeninkulmaa Kreikan talousvyöhykkeellä |
| Etelään/kaakkoon Koufonisin saarelta 6–12 meripeninkulmaa Kreikan talousvyöhykkeellä |
| Etelään/lounaaseen Kasosin saarelta 6–12 meripeninkulmaa Kreikan talousvyöhykkeellä |
| Etelään/kaakkoon Karpathosin saarelta 6–12 meripeninkulmaa Kreikan talousvyöhykkeellä |
| Etelään/lounaaseen Rodoksen saarelta (länteen pisteestä 27°59′02,00′′ E) 6–12 meripeninkulmaa Kreikan talousvyöhykkeellä |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Laji

Laajuus tai erityispiirteet

Joonianmeri 6–12 meripeninkulmaa Kreikan aluevesillä

Italia

Pääjalkaiset

Äyriäiset

Pohjakalalajit

Suuret pelagiset lajit

Enintään 68 alusta”

Etelään/kaakkoon Kreetan saarelta (itään pisteestä 26°00′00′′ E) 6–12 meripeninkulmaa Kreikan talousvyöhykkeellä

Etelään/kaakkoon Koufonisin saarelta 6–12 meripeninkulmaa Kreikan talousvyöhykkeellä

Etelään/lounaaseen Kasosin saarelta 6–12 meripeninkulmaa Kreikan talousvyöhykkeellä

Etelään/kaakkoon Karpathosin saarelta 6–12 meripeninkulmaa Kreikan talousvyöhykkeellä

Etelään/lounaaseen Rodoksen saarelta (länteen pisteestä 27°59′02,00′′ E) 6–12 meripeninkulmaa Kreikan talousvyöhykkeellä

---

(1)  Mitattuna rannikkoviivasta.

1

(2)  Edellä mainittua järjestelyä sovelletaan Slovenian tasavallan hallituksen ja Kroatian tasavallan hallituksen välillä 4 päivänä marraskuuta 2009 Tukholmassa allekirjoitetun välityssopimuksen johdosta annetun välitystuomion täysimääräisestä täytäntöönpanosta lukien.

2

(3)  Edellä mainittua järjestelyä sovelletaan Slovenian tasavallan hallituksen ja Kroatian tasavallan hallituksen välillä 4 päivänä marraskuuta 2009 Tukholmassa allekirjoitetun välityssopimuksen johdosta annetun välitystuomion täysimääräisestä täytäntöönpanosta lukien.

3

(4)  3–12 meripeninkulmaa Bogskärin saarten ympärillä.

4

(5)  Mitattuna rannikkoviivasta.

5

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/11

---

NEUVOSTON ASETUS (EU, Euratom) 2022/2496,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2022,

vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 312 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sen jälkeen kun Venäjä käynnisti provosoimattoman ja perusteettoman hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan, unioni on tukenut Ukrainaa useilla taloudellisilla toimenpiteillä. Tukea on annettu tapauskohtaisesti rajoitetun ajan, ja se on edellyttänyt huomattavaa rahoitusta unionin talousarviosta sekä jäsenvaltioiden takauksia. |
| --- | --- |

(1)

Sen jälkeen kun Venäjä käynnisti provosoimattoman ja perusteettoman hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan, unioni on tukenut Ukrainaa useilla taloudellisilla toimenpiteillä. Tukea on annettu tapauskohtaisesti rajoitetun ajan, ja se on edellyttänyt huomattavaa rahoitusta unionin talousarviosta sekä jäsenvaltioiden takauksia.

| (2) | Ukraina tarvitsee jatkuvaa apua valtion toiminnan ylläpitämiseksi. Yhdessä muiden kansainvälisten kumppanien kanssa unionin odotetaan osaltaan täyttävän Ukrainan kiireellisiä rahoitustarpeita. Tätä varten unioni on perustanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2463 (2) nojalla uuden välineen. Kyseisen välineen nojalla merkittävä osa suunnitellusta rahoitusavusta on tarkoitus myöntää lainoina. |
| --- | --- |

(2)

Ukraina tarvitsee jatkuvaa apua valtion toiminnan ylläpitämiseksi. Yhdessä muiden kansainvälisten kumppanien kanssa unionin odotetaan osaltaan täyttävän Ukrainan kiireellisiä rahoitustarpeita. Tätä varten unioni on perustanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2463 (2) nojalla uuden välineen. Kyseisen välineen nojalla merkittävä osa suunnitellusta rahoitusavusta on tarkoitus myöntää lainoina.

| (3) | Ulkoisen epävakauden lisääntyessä on asianmukaista ottaa käyttöön jäsennelty rahoitusratkaisu vuosiksi 2023 ja 2024, jotta voidaan varmistaa jatkuva taloudellinen tuki Ukrainalle. |
| --- | --- |

(3)

Ulkoisen epävakauden lisääntyessä on asianmukaista ottaa käyttöön jäsennelty rahoitusratkaisu vuosiksi 2023 ja 2024, jotta voidaan varmistaa jatkuva taloudellinen tuki Ukrainalle.

| (4) | Sen vuoksi on aiheellista antaa unionille mahdollisuus tarjota tarvittavat talousarviovarat kestävällä ja asianmukaisella tavalla. Tämä olisi tehtävä laajentamalla nykyistä mekanismia, joka muodostuu unionin talousarviosta myönnettävästä takauksesta, koskemaan Ukrainan saataville vuosina 2023 ja 2024 saatettavaa rahoitusapua. Kyseisen mekanismin avulla olisi voitava ottaa käyttöön jopa 100 prosenttia siitä rahoitusvastuiden määrästä, joka tarvitaan lainanotto- ja lainanantotoimiin liittyvien unionin takaisinmaksuvelvoitteiden noudattamiseksi siinä tapauksessa, että unioni ei saa erääntynyttä maksua ajallaan Ukrainalta. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi on aiheellista antaa unionille mahdollisuus tarjota tarvittavat talousarviovarat kestävällä ja asianmukaisella tavalla. Tämä olisi tehtävä laajentamalla nykyistä mekanismia, joka muodostuu unionin talousarviosta myönnettävästä takauksesta, koskemaan Ukrainan saataville vuosina 2023 ja 2024 saatettavaa rahoitusapua. Kyseisen mekanismin avulla olisi voitava ottaa käyttöön jopa 100 prosenttia siitä rahoitusvastuiden määrästä, joka tarvitaan lainanotto- ja lainanantotoimiin liittyvien unionin takaisinmaksuvelvoitteiden noudattamiseksi siinä tapauksessa, että unioni ei saa erääntynyttä maksua ajallaan Ukrainalta.

| (5) | Tarvittavat määrärahat olisi voitava ottaa käyttöön unionin talousarviossa siten, että ylitetään monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioille myönnettävästä rahoitusavusta sekä Ukrainalle myönnettävästä, vuosina 2023 ja 2024 käytettävissä olevasta rahoitusavusta. Kyseinen mahdollisuus ei saisi rajoittaa velvollisuutta noudattaa neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (3) 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettua omien varojen enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(5)

Tarvittavat määrärahat olisi voitava ottaa käyttöön unionin talousarviossa siten, että ylitetään monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioille myönnettävästä rahoitusavusta sekä Ukrainalle myönnettävästä, vuosina 2023 ja 2024 käytettävissä olevasta rahoitusavusta. Kyseinen mahdollisuus ei saisi rajoittaa velvollisuutta noudattaa neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (3) 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettua omien varojen enimmäismäärää.

| (6) | Kyseisen unionin talousarviosta myönnettävän takauksen olisi periaatteessa ja jollei muita poikkeuksellisia kehityskulkuja ilmene, katettava Ukrainalle myönnettävä lyhyen aikavälin taloudellinen tuki 18 000 000 000 euroon saakka asetuksessa (EU) 2022/2463 määritellyllä tavalla, ja makrotaloudellisen rahoitusavun käyttö vuonna 2024 olisi rajoitettava kyseisen vuoden ensimmäisenä neljänneksenä tehtäviin maksuihin kyseisessä asetuksessa määritellyllä tavalla. |
| --- | --- |

(6)

Kyseisen unionin talousarviosta myönnettävän takauksen olisi periaatteessa ja jollei muita poikkeuksellisia kehityskulkuja ilmene, katettava Ukrainalle myönnettävä lyhyen aikavälin taloudellinen tuki 18 000 000 000 euroon saakka asetuksessa (EU) 2022/2463 määritellyllä tavalla, ja makrotaloudellisen rahoitusavun käyttö vuonna 2024 olisi rajoitettava kyseisen vuoden ensimmäisenä neljänneksenä tehtäviin maksuihin kyseisessä asetuksessa määritellyllä tavalla.

| (7) | Tätä asetusta olisi sovellettava ainoastaan ohjelmiin, jotka koskevat Ukrainalle myönnettävää, vuosina 2023 ja 2024 käytettävissä olevaa rahoitusapua. |
| --- | --- |

(7)

Tätä asetusta olisi sovellettava ainoastaan ohjelmiin, jotka koskevat Ukrainalle myönnettävää, vuosina 2023 ja 2024 käytettävissä olevaa rahoitusapua.

| (8) | Sen vuoksi neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093 (4) olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093 (4) olisi muutettava.

| (9) | Venäjän provosoimaton ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on aiheuttanut poikkeukselliset olosuhteet, jotka tekevät asiasta kiireellisen, ja sen vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta. |
| --- | --- |

(9)

Venäjän provosoimaton ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on aiheuttanut poikkeukselliset olosuhteet, jotka tekevät asiasta kiireellisen, ja sen vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta.

| (10) | Ukrainan tilanne huomioon ottaen tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(10)

Ukrainan tilanne huomioon ottaen tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 2 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Silloin kun on tarpeen ottaa käyttöön takaus Ukrainalle varainhoitoasetuksen 220 artiklan 1 kohdan mukaisesti myönnetylle, vuosina 2023 ja 2024 käytettävissä olevalle rahoitusavulle, tarvittava määrä otetaan käyttöön siten, että ylitetään monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät.”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Hyväksyntä annettu 24. marraskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2463, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, välineen perustamisesta tuen antamiseksi Ukrainalle vuonna 2023 (makrotaloudellinen rahoitusapu plus) (EUVL L 322, 16.12.2022, s. 1).

2

(3)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

4

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/13

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/2497,

annettu 12 päivänä lokakuuta 2022,

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteen I muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan piireistä unionin maatalouden kirjanpidon tietoverkossa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon verkoston luomisesta Euroopan unionin maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteessä I on jäsenvaltiokohtainen luettelo maatalouden kirjanpidon tietoverkon piireistä, jäljempänä ’FADN-piirit’. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteessä I on jäsenvaltiokohtainen luettelo maatalouden kirjanpidon tietoverkon piireistä, jäljempänä ’FADN-piirit’.

| (2) | Mainitun liitteen mukaan Ranska on jaettu 25 piiriin. Ranska on pyytänyt, että FADN-piirit Guadaloupe ja Martinique yhdistettäisiin asetusta (EY) N:o 1217/2009 sovellettaessa yhdeksi FADN-piiriksi: Antilles françaises. Tämä pyyntö on perusteltu, sillä molempien nykyisten FADN-piirien maatiloilla harjoitetaan hyvin samankaltaisia viljelymuotoja (pitkälle erikoistunutta hedelmien ja erityisesti banaanien viljelyä sekä sokeriruo’on tuotantoa ja puutarhaviljelyä). Lisäksi Guadeloupen ja Martiniquen piirien yhdistämisellä yhdeksi FADN-piiriksi saadaan suurempi otoskoko ja luotettavampia tuloksia useammista viljelymuodoista. Tämä yhdistäminen olisi sen vuoksi otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteessä I olevassa FADN-piirien luettelossa. |
| --- | --- |

(2)

Mainitun liitteen mukaan Ranska on jaettu 25 piiriin. Ranska on pyytänyt, että FADN-piirit Guadaloupe ja Martinique yhdistettäisiin asetusta (EY) N:o 1217/2009 sovellettaessa yhdeksi FADN-piiriksi: Antilles françaises. Tämä pyyntö on perusteltu, sillä molempien nykyisten FADN-piirien maatiloilla harjoitetaan hyvin samankaltaisia viljelymuotoja (pitkälle erikoistunutta hedelmien ja erityisesti banaanien viljelyä sekä sokeriruo’on tuotantoa ja puutarhaviljelyä). Lisäksi Guadeloupen ja Martiniquen piirien yhdistämisellä yhdeksi FADN-piiriksi saadaan suurempi otoskoko ja luotettavampia tuloksia useammista viljelymuodoista. Tämä yhdistäminen olisi sen vuoksi otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteessä I olevassa FADN-piirien luettelossa.

| (3) | Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vuoksi FADN-tietoverkon tietoja ei enää kerätä kyseisessä maassa. Tämän vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteessä I olevasta FADN-piirien luettelosta. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vuoksi FADN-tietoverkon tietoja ei enää kerätä kyseisessä maassa. Tämän vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteessä I olevasta FADN-piirien luettelosta.

| (4) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitettä I olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitettä I olisi muutettava.

| (5) | Jotta Ranskan uutta piiriä koskevan tiedonkeruun mukauttamiseen olisi riittävästi aikaa, tässä asetuksessa säädettyä FADN-piirien päivitettyä luetteloa olisi sovellettava tilivuodesta 2023 alkaen, |
| --- | --- |

(5)

Jotta Ranskan uutta piiriä koskevan tiedonkeruun mukauttamiseen olisi riittävästi aikaa, tässä asetuksessa säädettyä FADN-piirien päivitettyä luetteloa olisi sovellettava tilivuodesta 2023 alkaen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan tilivuodesta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 15.12.2009, s. 27.

1

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liite I seuraavasti:

| 1) | Korvataan Ranskaa koskeva FADN-piirien luettelo seuraavasti: |
| --- | --- |

1)

Korvataan Ranskaa koskeva FADN-piirien luettelo seuraavasti:

”
  Ranska

| 1. | Île-de-France |
| --- | --- |

1.

Île-de-France

| 2. | Champagne-Ardenne |
| --- | --- |

2.

Champagne-Ardenne

| 3. | Picardie |
| --- | --- |

3.

Picardie

| 4. | Haute-Normandie |
| --- | --- |

4.

Haute-Normandie

| 5. | Centre |
| --- | --- |

5.

Centre

| 6. | Basse-Normandie |
| --- | --- |

6.

Basse-Normandie

| 7. | Bourgogne |
| --- | --- |

7.

Bourgogne

| 8. | Nord-Pas de Calais |
| --- | --- |

8.

Nord-Pas de Calais

| 9. | Lorraine |
| --- | --- |

9.

Lorraine

| 10. | Alsace |
| --- | --- |

10.

Alsace

| 11. | Franche-Comté |
| --- | --- |

11.

Franche-Comté

| 12. | Pays de la Loire |
| --- | --- |

12.

Pays de la Loire

| 13. | Bretagne |
| --- | --- |

13.

Bretagne

| 14. | Poitou-Charentes |
| --- | --- |

14.

Poitou-Charentes

| 15. | Aquitaine |
| --- | --- |

15.

Aquitaine

| 16. | Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

16.

Midi-Pyrénées

| 17. | Limousin |
| --- | --- |

17.

Limousin

| 18. | Rhône-Alpes |
| --- | --- |

18.

Rhône-Alpes

| 19. | Auvergne |
| --- | --- |

19.

Auvergne

| 20. | Languedoc-Roussillon |
| --- | --- |

20.

Languedoc-Roussillon

| 21. | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| --- | --- |

21.

Provence-Alpes-Côte d’Azur

| 22. | Corse |
| --- | --- |

22.

Corse

| 23. | Antilles françaises |
| --- | --- |

23.

Antilles françaises

| 24. | La Réunion” |
| --- | --- |

24.

La Réunion”

| 2) | poistetaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva kohta. |
| --- | --- |

2)

poistetaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva kohta.

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/16

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2498,

annettu 9 päivänä joulukuuta 2022,

palvelujen saatavuutta koskevan tulojen ja elinolojen aihealueen otantatutkimuksen tietokokonaisuuksien teknisten tietojen täsmentämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1700 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisten puitteiden vahvistamisesta otannalla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville henkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 808/2004, (EY) N:o 452/2008 ja (EY) N:o 1338/2008 muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2003 sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 kumoamisesta 10 päivänä lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1700 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta voidaan varmistaa, että tulojen ja elinolojen aihealueen tutkimus toteutetaan asianmukaisesti, komission olisi täsmennettävä palvelujen saatavuutta koskevien tietokokonaisuuksien tekniset tiedot. |
| --- | --- |

(1)

Jotta voidaan varmistaa, että tulojen ja elinolojen aihealueen tutkimus toteutetaan asianmukaisesti, komission olisi täsmennettävä palvelujen saatavuutta koskevien tietokokonaisuuksien tekniset tiedot.

| (2) | Tulojen ja elinolojen aihealue tarjoaa eurooppalaisessa ohjausjaksossa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa edellytettäviä tietoja, erityisesti tulonjaosta, köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä. Se tarjoaa tietoa myös muihin unionin politiikan toimintalinjoihin, jotka liittyvät elinoloihin ja köyhyyteen. Tässä yhteydessä komissiolle (Eurostatille) olisi toimitettava yksityiskohtaiset tiedot palvelujen saatavuudesta, erityisesti palvelujen käytöstä, kohtuuhintaisuudesta, täyttymättömistä tarpeista ja syistä. |
| --- | --- |

(2)

Tulojen ja elinolojen aihealue tarjoaa eurooppalaisessa ohjausjaksossa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa edellytettäviä tietoja, erityisesti tulonjaosta, köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä. Se tarjoaa tietoa myös muihin unionin politiikan toimintalinjoihin, jotka liittyvät elinoloihin ja köyhyyteen. Tässä yhteydessä komissiolle (Eurostatille) olisi toimitettava yksityiskohtaiset tiedot palvelujen saatavuudesta, erityisesti palvelujen käytöstä, kohtuuhintaisuudesta, täyttymättömistä tarpeista ja syistä.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (2) 7 artiklalla perustetun Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (2) 7 artiklalla perustetun Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tulojen ja elinolojen aihealueeseen kuuluvien yksityiskohtaisten aiheiden ”palveluiden käyttö, hoitopalvelut ja itsenäisen elämän tukipalvelut mukaan lukien”, ”palveluiden kohtuuhintaisuus”, ”täyttymättömät tarpeet ja syyt” tietokokonaisuuksien tekniset tiedot vahvistetaan liitteessä, ja ne koskevat seuraavia:

| a) | muuttujan tunnus, |
| --- | --- |

a)

muuttujan tunnus,

| b) | muuttujan nimi, |
| --- | --- |

b)

muuttujan nimi,

| c) | tietosisällön kuvaus ja koodi, |
| --- | --- |

c)

tietosisällön kuvaus ja koodi,

| d) | keruuyksikkö, |
| --- | --- |

d)

keruuyksikkö,

| e) | viiteajanjakso. |
| --- | --- |

e)

viiteajanjakso.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 261I, 14.10.2019, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

2

---

LIITE

Muuttujien tekniset ominaispiirteet

| Muuttujan tunnus | Muuttujan nimi | Tietosisällön koodi | Tietosisällön kuvaus | Keruuyksikkö | Viiteajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Palveluiden käyttö, hoitopalvelut ja itsenäisen elämän tukipalvelut mukaan lukien |
| HC190 | Onko kotitaloudessa henkilöitä, jotka tarvitsevat pitkäaikaishoitoa fyysisen tai psyykkisen sairauden, vamman tai vanhuuden vuoksi | 1 | Kyllä | Kotitalous | Tutkimusajankohta |
| 2 | Ei |
| HC190_F | Onko kotitaloudessa henkilöitä, jotka tarvitsevat pitkäaikaishoitoa fyysisen tai psyykkisen sairauden, vamman tai vanhuuden vuoksi (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| HC200 | Onko kotitalous vastaanottanut ammattimaisia kotihoitopalveluja | 1 | Kyllä | Kotitalous | Tutkimusajankohta |
| 2 | Ei |
| HC200_F | Onko kotitalous vastaanottanut ammattimaisia kotihoitopalveluja (merkintä) | 1 | Kerätty tutkimuksella/haastattelulla | | |
| 2 | Kerätty hallinnollisista tiedoista |
| 3 | Imputoitu |
| 4 | Lähdettä ei voida määrittää |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (kukaan kotitaloudessa asuva ei tarvitse ammattimaista kotihoitoa HC190 = 2) |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| PC280 | Joukkoliikenteen käytön tiheys | 1 | Päivittäin | Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin) | Viimeksi kuluneet 12 kuukautta |
| 2 | Joka viikko (ei joka päivä) |
| 3 | Joka kuukausi (ei joka viikko) |
| 4 | Harvemmin kuin kerran kuukaudessa |
| 5 | Ei koskaan |
| PC280_F | Joukkoliikenteen käytön tiheys (merkintä) | 1 | Kerätty tutkimuksella/haastattelulla | | |
| 2 | Kerätty hallinnollisista tiedoista |
| 3 | Imputoitu |
| 4 | Lähdettä ei voida määrittää |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -3 | Muu kuin kohdehenkilö |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| PC310 | Oikeus työttömyysetuuksiin | 1 | Kyllä | Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin) | Tutkimusajankohta |
| 2 | Ei |
| 3 | Ei osaa sanoa |
| PC310_F | Oikeus työttömyysetuuksiin (merkintä) | 1 | Kerätty tutkimuksella/haastattelulla | | |
| 2 | Kerätty hallinnollisista tiedoista |
| 3 | Imputoitu |
| 4 | Lähdettä ei voida määrittää |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (ei palkkatyössä tai itsenäinen ammatinharjoittaja PL032 = 2,3,4,5,6,7,8) |
| -3 | Muu kuin kohdehenkilö |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| PC320 | Oikeus sairausetuuksiin | 1 | Kyllä | Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin) | Tutkimusajankohta |
| 2 | Ei |
| 3 | Ei osaa sanoa |
| PC320_F | Oikeus sairausetuuksiin (merkintä) | 1 | Kerätty tutkimuksella/haastattelulla | | |
| 2 | Kerätty hallinnollisista tiedoista |
| 3 | Imputoitu |
| 4 | Lähdettä ei voida määrittää |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (ei palkkatyössä tai itsenäinen ammatinharjoittaja PL032 = 2,3,4,5,6,7,8) |
| -3 | Muu kuin kohdehenkilö |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| PC330 | Syrjityksi tulemisen tunne hallintovirastoissa asioinnin tai julkisten palvelujen käytön yhteydessä
  (esim. työvoimapalvelut tai terveys- ja sosiaalipalvelut) | 1 | En ole asioinut hallintovirastoissa tai käyttänyt julkisia palveluja | Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin) | Viimeksi kuluneet 12 kuukautta |
| 2 | Pääasiassa iän perusteella (liian nuori/vanha) |
| 3 | Pääasiassa sukupuolen perusteella (mies/nainen/ei-binääri) |
| 4 | Pääasiassa vammaisuuden tai pitkäaikaisen sairauden perusteella |
| 5 | Pääasiassa maahanmuuttajataustan tai etnisen alkuperän perusteella |
| 6 | Pääasiassa uskonnon tai vakaumuksen perusteella (VAPAAEHTOINEN) |
| 7 | Pääasiassa seksuaalisen suuntautumisen perusteella (VAPAAEHTOINEN) |
| 8 | Pääasiassa muusta syystä |
| 9 | En ole tuntenut tulleeni syrjityksi |
| PC330_F | Syrjityksi tulemisen tunne hallintovirastoissa asioimisen tai julkisten palvelujen käytön yhteydessä
  (esim. työvoimapalvelut tai terveys- ja sosiaalipalvelut) (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -3 | Muu kuin kohdehenkilö |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| PC340 | Syrjityksi tulemisen tunne asuntoa etsiessä | 1 | En ole etsinyt asuntoa | Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin) | Viimeksi kuluneet 5 vuotta |
| 2 | Pääasiassa iän perusteella (liian nuori/vanha) |
| 3 | Pääasiassa sukupuolen perusteella (mies/nainen/ei-binääri) |
| 4 | Pääasiassa vammaisuuden tai pitkäaikaisen sairauden perusteella |
| 5 | Pääasiassa maahanmuuttajataustan tai etnisen alkuperän perusteella |
| 6 | Pääasiassa uskonnon tai vakaumuksen perusteella (VAPAAEHTOINEN) |
| 7 | Pääasiassa seksuaalisen suuntautumisen perusteella (VAPAAEHTOINEN) |
| 8 | Pääasiassa muusta syystä |
| 9 | En ole tuntenut tulleeni syrjityksi |
| PC340_F | Syrjityksi tulemisen tunne asuntoa etsiessä (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -3 | Muu kuin kohdehenkilö |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| PC350 | Syrjityksi tulemisen tunne koulutuksen yhteydessä | 1 | En ole ollut opiskelija tai opiskelijan vanhempi (viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana) | Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin) | Viimeksi kuluneet 12 kuukautta |
| 2 | Pääasiassa iän perusteella (liian nuori/vanha) |
| 3 | Pääasiassa sukupuolen perusteella (mies/nainen/ei-binääri) |
| 4 | Pääasiassa vammaisuuden tai pitkäaikaisen sairauden perusteella |
| 5 | Pääasiassa maahanmuuttajataustan tai etnisen alkuperän perusteella |
| 6 | Pääasiassa uskonnon tai vakaumuksen perusteella (VAPAAEHTOINEN) |
| 7 | Pääasiassa seksuaalisen suuntautumisen perusteella (VAPAAEHTOINEN) |
| 8 | Pääasiassa muusta syystä |
| 9 | En ole tuntenut tulleeni syrjityksi |
| PC350_F | Syrjityksi tulemisen tunne koulutuksen yhteydessä (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -3 | Muu kuin kohdehenkilö |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| PC360 | Syrjityksi tulemisen tunne julkisissa tiloissa (myymälät, kahvilat, ravintolat, vapaa-ajantilat) | 1 | Pääasiassa iän perusteella (liian nuori/vanha) | Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin) | Viimeksi kuluneet 12 kuukautta |
| 2 | Pääasiassa sukupuolen perusteella (mies/nainen/ei-binääri) |
| 3 | Pääasiassa vammaisuuden tai pitkäaikaisen sairauden perusteella |
| 4 | Pääasiassa maahanmuuttajataustan tai etnisen alkuperän perusteella |
| 5 | Pääasiassa uskonnon tai vakaumuksen perusteella (VAPAAEHTOINEN) |
| 6 | Pääasiassa seksuaalisen suuntautumisen perusteella (VAPAAEHTOINEN) |
| 7 | Pääasiassa muusta syystä |
| 8 | En ole tuntenut tulleeni syrjityksi |
| PC360_F | Syrjityksi tulemisen tunne julkisissa tiloissa (myymälät, kahvilat, ravintolat, vapaa-ajantilat) (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -3 | Muu kuin kohdehenkilö |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| Palveluiden kohtuuhintaisuus |
| HC221 | Ammattimaisista kotihoitopalveluista maksaminen | 1 | Maksetaan kokonaisuudessaan yksityisestä tai julkisesta sairausvakuutuksesta tai muista sosiaalisen suojelun järjestelmistä | Kotitalous | Viimeksi kuluneet 12 kuukautta |
| 2 | Käyttäjä/kotitalous maksaa osittain |
| 3 | Käyttäjä/kotitalous maksaa kokonaisuudessaan |
| 4 | Ei osaa sanoa |
| HC221_F | Ammattimaisista kotihoitopalveluista maksaminen (merkintä) | 1 | Kerätty tutkimuksella/haastattelulla | | |
| 2 | Kerätty hallinnollisista tiedoista |
| 3 | Imputoitu |
| 4 | Lähdettä ei voida määrittää |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (kotihoitopalveluja ei käytetty HC200 = 2) |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| HC230 | Selviytyminen ammattimaisen kotihoidon aiheuttamista kustannuksista | 1 | Erittäin suuria vaikeuksia | Kotitalous | Viimeksi kuluneet 12 kuukautta |
| 2 | Suuria vaikeuksia |
| 3 | Kohtuullisia vaikeuksia |
| 4 | Melko helppoa |
| 5 | Helppoa |
| 6 | Erittäin helppoa |
| HC230_F | Selviytyminen ammattimaisen kotihoidon aiheuttamista kustannuksista (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (kotihoitopalveluja ei käytetty HC200 = 2 tai HC221 = 1) |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| HC300 | Joukkoliikenteestä aiheutuva taloudellinen rasite | 1 | Suuri rasite | Kotitalous | Viimeksi kuluneet 12 kuukautta |
| 2 | Vähäinen rasite |
| 3 | Ei ole rasite |
| 4 | Kukaan kotitaloudessa ei ole käyttänyt joukkoliikennettä |
| HC300_F | Joukkoliikenteestä aiheutuva taloudellinen rasite (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| RC370 | Virallisista lastenhoitopalveluista maksaminen | 1 | Kyllä | Kaikki enintään 12-vuotiaat kotitalouden jäsenet | Viimeksi kuluneet 12 kuukautta |
| 2 | Ei |
| RC370_F | Virallisista lastenhoitopalveluista maksaminen (merkintä) | 1 | Kerätty tutkimuksella/haastattelulla | | |
| 2 | Kerätty hallinnollisista tiedoista |
| 3 | Imputoitu |
| 4 | Lähdettä ei voida määrittää |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (ei 0–12-vuotiaita) |
| -4 | Ei sovelleta (virallisia lastenhoitopalveluja ei käytetty RL030 = 0 ja RL040 = 0) |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| HC040 | Selviytyminen virallisten lastenhoitopalvelujen aiheuttamista kustannuksista | 1 | Erittäin suuria vaikeuksia | Kotitalous | Viimeksi kuluneet 12 kuukautta |
| 2 | Suuria vaikeuksia |
| 3 | Kohtuullisia vaikeuksia |
| 4 | Melko helppoa |
| 5 | Helppoa |
| 6 | Erittäin helppoa |
| HC040_F | Selviytyminen virallisten lastenhoitopalvelujen aiheuttamista kustannuksista (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (kotitaloudessa ei ole 0–12-vuotiaita lapsia) |
| -4 | Ei sovelleta (virallisia lastenhoitopalveluja ei käytetty RL030 = 0 ja RL040 = 0 tai RC370 = 2) |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| Täyttymättömät tarpeet ja syyt |
| HC240 | Onko ammattimaisiin kotihoitopalveluihin liittyviä tyydyttämättömiä tarpeita | 1
  2 | Kyllä
  Ei | Kotitalous | Tutkimusajankohta |
| HC240_F | Onko ammattimaisiin kotihoitopalveluihin liittyviä tyydyttämättömiä tarpeita (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (kukaan kotitaloudessa asuva ei tarvinnut kotihoitoa HC190 = 2) |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| HC250 | Pääasiallisin syy olla vastaanottamatta (enempää) ammattimaisia kotihoitopalveluja | 1 | Ei ole varaa | Kotitalous | Tutkimusajankohta |
| 2 | Palveluja tarvitseva henkilö on kieltäytynyt vastaanottamasta palveluja |
| 3 | Kyseisiä hoitopalveluja ei ole saatavilla |
| 4 | Saatavilla olevien palvelujen laatu ei ole tyydyttävä |
| 5 | Muu syy |
| HC250_F | Pääasiallisin syy olla vastaanottamatta (enempää) ammattimaisia kotihoitopalveluja (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (HC240 = 2) |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| RC380 | Onko virallisia lastenhoitopalveluja koskevia tyydyttämättömiä tarpeita | 1 | Kyllä | Kaikki enintään 12-vuotiaat kotitalouden jäsenet | Tutkimusajankohta |
| 2 | Ei |
| RC380_F | Onko virallisia lastenhoitopalveluja koskevia tyydyttämättömiä tarpeita (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (ei 0–12-vuotiaita) |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| RC390 | Pääasiallinen syy siihen, miksi ei käytä (enemmän) virallisia lastenhoitopalveluja | 1 | Ei ole varaa | Kaikki enintään 12-vuotiaat kotitalouden jäsenet | Tutkimusajankohta |
| 2 | Vapaita hoitopaikkoja ei ole |
| 3 | Vapaita hoitopaikkoja on, mutta ei lähietäisyydellä |
| 4 | Vapaita hoitopaikkoja on, mutta aukioloajat eivät sovi |
| 5 | Vapaita hoitopaikkoja on, mutta palvelujen laatu ei ole tyydyttävä |
| 6 | Muu syy |
| RC390_F | Pääasiallinen syy siihen, miksi ei käytä (enemmän) virallisia lastenhoitopalveluja (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (ei 0–12-vuotiaita) |
| -4 | Ei sovelleta (ei täyttymättömiä tarpeita RC380 = 2) |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |
| PC290 | Pääasiallinen syy siihen, miksi ei käytä säännöllisesti joukkoliikennettä | 1 | Liian kallista | Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin) | Viimeksi kuluneet 12 kuukautta |
| 2 | Alueella ei ole joukkoliikennettä |
| 3 | Pääsy on fyysisesti liian vaikeaa |
| 4 | Liian harva vuorotiheys tai hankalat aikataulut |
| 5 | Liian pitkä matkustusaika |
| 6 | Turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet |
| 7 | Muu syy |
| PC290_F | Pääasiallinen syy siihen, miksi ei käytä säännöllisesti joukkoliikennettä (merkintä) | 1 | Tieto annettu | | |
| -1 | Tieto puuttuu |
| -2 | Ei sovelleta (PC280 = 1,2,3) |
| -3 | Muu kuin kohdehenkilö |
| -7 | Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty) |

Muuttujan tunnus

Muuttujan nimi

Tietosisällön koodi

Tietosisällön kuvaus

Keruuyksikkö

Viiteajanjakso

Palveluiden käyttö, hoitopalvelut ja itsenäisen elämän tukipalvelut mukaan lukien

HC190

Onko kotitaloudessa henkilöitä, jotka tarvitsevat pitkäaikaishoitoa fyysisen tai psyykkisen sairauden, vamman tai vanhuuden vuoksi

1

Kyllä

Kotitalous

Tutkimusajankohta

2

Ei

HC190_F

Onko kotitaloudessa henkilöitä, jotka tarvitsevat pitkäaikaishoitoa fyysisen tai psyykkisen sairauden, vamman tai vanhuuden vuoksi (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

HC200

Onko kotitalous vastaanottanut ammattimaisia kotihoitopalveluja

1

Kyllä

Kotitalous

Tutkimusajankohta

2

Ei

HC200_F

Onko kotitalous vastaanottanut ammattimaisia kotihoitopalveluja (merkintä)

1

Kerätty tutkimuksella/haastattelulla

2

Kerätty hallinnollisista tiedoista

3

Imputoitu

4

Lähdettä ei voida määrittää

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (kukaan kotitaloudessa asuva ei tarvitse ammattimaista kotihoitoa HC190 = 2)

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

PC280

Joukkoliikenteen käytön tiheys

1

Päivittäin

Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin)

Viimeksi kuluneet 12 kuukautta

2

Joka viikko (ei joka päivä)

3

Joka kuukausi (ei joka viikko)

4

Harvemmin kuin kerran kuukaudessa

5

Ei koskaan

PC280_F

Joukkoliikenteen käytön tiheys (merkintä)

1

Kerätty tutkimuksella/haastattelulla

2

Kerätty hallinnollisista tiedoista

3

Imputoitu

4

Lähdettä ei voida määrittää

-1

Tieto puuttuu

-3

Muu kuin kohdehenkilö

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

PC310

Oikeus työttömyysetuuksiin

1

Kyllä

Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin)

Tutkimusajankohta

2

Ei

3

Ei osaa sanoa

PC310_F

Oikeus työttömyysetuuksiin (merkintä)

1

Kerätty tutkimuksella/haastattelulla

2

Kerätty hallinnollisista tiedoista

3

Imputoitu

4

Lähdettä ei voida määrittää

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (ei palkkatyössä tai itsenäinen ammatinharjoittaja PL032 = 2,3,4,5,6,7,8)

-3

Muu kuin kohdehenkilö

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

PC320

Oikeus sairausetuuksiin

1

Kyllä

Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin)

Tutkimusajankohta

2

Ei

3

Ei osaa sanoa

PC320_F

Oikeus sairausetuuksiin (merkintä)

1

Kerätty tutkimuksella/haastattelulla

2

Kerätty hallinnollisista tiedoista

3

Imputoitu

4

Lähdettä ei voida määrittää

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (ei palkkatyössä tai itsenäinen ammatinharjoittaja PL032 = 2,3,4,5,6,7,8)

-3

Muu kuin kohdehenkilö

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

PC330

Syrjityksi tulemisen tunne hallintovirastoissa asioinnin tai julkisten palvelujen käytön yhteydessä

(esim. työvoimapalvelut tai terveys- ja sosiaalipalvelut)

1

En ole asioinut hallintovirastoissa tai käyttänyt julkisia palveluja

Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin)

Viimeksi kuluneet 12 kuukautta

2

Pääasiassa iän perusteella (liian nuori/vanha)

3

Pääasiassa sukupuolen perusteella (mies/nainen/ei-binääri)

4

Pääasiassa vammaisuuden tai pitkäaikaisen sairauden perusteella

5

Pääasiassa maahanmuuttajataustan tai etnisen alkuperän perusteella

6

Pääasiassa uskonnon tai vakaumuksen perusteella (VAPAAEHTOINEN)

7

Pääasiassa seksuaalisen suuntautumisen perusteella (VAPAAEHTOINEN)

8

Pääasiassa muusta syystä

9

En ole tuntenut tulleeni syrjityksi

PC330_F

Syrjityksi tulemisen tunne hallintovirastoissa asioimisen tai julkisten palvelujen käytön yhteydessä

(esim. työvoimapalvelut tai terveys- ja sosiaalipalvelut) (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-3

Muu kuin kohdehenkilö

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

PC340

Syrjityksi tulemisen tunne asuntoa etsiessä

1

En ole etsinyt asuntoa

Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin)

Viimeksi kuluneet 5 vuotta

2

Pääasiassa iän perusteella (liian nuori/vanha)

3

Pääasiassa sukupuolen perusteella (mies/nainen/ei-binääri)

4

Pääasiassa vammaisuuden tai pitkäaikaisen sairauden perusteella

5

Pääasiassa maahanmuuttajataustan tai etnisen alkuperän perusteella

6

Pääasiassa uskonnon tai vakaumuksen perusteella (VAPAAEHTOINEN)

7

Pääasiassa seksuaalisen suuntautumisen perusteella (VAPAAEHTOINEN)

8

Pääasiassa muusta syystä

9

En ole tuntenut tulleeni syrjityksi

PC340_F

Syrjityksi tulemisen tunne asuntoa etsiessä (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-3

Muu kuin kohdehenkilö

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

PC350

Syrjityksi tulemisen tunne koulutuksen yhteydessä

1

En ole ollut opiskelija tai opiskelijan vanhempi (viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana)

Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin)

Viimeksi kuluneet 12 kuukautta

2

Pääasiassa iän perusteella (liian nuori/vanha)

3

Pääasiassa sukupuolen perusteella (mies/nainen/ei-binääri)

4

Pääasiassa vammaisuuden tai pitkäaikaisen sairauden perusteella

5

Pääasiassa maahanmuuttajataustan tai etnisen alkuperän perusteella

6

Pääasiassa uskonnon tai vakaumuksen perusteella (VAPAAEHTOINEN)

7

Pääasiassa seksuaalisen suuntautumisen perusteella (VAPAAEHTOINEN)

8

Pääasiassa muusta syystä

9

En ole tuntenut tulleeni syrjityksi

PC350_F

Syrjityksi tulemisen tunne koulutuksen yhteydessä (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-3

Muu kuin kohdehenkilö

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

PC360

Syrjityksi tulemisen tunne julkisissa tiloissa (myymälät, kahvilat, ravintolat, vapaa-ajantilat)

1

Pääasiassa iän perusteella (liian nuori/vanha)

Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin)

Viimeksi kuluneet 12 kuukautta

2

Pääasiassa sukupuolen perusteella (mies/nainen/ei-binääri)

3

Pääasiassa vammaisuuden tai pitkäaikaisen sairauden perusteella

4

Pääasiassa maahanmuuttajataustan tai etnisen alkuperän perusteella

5

Pääasiassa uskonnon tai vakaumuksen perusteella (VAPAAEHTOINEN)

6

Pääasiassa seksuaalisen suuntautumisen perusteella (VAPAAEHTOINEN)

7

Pääasiassa muusta syystä

8

En ole tuntenut tulleeni syrjityksi

PC360_F

Syrjityksi tulemisen tunne julkisissa tiloissa (myymälät, kahvilat, ravintolat, vapaa-ajantilat) (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-3

Muu kuin kohdehenkilö

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

Palveluiden kohtuuhintaisuus

HC221

Ammattimaisista kotihoitopalveluista maksaminen

1

Maksetaan kokonaisuudessaan yksityisestä tai julkisesta sairausvakuutuksesta tai muista sosiaalisen suojelun järjestelmistä

Kotitalous

Viimeksi kuluneet 12 kuukautta

2

Käyttäjä/kotitalous maksaa osittain

3

Käyttäjä/kotitalous maksaa kokonaisuudessaan

4

Ei osaa sanoa

HC221_F

Ammattimaisista kotihoitopalveluista maksaminen (merkintä)

1

Kerätty tutkimuksella/haastattelulla

2

Kerätty hallinnollisista tiedoista

3

Imputoitu

4

Lähdettä ei voida määrittää

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (kotihoitopalveluja ei käytetty HC200 = 2)

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

HC230

Selviytyminen ammattimaisen kotihoidon aiheuttamista kustannuksista

1

Erittäin suuria vaikeuksia

Kotitalous

Viimeksi kuluneet 12 kuukautta

2

Suuria vaikeuksia

3

Kohtuullisia vaikeuksia

4

Melko helppoa

5

Helppoa

6

Erittäin helppoa

HC230_F

Selviytyminen ammattimaisen kotihoidon aiheuttamista kustannuksista (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (kotihoitopalveluja ei käytetty HC200 = 2 tai HC221 = 1)

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

HC300

Joukkoliikenteestä aiheutuva taloudellinen rasite

1

Suuri rasite

Kotitalous

Viimeksi kuluneet 12 kuukautta

2

Vähäinen rasite

3

Ei ole rasite

4

Kukaan kotitaloudessa ei ole käyttänyt joukkoliikennettä

HC300_F

Joukkoliikenteestä aiheutuva taloudellinen rasite (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

RC370

Virallisista lastenhoitopalveluista maksaminen

1

Kyllä

Kaikki enintään 12-vuotiaat kotitalouden jäsenet

Viimeksi kuluneet 12 kuukautta

2

Ei

RC370_F

Virallisista lastenhoitopalveluista maksaminen (merkintä)

1

Kerätty tutkimuksella/haastattelulla

2

Kerätty hallinnollisista tiedoista

3

Imputoitu

4

Lähdettä ei voida määrittää

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (ei 0–12-vuotiaita)

-4

Ei sovelleta (virallisia lastenhoitopalveluja ei käytetty RL030 = 0 ja RL040 = 0)

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

HC040

Selviytyminen virallisten lastenhoitopalvelujen aiheuttamista kustannuksista

1

Erittäin suuria vaikeuksia

Kotitalous

Viimeksi kuluneet 12 kuukautta

2

Suuria vaikeuksia

3

Kohtuullisia vaikeuksia

4

Melko helppoa

5

Helppoa

6

Erittäin helppoa

HC040_F

Selviytyminen virallisten lastenhoitopalvelujen aiheuttamista kustannuksista (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (kotitaloudessa ei ole 0–12-vuotiaita lapsia)

-4

Ei sovelleta (virallisia lastenhoitopalveluja ei käytetty RL030 = 0 ja RL040 = 0 tai RC370 = 2)

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

Täyttymättömät tarpeet ja syyt

HC240

Onko ammattimaisiin kotihoitopalveluihin liittyviä tyydyttämättömiä tarpeita

1

2

Kyllä

Ei

Kotitalous

Tutkimusajankohta

HC240_F

Onko ammattimaisiin kotihoitopalveluihin liittyviä tyydyttämättömiä tarpeita (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (kukaan kotitaloudessa asuva ei tarvinnut kotihoitoa HC190 = 2)

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

HC250

Pääasiallisin syy olla vastaanottamatta (enempää) ammattimaisia kotihoitopalveluja

1

Ei ole varaa

Kotitalous

Tutkimusajankohta

2

Palveluja tarvitseva henkilö on kieltäytynyt vastaanottamasta palveluja

3

Kyseisiä hoitopalveluja ei ole saatavilla

4

Saatavilla olevien palvelujen laatu ei ole tyydyttävä

5

Muu syy

HC250_F

Pääasiallisin syy olla vastaanottamatta (enempää) ammattimaisia kotihoitopalveluja (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (HC240 = 2)

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

RC380

Onko virallisia lastenhoitopalveluja koskevia tyydyttämättömiä tarpeita

1

Kyllä

Kaikki enintään 12-vuotiaat kotitalouden jäsenet

Tutkimusajankohta

2

Ei

RC380_F

Onko virallisia lastenhoitopalveluja koskevia tyydyttämättömiä tarpeita (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (ei 0–12-vuotiaita)

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

RC390

Pääasiallinen syy siihen, miksi ei käytä (enemmän) virallisia lastenhoitopalveluja

1

Ei ole varaa

Kaikki enintään 12-vuotiaat kotitalouden jäsenet

Tutkimusajankohta

2

Vapaita hoitopaikkoja ei ole

3

Vapaita hoitopaikkoja on, mutta ei lähietäisyydellä

4

Vapaita hoitopaikkoja on, mutta aukioloajat eivät sovi

5

Vapaita hoitopaikkoja on, mutta palvelujen laatu ei ole tyydyttävä

6

Muu syy

RC390_F

Pääasiallinen syy siihen, miksi ei käytä (enemmän) virallisia lastenhoitopalveluja (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (ei 0–12-vuotiaita)

-4

Ei sovelleta (ei täyttymättömiä tarpeita RC380 = 2)

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

PC290

Pääasiallinen syy siihen, miksi ei käytä säännöllisesti joukkoliikennettä

1

Liian kallista

Kaikki nykyiset vähintään 16-vuotiaat kotitalouden jäsenet tai kohdehenkilö (soveltuvin osin)

Viimeksi kuluneet 12 kuukautta

2

Alueella ei ole joukkoliikennettä

3

Pääsy on fyysisesti liian vaikeaa

4

Liian harva vuorotiheys tai hankalat aikataulut

5

Liian pitkä matkustusaika

6

Turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet

7

Muu syy

PC290_F

Pääasiallinen syy siihen, miksi ei käytä säännöllisesti joukkoliikennettä (merkintä)

1

Tieto annettu

-1

Tieto puuttuu

-2

Ei sovelleta (PC280 = 1,2,3)

-3

Muu kuin kohdehenkilö

-7

Ei sovelleta (monivuotisen rullaavan suunnitelman täytäntöönpanon mukaisesti tietoa ei kerätty)

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/31

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2499,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2022,

verkoston luomisesta Euroopan unionin maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 soveltamissäännöistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 muuttamisesta ja oikaisemisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon verkoston luomisesta Euroopan unionin maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan, 5 a artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan kolmannen ja neljännen alakohdan sekä 19 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 (2) 10 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetään mahdollisuudesta pidentää kolmella kuukaudella maatilailmoitusten tietojen toimittamiselle asetettua määräaikaa, joka on 31 päivä joulukuuta kyseisen tilivuoden päättymisen jälkeen. Tämä mahdollisuus myönnettiin tilivuodesta 2019 alkaen covid-19-pandemian vuoksi. Pandemiasta johtuva paine on väistymässä, ja useimmat jäsenvaltiot toimittivat tiedot käyttämättä määräajan pidennysmahdollisuutta. Tietojen toimittamisen määräaikaa ei sen vuoksi enää ole tarpeen pidentää. Jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi aikaa mukautua tähän muutokseen, määräajan pidentämismahdollisuuden olisi päätyttävä tilivuodesta 2022 alkaen. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 (2) 10 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetään mahdollisuudesta pidentää kolmella kuukaudella maatilailmoitusten tietojen toimittamiselle asetettua määräaikaa, joka on 31 päivä joulukuuta kyseisen tilivuoden päättymisen jälkeen. Tämä mahdollisuus myönnettiin tilivuodesta 2019 alkaen covid-19-pandemian vuoksi. Pandemiasta johtuva paine on väistymässä, ja useimmat jäsenvaltiot toimittivat tiedot käyttämättä määräajan pidennysmahdollisuutta. Tietojen toimittamisen määräaikaa ei sen vuoksi enää ole tarpeen pidentää. Jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi aikaa mukautua tähän muutokseen, määräajan pidentämismahdollisuuden olisi päätyttävä tilivuodesta 2022 alkaen.

| (2) | Jotta komission yksiköt voisivat tukea kirjanpitotietojen toimittamisesta vastaavia jäsenvaltioiden viranomaisia riittävällä tavalla ennen tietojen toimittamisen määräajan päättymistä ja jotta vältetään komission ja jäsenvaltioiden henkilöstön työtehtävien kasautuminen vuoden loppupuolella, tietojen toimittamisen määräaikaa olisi aikaistettava 15 päivään joulukuuta kyseisen tilivuoden päättymisen jälkeen. Tätä muutosta olisi sovellettava tilivuodesta 2022 alkaen. Ottaen kuitenkin huomioon Saksan kirjanpitosääntöjen erityispiirteet ja kokemukset siitä, miten se on toimittanut tällaiset tiedot aiemmin, Saksan olisi sallittava toimittaa maatilailmoitukset komissiolle 15 viikon kuluessa kyseisestä 15 päivän joulukuuta määräajasta. |
| --- | --- |

(2)

Jotta komission yksiköt voisivat tukea kirjanpitotietojen toimittamisesta vastaavia jäsenvaltioiden viranomaisia riittävällä tavalla ennen tietojen toimittamisen määräajan päättymistä ja jotta vältetään komission ja jäsenvaltioiden henkilöstön työtehtävien kasautuminen vuoden loppupuolella, tietojen toimittamisen määräaikaa olisi aikaistettava 15 päivään joulukuuta kyseisen tilivuoden päättymisen jälkeen. Tätä muutosta olisi sovellettava tilivuodesta 2022 alkaen. Ottaen kuitenkin huomioon Saksan kirjanpitosääntöjen erityispiirteet ja kokemukset siitä, miten se on toimittanut tällaiset tiedot aiemmin, Saksan olisi sallittava toimittaa maatilailmoitukset komissiolle 15 viikon kuluessa kyseisestä 15 päivän joulukuuta määräajasta.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 14 artiklassa säädetään unionin rahoitusosuudesta jäsenvaltioiden tiedonkeruukustannuksiin. Nykyinen kiinteä korvaus maatilailmoitusta kohti koostuu kiinteästä ja muuttuvasta osasta. Jotta kiinteän korvauksen rakennetta ja jäsenvaltioiden ja komission suorittamaa tietojenkäsittelyä voitaisiin yksinkertaistaa huomattavasti, olisi vahvistettava kiinteä korvaus, joka muodostuu ainoastaan kiinteästä osasta ja joka vastaa nykyisten kiinteiden ja muuttuvien osien summaa. Tällainen yksinkertaistaminen on helppoa toteuttaa, ja sitä olisi sovellettava tilivuodesta 2022 alkaen. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 14 artiklassa säädetään unionin rahoitusosuudesta jäsenvaltioiden tiedonkeruukustannuksiin. Nykyinen kiinteä korvaus maatilailmoitusta kohti koostuu kiinteästä ja muuttuvasta osasta. Jotta kiinteän korvauksen rakennetta ja jäsenvaltioiden ja komission suorittamaa tietojenkäsittelyä voitaisiin yksinkertaistaa huomattavasti, olisi vahvistettava kiinteä korvaus, joka muodostuu ainoastaan kiinteästä osasta ja joka vastaa nykyisten kiinteiden ja muuttuvien osien summaa. Tällainen yksinkertaistaminen on helppoa toteuttaa, ja sitä olisi sovellettava tilivuodesta 2022 alkaen.

| (4) | Ranska on esittänyt pyynnön yhdistää FADN-alueet ”Guadeloupe” ja ”Martinique” yhdeksi maatalouden kirjanpidon tietoverkon piiriksi nimeltä ”Antilles françaises”, koska molempien nykyisten FADN-piirien maatiloilla harjoitetaan hyvin samankaltaisia tuotantosuuntia (pitkälle erikoistunutta hedelmien ja erityisesti banaanien viljelyä sekä sokeriruo’on tuotantoa ja puutarhaviljelyä). Yhdistämisellä saadaan suurempi otoskoko ja luotettavampia tuloksia useammista tuotantosuunnista. On aiheellista sallia kyseisen jäsenvaltion tarkistaa tilivuoden 2023 valintasuunnitelmaansa. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteitä I ja II olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Ranska on esittänyt pyynnön yhdistää FADN-alueet ”Guadeloupe” ja ”Martinique” yhdeksi maatalouden kirjanpidon tietoverkon piiriksi nimeltä ”Antilles françaises”, koska molempien nykyisten FADN-piirien maatiloilla harjoitetaan hyvin samankaltaisia tuotantosuuntia (pitkälle erikoistunutta hedelmien ja erityisesti banaanien viljelyä sekä sokeriruo’on tuotantoa ja puutarhaviljelyä). Yhdistämisellä saadaan suurempi otoskoko ja luotettavampia tuloksia useammista tuotantosuunnista. On aiheellista sallia kyseisen jäsenvaltion tarkistaa tilivuoden 2023 valintasuunnitelmaansa. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteitä I ja II olisi muutettava.

| (5) | Koska Unkari on pyytänyt kirjanpitotilojen lukumäärän ja taloudellisen koon alarajan muuttamista maatalouden rakennemuutosten takia, on aiheellista antaa kyseisen jäsenvaltion tarkistaa valintasuunnitelmaansa ja taloudellisen koon alarajaansa tilivuoden 2023 osalta ja jakaa kirjanpitotilojen lukumäärä uudelleen tai mukauttaa sitä vastaavasti. Tämän vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteitä I ja II olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Koska Unkari on pyytänyt kirjanpitotilojen lukumäärän ja taloudellisen koon alarajan muuttamista maatalouden rakennemuutosten takia, on aiheellista antaa kyseisen jäsenvaltion tarkistaa valintasuunnitelmaansa ja taloudellisen koon alarajaansa tilivuoden 2023 osalta ja jakaa kirjanpitotilojen lukumäärä uudelleen tai mukauttaa sitä vastaavasti. Tämän vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteitä I ja II olisi muutettava.

| (6) | Yhdistyneen kuningaskunnan erottua unionista FADN-tiedonkeruuta ei toteuteta kyseisessä maassa. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteitä I ja II olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Yhdistyneen kuningaskunnan erottua unionista FADN-tiedonkeruuta ei toteuteta kyseisessä maassa. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteitä I ja II olisi muutettava.

| (7) | Koska unioni pyrkii monipuolistamaan energialähteitä, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä VIII olevassa taulukossa H esitetty lämmityspolttoaineiden luokka olisi jaettava edelleen maakaasuun ja valmistettuihin kaasuihin, öljyyn ja öljytuotteisiin, kiinteisiin fossiilisiin polttoaineisiin sekä uusiutuviin polttoaineisiin, jotta saadaan lisätietoa kunkin polttoaineen kustannuksista tilatasolla, ja ehdotettua lämmityspolttoaineiden jaottelua olisi sovellettava tilivuodesta 2023 vapaaehtoisena ja tilivuodesta 2025 lähtien pakollisena. |
| --- | --- |

(7)

Koska unioni pyrkii monipuolistamaan energialähteitä, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä VIII olevassa taulukossa H esitetty lämmityspolttoaineiden luokka olisi jaettava edelleen maakaasuun ja valmistettuihin kaasuihin, öljyyn ja öljytuotteisiin, kiinteisiin fossiilisiin polttoaineisiin sekä uusiutuviin polttoaineisiin, jotta saadaan lisätietoa kunkin polttoaineen kustannuksista tilatasolla, ja ehdotettua lämmityspolttoaineiden jaottelua olisi sovellettava tilivuodesta 2023 vapaaehtoisena ja tilivuodesta 2025 lähtien pakollisena.

| (8) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä VIII olevassa taulukossa J edellytetään jäsenvaltioiden ilmoittavan maatilan eläinten keskimääräisen määrän. Kyseisen määrän perusteella lasketaan maatilan standardituotos ja taloudellinen koko. Jotta kuitenkin voitaisiin ottaa huomioon poikkeukselliset tilanteet (esim. maatilalla esiintyvä tauti, eläinten lopettaminen terveydellisistä syistä), joiden vuoksi eläinten keskimääräinen määrä pienenee ilman, että se vaikuttaa maatilan tuotantokykyyn poikkeuksellisen tilanteen päätyttyä, ehdotetaan käyttöönotettavaksi eläinten viitemäärä, joka osoittaa maatilan tuotantokapasiteetin. Ehdotettua uutta muuttujaa olisi sovellettava tilivuodesta 2022 alkaen vapaaehtoisesti. |
| --- | --- |

(8)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä VIII olevassa taulukossa J edellytetään jäsenvaltioiden ilmoittavan maatilan eläinten keskimääräisen määrän. Kyseisen määrän perusteella lasketaan maatilan standardituotos ja taloudellinen koko. Jotta kuitenkin voitaisiin ottaa huomioon poikkeukselliset tilanteet (esim. maatilalla esiintyvä tauti, eläinten lopettaminen terveydellisistä syistä), joiden vuoksi eläinten keskimääräinen määrä pienenee ilman, että se vaikuttaa maatilan tuotantokykyyn poikkeuksellisen tilanteen päätyttyä, ehdotetaan käyttöönotettavaksi eläinten viitemäärä, joka osoittaa maatilan tuotantokapasiteetin. Ehdotettua uutta muuttujaa olisi sovellettava tilivuodesta 2022 alkaen vapaaehtoisesti.

| (9) | Koska yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/2115 (3) sovelletaan vuodesta 2023, on tarpeen saattaa ajan tasalle täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä VIII olevassa taulukossa M oleva tukien luettelo. |
| --- | --- |

(9)

Koska yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/2115 (3) sovelletaan vuodesta 2023, on tarpeen saattaa ajan tasalle täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä VIII olevassa taulukossa M oleva tukien luettelo.

| (10) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä VIII vahvistetaan maatilailmoitukseen sisältyvien kirjanpitotietojen muoto ja rakenne. Maatilailmoituksia koskevan kyselylomakkeen yksinkertaistamiseksi ja selkeyttämiseksi mainittua liitettä olisi mukautettava FADN:n yksinkertaistamista ja nykyaikaistamista käsittelevän työryhmän ensimmäisen vaiheen tulosten huomioon ottamiseksi. Taulukon B selittävissä huomautuksissa koodissa UO (B.UO. Omistusviljelyssä oleva KMM) on virheellisesti viittaus viljelykoodiin 11300, joka ei ole enää voimassa. Kyseinen virhe olisi korjattava. |
| --- | --- |

(10)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä VIII vahvistetaan maatilailmoitukseen sisältyvien kirjanpitotietojen muoto ja rakenne. Maatilailmoituksia koskevan kyselylomakkeen yksinkertaistamiseksi ja selkeyttämiseksi mainittua liitettä olisi mukautettava FADN:n yksinkertaistamista ja nykyaikaistamista käsittelevän työryhmän ensimmäisen vaiheen tulosten huomioon ottamiseksi. Taulukon B selittävissä huomautuksissa koodissa UO (B.UO. Omistusviljelyssä oleva KMM) on virheellisesti viittaus viljelykoodiin 11300, joka ei ole enää voimassa. Kyseinen virhe olisi korjattava.

| (11) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä IV olevassa B osassa esitetään vastaavuustaulukko ja ryhmittelykoodit komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1874 (4) ja maatalouden kirjanpidon tietoverkon maatilailmoitusten välistä vastaavuutta varten. Kyseisen B osan II jaksossa esitetyssä sellaisten koodien luettelossa, joihin on ryhmitelty useita IFS 2020:een sisältyviä muuttujia, olevassa koodia P16 koskevassa kohdassa on painovirhe, joka olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(11)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä IV olevassa B osassa esitetään vastaavuustaulukko ja ryhmittelykoodit komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1874 (4) ja maatalouden kirjanpidon tietoverkon maatilailmoitusten välistä vastaavuutta varten. Kyseisen B osan II jaksossa esitetyssä sellaisten koodien luettelossa, joihin on ryhmitelty useita IFS 2020:een sisältyviä muuttujia, olevassa koodia P16 koskevassa kohdassa on painovirhe, joka olisi oikaistava.

| (12) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2015/220 olisi muutettava ja oikaistava. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2015/220 olisi muutettava ja oikaistava.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 muuttaminen

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/220 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 10 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Maatilailmoitukset on toimitettava komissiolle viimeistään kyseisen tilivuoden päättymistä seuraavana 15 päivänä joulukuuta.
  Saksa voi kuitenkin toimittaa maatilailmoitukset komissiolle 15 viikon kuluessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määräpäivästä.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 10 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Maatilailmoitukset on toimitettava komissiolle viimeistään kyseisen tilivuoden päättymistä seuraavana 15 päivänä joulukuuta.

Saksa voi kuitenkin toimittaa maatilailmoitukset komissiolle 15 viikon kuluessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määräpäivästä.”

| 2) | Korvataan 14 artikla seuraavasti:

  ”14 artikla
  Kiinteän korvauksen määrä

  1.   Asetuksen (EY) N:o 1217/2009 19 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kiinteän korvauksen määräksi vahvistetaan 180 euroa maatilailmoitusta kohden.


  2.   Jos asetuksen (EY) N:o 1217/2009 19 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu 80 prosentin kynnys ei ylity maatalouden kirjanpidon tietoverkon piirin eikä myöskään jäsenvaltion tasolla, kyseisessä säännöksessä tarkoitettua vähennystä sovelletaan vain kansallisella tasolla.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

”14 artikla

Kiinteän korvauksen määrä

1.   Asetuksen (EY) N:o 1217/2009 19 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kiinteän korvauksen määräksi vahvistetaan 180 euroa maatilailmoitusta kohden.

2.   Jos asetuksen (EY) N:o 1217/2009 19 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu 80 prosentin kynnys ei ylity maatalouden kirjanpidon tietoverkon piirin eikä myöskään jäsenvaltion tasolla, kyseisessä säännöksessä tarkoitettua vähennystä sovelletaan vain kansallisella tasolla.”

| 3) | Muutetaan liitteet I, II ja VIII tämän asetuksen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan liitteet I, II ja VIII tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

| 4) | Muutetaan liitteen VIII taulukko J tämän asetuksen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

Muutetaan liitteen VIII taulukko J tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

2 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 oikaiseminen

Oikaistaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/220 seuraavasti:

| 1) | Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä IV oleva koodia P16 koskeva kohta seuraavasti:







  ”P16. Öljykasvit | = | SO_CLND022 (Rapsin ja rypsin siemenet) + SO_CLND023 (Auringonkukansiemenet) + SO_CLND024 (Soija) + SO_CLND025 (Öljypellava) + SO_CLND026 (Muut öljykasvit, muualle luokittelemattomat)” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä IV oleva koodia P16 koskeva kohta seuraavasti:

”P16. Öljykasvit

=

SO_CLND022 (Rapsin ja rypsin siemenet) + SO_CLND023 (Auringonkukansiemenet) + SO_CLND024 (Soija) + SO_CLND025 (Öljypellava) + SO_CLND026 (Muut öljykasvit, muualle luokittelemattomat)”

| 2) | Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä VIII oleva koodia B.UO ”Omistusviljelyssä oleva KMM” koskeva selittävä huomautus seuraavasti:

  ”B.UO.10.A KMM (pellot, pysyvät nurmet, monivuotiset viljelmät ja kotipuutarhat), jonka viljelijänä on omistaja, elinikäinen vuokralainen, nautintaoikeuden haltija, ja/tai vastaavin ehdoin hallussa oleva KMM.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteessä VIII oleva koodia B.UO ”Omistusviljelyssä oleva KMM” koskeva selittävä huomautus seuraavasti:

”B.UO.10.A KMM (pellot, pysyvät nurmet, monivuotiset viljelmät ja kotipuutarhat), jonka viljelijänä on omistaja, elinikäinen vuokralainen, nautintaoikeuden haltija, ja/tai vastaavin ehdoin hallussa oleva KMM.”

3 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Edellä olevaa 1 artiklan 1, 2 ja 4 kohtaa sovelletaan maatilailmoitusten toimittamiseen tilivuodesta 2022.

Mainitun 1 artiklan 3 kohtaa sovelletaan tilivuodesta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 15.12.2009, s. 27.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/220, annettu 3 päivänä helmikuuta 2015, verkoston luomisesta Euroopan unionin maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 soveltamissäännöistä (EUVL L 46, 19.2.2015, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1874, annettu 29 päivänä marraskuuta 2018, vuotta 2020 koskevien tietojen toimittamisesta integroiduista maatilatilastoista sekä asetusten (EY) N:o 1166/2008 ja (EU) N:o 1337/2011 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1091 nojalla muuttujien luettelon ja muuttujien kuvausten osalta (EUVL L 306, 30.11.2018, s. 14).

4

---

LIITE I

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liitteet I, II ja VIII seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Korvataan Ranskaa koskeva kohta seuraavasti:






  ”Ranska (ei kuitenkaan Réunion ja Antilles françaises) | 25 000 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ranska (ainoastaan Réunion ja Antilles françaises) | 15 000 ” |

1)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Korvataan Ranskaa koskeva kohta seuraavasti:

”Ranska (ei kuitenkaan Réunion ja Antilles françaises)

25 000

Ranska (ainoastaan Réunion ja Antilles françaises)

15 000 ”

| b) | Korvataan Unkaria koskeva kohta seuraavasti:






  ”Unkari | 8 000 ” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan Unkaria koskeva kohta seuraavasti:

”Unkari

8 000 ”

| c) | Poistetaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva kohta. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva kohta.

| 2) | Muutetaan liite II seuraavasti:






  a) | Korvataan Ranskaa koskeva kohta seuraavasti:







  ”Ranska |
| --- | --- | --- |
| 121 | Île-de-France | 190 |
| 131 | Champagne-Ardenne | 370 |
| 132 | Picardie | 270 |
| 133 | Haute-Normandie | 170 |
| 134 | Centre | 410 |
| 135 | Basse-Normandie | 240 |
| 136 | Bourgogne | 340 |
| 141 | Nord-Pas de Calais | 280 |
| 151 | Lorraine | 230 |
| 152 | Alsace | 200 |
| 153 | Franche-Comté | 210 |
| 162 | Pays de la Loire | 460 |
| 163 | Bretagne | 480 |
| 164 | Poitou-Charentes | 360 |
| 182 | Aquitaine | 550 |
| 183 | Midi-Pyrénées | 480 |
| 184 | Limousin | 220 |
| 192 | Rhône-Alpes | 480 |
| 193 | Auvergne | 360 |
| 201 | Languedoc-Roussillon | 430 |
| 203 | Provence-Alpes-Côte d’Azur | 420 |
| 204 | Korsika | 170 |
| 207 | Réunion | 160 |
| 208 | Antilles françaises | 120 |
| Ranska yhteensä | 7 600 ” |

2)

Muutetaan liite II seuraavasti:

a)

Korvataan Ranskaa koskeva kohta seuraavasti:

”Ranska

121

Île-de-France

190

131

Champagne-Ardenne

370

132

Picardie

270

133

Haute-Normandie

170

134

Centre

410

135

Basse-Normandie

240

136

Bourgogne

340

141

Nord-Pas de Calais

280

151

Lorraine

230

152

Alsace

200

153

Franche-Comté

210

162

Pays de la Loire

460

163

Bretagne

480

164

Poitou-Charentes

360

182

Aquitaine

550

183

Midi-Pyrénées

480

184

Limousin

220

192

Rhône-Alpes

480

193

Auvergne

360

201

Languedoc-Roussillon

430

203

Provence-Alpes-Côte d’Azur

420

204

Korsika

170

207

Réunion

160

208

Antilles françaises

120

Ranska yhteensä

7 600 ”

| b) | Korvataan Unkaria koskeva kohta seuraavasti:







  ”Unkari |
| --- | --- |
| 764 | Észak-Magyarország | 180 |
| 767 | Alföld | 1 200 |
| 768 | Dunántúl | 570 |
| | Unkari yhteensä | 1 950 ” |

b)

Korvataan Unkaria koskeva kohta seuraavasti:

”Unkari

764

Észak-Magyarország

180

767

Alföld

1 200

768

Dunántúl

570

Unkari yhteensä

1 950 ”

| c) | Poistetaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva kohta. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva kohta.

| 3) | Muutetaan liite VIII seuraavasti:






  a) | Korvataan kohdat otsikon jälkeen seuraavasti:

  ”Kerättävät tiedot on luokiteltu taulukoittain ja jaoteltu ryhmiin, luokkiin ja sarakkeisiin. Tiettyyn tietokenttään viitataan seuraavasti:
  <taulukon kirjain>.<ryhmä>.<luokan koodi>(.<muut luokkien koodit).sarake
  Tietoarvot ilmoitetaan sarakkeiden tasolla. Jäljempänä esitetyissä taulukoissa olevat valkoiset solut ovat niitä, joihin tietoarvoja voidaan merkitä; harmaat kentät, joissa on merkintä ”–”, eivät ole ryhmäkontekstissa merkityksellisiä, joten niihin ei voi merkitä mitään tietoja.
  Esimerkkejä:






  — | B.UT.20.A (taulukko B, ryhmä UT, luokka 20, sarake A) vastaa vuokratun KMM:n pinta-alaa, joka on kirjattava taulukon B kohtaan ”vuokraviljelyssä oleva KMM”. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liite VIII seuraavasti:

a)

Korvataan kohdat otsikon jälkeen seuraavasti:

”Kerättävät tiedot on luokiteltu taulukoittain ja jaoteltu ryhmiin, luokkiin ja sarakkeisiin. Tiettyyn tietokenttään viitataan seuraavasti:

<taulukon kirjain>.<ryhmä>.<luokan koodi>(.<muut luokkien koodit).sarake

Tietoarvot ilmoitetaan sarakkeiden tasolla. Jäljempänä esitetyissä taulukoissa olevat valkoiset solut ovat niitä, joihin tietoarvoja voidaan merkitä; harmaat kentät, joissa on merkintä ”–”, eivät ole ryhmäkontekstissa merkityksellisiä, joten niihin ei voi merkitä mitään tietoja.

Esimerkkejä:

—

B.UT.20.A (taulukko B, ryhmä UT, luokka 20, sarake A) vastaa vuokratun KMM:n pinta-alaa, joka on kirjattava taulukon B kohtaan ”vuokraviljelyssä oleva KMM”.

| — | I.A.10110.1.0.TA (taulukko I, ryhmä A, luokka 10110, sarake TA) vastaa viljelymuototyyppikoodia 1 ”peltoviljely – pääasiallinen viljely, yhdistetty viljely” olevaa tavallisen vehnän ja spelttivehnän kokonaisalaa ja puuttuvien tietojen koodia 0 (”ei puuttuvia tietoja”). |
| --- | --- |

—

I.A.10110.1.0.TA (taulukko I, ryhmä A, luokka 10110, sarake TA) vastaa viljelymuototyyppikoodia 1 ”peltoviljely – pääasiallinen viljely, yhdistetty viljely” olevaa tavallisen vehnän ja spelttivehnän kokonaisalaa ja puuttuvien tietojen koodia 0 (”ei puuttuvia tietoja”).

| — | M.S.1150.1.2.V (ryhmän S sarake V, luokka 1150 ja muut taulukon M luokkien koodit 1 ja 2) edustaa yksinomaan unionin talousarviosta rahoitettavan ja hehtaarikohtaisesti myönnettävän kestävyysperusteisen tulotuen tukiarvoa. |
| --- | --- |

—

M.S.1150.1.2.V (ryhmän S sarake V, luokka 1150 ja muut taulukon M luokkien koodit 1 ja 2) edustaa yksinomaan unionin talousarviosta rahoitettavan ja hehtaarikohtaisesti myönnettävän kestävyysperusteisen tulotuen tukiarvoa.

Jos jokin arvo ei ole merkityksellinen tai jos se puuttuu jonkin tietyn maatilan osalta, ei merkitä arvoa ”0”.

Taulukot merkitään yhdellä kirjaimella, ryhmät yhdellä tai useammalla kirjaimella, luokat numerokoodeilla ja sarakkeet yhdellä tai useammalla kirjaimella.

Taulukoissa A–M ensimmäinen taulukko osoittaa ylätason matriisin ryhmien ja sarakkeiden osalta. Toinen taulukko osoittaa jakautumisen eri luokkiin, ja kutakin luokkaa vastaa yksi tai useampi koodi ja alakoodi.

Maatilailmoituksen tiedot on annettava seuraavilla tarkkuuksilla:

rahamääräiset arvot: arvot euroina tai kansallisena valuuttana ilman desimaaleja. Jos kansallisen valuutan yksikön suhteellinen arvo on alhainen euroon nähden, kyseisen jäsenvaltion yhdyselin ja maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa hallinnoiva komission yksikkö voivat kuitenkin sopia, että arvot ilmoitetaan satoina tai tuhansina kansallisen valuutan yksiköinä,

fyysiset määrät: satoina kilogrammoina lukuun ottamatta munia, joiden määrä ilmoitetaan tuhansina kappaleina, ja viiniä ja siihen liittyviä tuotteita, joiden määrä ilmoitetaan hehtolitroina,

pinta-alat: aareina (1 a = 100 m2) lukuun ottamatta sieniä, joiden pinta-ala ilmoitetaan kokonaisviljelyalueen neliömetreinä, ja lukuun ottamatta taulukkoa M ”Tuet”, jossa perusyksiköt kirjataan hehtaareina,

eläinten keskimääräinen lukumäärä: kahden desimaalin tarkkuudella lukuun ottamatta siipikarjaa ja kaneja, jotka ilmoitetaan kokonaislukuina, ja mehiläisiä, jotka ilmoitetaan käytössä olevien mehiläispesien määränä,

työvoimayksiköt: kahden desimaalin tarkkuudella.

Kunkin luokan ja sarakkeen arvon osalta annetaan asianomaisen taulukon alla lisämääritelmiä ja ohjeita.”

| b) | Muutetaan taulukko A (Maatilaa koskevat yleiset tiedot) seuraavasti:






  i) | poistetaan taulukon ensimmäisestä ja toisesta osasta sarake ”Tiliviraston numero” (AO); |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan taulukko A (Maatilaa koskevat yleiset tiedot) seuraavasti:

i)

poistetaan taulukon ensimmäisestä ja toisesta osasta sarake ”Tiliviraston numero” (AO);

| ii) | muutetaan taulukon toinen osa seuraavasti:






  1) | poistetaan koodia 50 koskeva rivi; |
| --- | --- | --- |

ii)

muutetaan taulukon toinen osa seuraavasti:

1)

poistetaan koodia 50 koskeva rivi;

| 2) | korvataan koodeja 230, 231 ja 232 koskevat rivit seuraavasti:


















  ”Koodi (*) | Kuvaus | Ryhmä | R | S | H | DG | MI | N | DT | W | TF | ES | C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 230 | Tuottaja-organisaation (PO) jäsen | OT | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | AOT230C |
| 231 | Tuottaja-organisaatioiden (PO) taloudellinen merkitys tilalle | OT | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | AOT231C |
| 232 | Tuottaja-organisaatioiden (PO) jäsenten lukumäärä | OT | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | AOT232C” |

2)

korvataan koodeja 230, 231 ja 232 koskevat rivit seuraavasti:

”Koodi (*)

Kuvaus

Ryhmä

R

S

H

DG

MI

N

DT

W

TF

ES

C

230

Tuottaja-organisaation (PO) jäsen

OT

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

AOT230C

231

Tuottaja-organisaatioiden (PO) taloudellinen merkitys tilalle

OT

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

AOT231C

232

Tuottaja-organisaatioiden (PO) jäsenten lukumäärä

OT

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

AOT232C”

| c) | Muutetaan taulukon A selittävät huomautukset seuraavasti:






  i) | Korvataan taulukon A kohdassa A.AI. (Tilitiedot) koodeja 60 ja 70 koskevat huomautukset seuraavasti:






  ”A.AI. | Tilitiedot |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Muutetaan taulukon A selittävät huomautukset seuraavasti:

i)

Korvataan taulukon A kohdassa A.AI. (Tilitiedot) koodeja 60 ja 70 koskevat huomautukset seuraavasti:

”A.AI.

| A.AI.60.C. | Kirjanpidon muoto: on annettava tiedot maatilan kirjanpidon muodosta. On käytettävä seuraavia koodinumeroita:






  1. | Kahdenkertainen kirjanpito |
| --- | --- | --- |

A.AI.60.C.

1.

Kahdenkertainen kirjanpito

| 2. | Yhdenkertainen kirjanpito |
| --- | --- |

2.

Yhdenkertainen kirjanpito

| 3. | Ei ole |
| --- | --- |

3.

Ei ole

| A.AI.70.DT. | Tilinpäätöksen päivämäärä: merkitään muodossa ”VVVV-KK-PP”, esimerkiksi 2009-06-30 tai 2009-12-31.” |
| --- | --- |

A.AI.70.DT.

| ii) | Korvataan taulukon A kohdassa A.OT. (Muut maatilaa koskevat tiedot) koodia 230 koskeva huomautus seuraavasti:






  ”A.OT.230.C | Tuottajaorganisaation (PO) jäsen: on ilmoitettava, onko tila (tilan haltija(t) tai tilanhoitaja(t)) sellaisen tuottajaorganisaation jäsen, joka jakaa kustannuksia ja/tai edistää maataloustuotteiden kaupan pitämistä, ja jos näin on, on ilmoitettava, mitä tilan tuotteita tuottajaorganisaatio pitää kaupan (valitaan kaikki ne alat, jotka liittyvät tuottajaorganisaatioon, jonka jäsen tila on). Tässä tutkimuksessa ’tuottajaorganisaatiolla’ tarkoitetaan mitä tahansa yhteisöä, joka on perustettu tuottajien aloitteesta yhteistoimien toteuttamiseksi tietyllä alalla (horisontaalinen yhteistyö). Tuottajilla on oltava tuottajaorganisaatiossa määräävä asema, ja organisaation oikeudellinen muoto voi olla esimerkiksi maatalousosuuskunta, viljelijäyhdistys tai yksityinen yritys, jossa on tuottajia osakkeenomistajina.






  0. | ei tuottajaorganisaation jäsen |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Korvataan taulukon A kohdassa A.OT. (Muut maatilaa koskevat tiedot) koodia 230 koskeva huomautus seuraavasti:

”A.OT.230.C

0.

ei tuottajaorganisaation jäsen

Tuottajaorganisaation jäsen tuotantoon, hallintoon ja investointeihin liittyvien kustannusten jakamiseksi ja/tai tuottajaorganisaation jäsen tilan esim. seuraavien tuotteiden kaupan pitämiseksi:

| 31. | viljat |
| --- | --- |

31.

viljat

| 32. | öljykasvit ja valkuaiskasvit |
| --- | --- |

32.

öljykasvit ja valkuaiskasvit

| 33. | hedelmät ja vihannekset (mukaan lukien sitrushedelmät, ei kuitenkaan oliivit) |
| --- | --- |

33.

hedelmät ja vihannekset (mukaan lukien sitrushedelmät, ei kuitenkaan oliivit)

| 34. | oliivit |
| --- | --- |

34.

oliivit

| 35. | viinitarhat |
| --- | --- |

35.

viinitarhat

| 36. | naudanliha |
| --- | --- |

36.

naudanliha

| 37. | lehmänmaito |
| --- | --- |

37.

lehmänmaito

| 38. | sianliha |
| --- | --- |

38.

sianliha

| 39. | lampaat ja vuohet (maito ja liha) |
| --- | --- |

39.

lampaat ja vuohet (maito ja liha)

| 40. | siipikarjanliha |
| --- | --- |

40.

siipikarjanliha

| 41. | munat |
| --- | --- |

41.

munat

| 42. | muut alat.” |
| --- | --- |

42.

muut alat.”

| d) | Korvataan taulukko C (Työvoima) seuraavasti:






  ”Työvoiman luokka | Koodi (*) |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan taulukko C (Työvoima) seuraavasti:

”Työvoiman luokka

Koodi (*)

| | Sarakkeet |
| --- | --- |
| Tietoryhmä | Yleistä | Kaikki maatilan työt (maataloustyö ja suoraan tilaan liittyvää muuta ansiotoimintaa koskeva työ) | Suoraan tilaan liittyvää muuta ansiotoimintaa koskevan työn osuus |
| Henkilöiden määrä | Sukupuoli | Syntymävuosi | Tilanhoitajan maatalousalan koulutus | Vuotuinen työaika | Vuosityöyksikköjen määrä | % vuotuisesta työajasta |
| P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 |
| Kokonaisluku | Merkitään koodi | Neljä numeroa | Merkitään koodi | (tuntia) | (vuosityöyksikköä) | % |
| UR | Vakinainen palkaton työvoima | | | | | | | |
| UC | Tilapäinen palkaton työvoima | – | – | – | – | | – | |
| PR | Vakinainen palkkatyövoima | | | | | | | |
| PC | Tilapäinen palkkatyövoima | – | – | – | – | | – | |

Sarakkeet

Tietoryhmä

Yleistä

Kaikki maatilan työt (maataloustyö ja suoraan tilaan liittyvää muuta ansiotoimintaa koskeva työ)

Suoraan tilaan liittyvää muuta ansiotoimintaa koskevan työn osuus

Henkilöiden määrä

Sukupuoli

Syntymävuosi

Tilanhoitajan maatalousalan koulutus

Vuotuinen työaika

Vuosityöyksikköjen määrä

% vuotuisesta työajasta

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

Kokonaisluku

Merkitään koodi

Neljä numeroa

Merkitään koodi

(tuntia)

(vuosityöyksikköä)

%

UR

Vakinainen palkaton työvoima

UC

Tilapäinen palkaton työvoima

–

–

–

–

–

PR

Vakinainen palkkatyövoima

PC

Tilapäinen palkkatyövoima

–

–

–

–

–

| Koodi (*) | Kuvaus | Ryhmä | P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Tilan haltija(t) / tilanhoitaja(t) | UR | – | | | | | | – |
| 20 | Tilan haltija(t) / ei tilanhoitaja(t) | UR | – | | | – | | | – |
| 30 | Tilanhoitaja(t) / ei tilan haltija(t) | UR | – | | | | | | – |
| 40 | Haltijan/haltijoiden puoliso(t) / kumppani(t) | UR | | – | – | – | | | |
| 50 | Muu | UR, PR | | – | – | – | | | |
| 60 | Tilapäistyö | UC, PC | – | – | – | – | | – | |
| 70 | Palkattu tilanhoitaja | PR | – | | | | | | –” |

Koodi (*)

Kuvaus

Ryhmä

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

10

Tilan haltija(t) / tilanhoitaja(t)

UR

–

–

20

Tilan haltija(t) / ei tilanhoitaja(t)

UR

–

–

–

30

Tilanhoitaja(t) / ei tilan haltija(t)

UR

–

–

40

Haltijan/haltijoiden puoliso(t) / kumppani(t)

UR

–

–

–

50

Muu

UR, PR

–

–

–

60

Tilapäistyö

UC, PC

–

–

–

–

–

70

Palkattu tilanhoitaja

PR

–

–”

| e) | Muutetaan taulukon C selittävät huomautukset seuraavasti:






  i) | Korvataan kohdan C.PR (Vakinainen palkkatyövoima) alakohtia koskevat huomautukset seuraavasti:

  ”
  C.PR. Vakinainen palkkatyövoima

  Työntekijät, joille on maksettu suoritetuista palveluista tavan omaista palkkaa (käteisenä ja/tai luontoissuorituksina) ja jotka ovat työskennelleet maatilalla tilivuoden aikana vähintään yhden kokonaisen päivän viikossa (tavanomaisia lomia lukuun ottamatta).
  On käytettävä seuraavia luokkia:

  C.PR.70. Palkattu tilanhoitaja

  Palkkaa saava työntekijä, joka vastaa tilan päivittäisestä hoitamisesta.

  C.PR.50. Muu

  Tässä ryhmässä ilmoitetaan kaikki palkkaa saavat vakinaiset työntekijät (lukuun ottamatta palkallista tilanhoitajaa). Tähän kuuluvat myös työnjohtajat ja alijohtajat, jotka eivät vastaa koko maatilan hoitamisesta.” |
| --- | --- | --- |

e)

Muutetaan taulukon C selittävät huomautukset seuraavasti:

i)

Korvataan kohdan C.PR (Vakinainen palkkatyövoima) alakohtia koskevat huomautukset seuraavasti:

”
  C.PR. Vakinainen palkkatyövoima

Työntekijät, joille on maksettu suoritetuista palveluista tavan omaista palkkaa (käteisenä ja/tai luontoissuorituksina) ja jotka ovat työskennelleet maatilalla tilivuoden aikana vähintään yhden kokonaisen päivän viikossa (tavanomaisia lomia lukuun ottamatta).

On käytettävä seuraavia luokkia:

C.PR.70. Palkattu tilanhoitaja

Palkkaa saava työntekijä, joka vastaa tilan päivittäisestä hoitamisesta.

C.PR.50. Muu

Tässä ryhmässä ilmoitetaan kaikki palkkaa saavat vakinaiset työntekijät (lukuun ottamatta palkallista tilanhoitajaa). Tähän kuuluvat myös työnjohtajat ja alijohtajat, jotka eivät vastaa koko maatilan hoitamisesta.”

| ii) | poistetaan taulukon C sarakkeita koskevista huomautuksista huomautus ”Muuta ansiotoimintaa koskevan työn osuus prosentteina vuosityöyksiköistä (sarake W2)”; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan taulukon C sarakkeita koskevista huomautuksista huomautus ”Muuta ansiotoimintaa koskevan työn osuus prosentteina vuosityöyksiköistä (sarake W2)”;

| f) | korvataan taulukon D (Omaisuus) toinen osa seuraavasti:













  ”Koodi (*) | Luokkien kuvaus | OV | AD | DY | IP | S | SA | CV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1005 | Käteisvarat, saamiset, muut lyhytaikaiset omaisuuserät ja muu vastaava omaisuus | | – | – | – | – | –” | |
| 1040 | Varastot | | – | – | | | | |
| 2010 | Biologiset hyödykkeet – kasvit | | | | | | | |
| 3010 | Maatalousmaa | | – | – | | | | |
| 3020 | Maanparannukset | | | | | | | |
| 3030 | Maatilan rakennukset | | | | | | | |
| 4010 | Koneet ja laitteet | | | | | | | |
| 5010 | Metsätalousmaa, mukaan lukien puusto | | – | – | | | | |
| 7005 | Aineettomat hyödykkeet | | | | | | | |
| 8010 | Muut pitkäaikaiset omaisuuserät | | | | | | | |

f)

korvataan taulukon D (Omaisuus) toinen osa seuraavasti:

”Koodi (*)

Luokkien kuvaus

OV

AD

DY

IP

S

SA

CV

1005

Käteisvarat, saamiset, muut lyhytaikaiset omaisuuserät ja muu vastaava omaisuus

–

–

–

–

–”

1040

Varastot

–

–

2010

Biologiset hyödykkeet – kasvit

3010

Maatalousmaa

–

–

3020

Maanparannukset

3030

Maatilan rakennukset

4010

Koneet ja laitteet

5010

Metsätalousmaa, mukaan lukien puusto

–

–

7005

Aineettomat hyödykkeet

8010

Muut pitkäaikaiset omaisuuserät

| g) | muutetaan taulukon D selittävät huomautukset seuraavasti:






  i) | poistetaan koodeja 1010, 1020 ja 1030 koskevat huomautukset ja lisätään koodia 1040 koskevan huomautuksen edelle huomautus seuraavasti:






  ”1005. | Käteisvarat, saamiset, muut lyhytaikaiset omaisuuserät ja muu vastaava omaisuus

  Käteinen ja muut helposti käteiseksi muunnettavissa olevat omaisuuserät. Lyhytaikaiset omaisuuserät, velat tilalle, tavallisesti liiketoiminnasta aiheutuvat. Mitkä tahansa muut omaisuuserät, jotka ovat helposti myytävissä tai jotka odotetaan maksettavan vuoden kuluessa.” |
| --- | --- | --- | --- |

g)

muutetaan taulukon D selittävät huomautukset seuraavasti:

i)

poistetaan koodeja 1010, 1020 ja 1030 koskevat huomautukset ja lisätään koodia 1040 koskevan huomautuksen edelle huomautus seuraavasti:

”1005.

Käteinen ja muut helposti käteiseksi muunnettavissa olevat omaisuuserät. Lyhytaikaiset omaisuuserät, velat tilalle, tavallisesti liiketoiminnasta aiheutuvat. Mitkä tahansa muut omaisuuserät, jotka ovat helposti myytävissä tai jotka odotetaan maksettavan vuoden kuluessa.”

| ii) | poistetaan koodeja 7010 ja 7020 koskevat huomautukset ja lisätään koodia 5010 koskevan huomautuksen jälkeen huomautus seuraavasti:






  ”7005. | Aineettomat hyödykkeet

  Kaikki aineettomat hyödykkeet, eli sellaiset, joita voidaan helposti ostaa tai myydä (esim. kiintiöt ja oikeudet, jos ne ovat vaihdantakelpoisia ilman maata ja jos on olemassa toimivat markkinat), sekä sellaiset, joita ei voi helposti ostaa tai myydä (esim. ohjelmisto, lisenssit jne.). Tätä otsaketta koskevat tiedot on ilmoitettava, ja ilmoitettuihin määriin sovelletaan poistoja sarakkeessa DY.” |
| --- | --- | --- |

ii)

poistetaan koodeja 7010 ja 7020 koskevat huomautukset ja lisätään koodia 5010 koskevan huomautuksen jälkeen huomautus seuraavasti:

”7005.

Kaikki aineettomat hyödykkeet, eli sellaiset, joita voidaan helposti ostaa tai myydä (esim. kiintiöt ja oikeudet, jos ne ovat vaihdantakelpoisia ilman maata ja jos on olemassa toimivat markkinat), sekä sellaiset, joita ei voi helposti ostaa tai myydä (esim. ohjelmisto, lisenssit jne.). Tätä otsaketta koskevat tiedot on ilmoitettava, ja ilmoitettuihin määriin sovelletaan poistoja sarakkeessa DY.”

| h) | Korvataan taulukon H (Tuotantopanokset) toinen osa seuraavasti:









  ”Koodi (*) | Ryhmä | Luokkien kuvaus | V | Q |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1010 | LM | Palkkatyövoiman palkat ja sosiaaliturvamaksut | | – |
| 1020 | LM | Ulkopuolisten tekemät työt ja koneiden vuokraus | | – |
| 1030 | LM | Koneiden ja laitteiden kunnossapito | | – |
| 1040 | LM | Koneiden poltto- ja voiteluaineet | | – |
| 1050 | LM | Automenot | | – |
| 2010 | SL | Ostetut tiivisterehut laidunkarjalle (hevoseläimet, märehtijät) | | – |
| 2020 | SL | Ostetut korsirehut laidunkarjalle (hevoseläimet, märehtijät) | | – |
| 2030 | SL | Ostetut sianrehut | | – |
| 2040 | SL | Ostetut siipikarjan ja muiden pieneläinten rehut | | – |
| 2050 | SL | Tilalla tuotetut rehut laidunkarjalle (hevoseläimet, märehtijät) | | – |
| 2060 | SL | Tilalla tuotetut sianrehut | | – |
| 2070 | SL | Tilalla tuotetut siipikarjan ja muiden pieneläinten rehut | | – |
| 2080 | SL | Eläinlääkintäkustannukset | | – |
| 2090 | SL | Muut kotieläintalouden erityiskustannukset | | – |
| 3010 | SC | Ostosiemenet ja -taimet | | – |
| 3020 | SC | Tilalla tuotetut ja käytetyt siemenet ja taimet | | – |
| 3030 | SC | Lannoitteet ja maanparannusaineet | | – |
| 3031 | SC | Kivennäislannoitteissa käytetyn typen (N) määrä | – | |
| 3032 | SC | Kivennäislannoitteissa käytetyn fosforin (P2O5) määrä | – | |
| 3033 | SC | Kivennäislannoitteissa käytetyn kaliumin (K2O) määrä | – | |
| 3034 | SC | Ostettu lanta | | – |
| 3040 | SC | Kasvinsuojelutuotteet | | – |
| 3090 | SC | Muut erityiset viljelykustannukset | | – |
| 4010 | OS | Metsätalouteen ja puunjalostukseen liittyvät erityiset kustannukset | | – |
| 4020 | OS | Viljelykasvien jalostukseen liittyvät erityiset kustannukset | | – |
| 4030 | OS | Lehmänmaidon jalostukseen liittyvät erityiset kustannukset | | – |
| 4045 | OS | Muiden eläinten maidon jalostukseen liittyvät erityiset kustannukset | | – |
| 4070 | OS | Lihanjalostukseen ja muiden eläintuotteiden jalostukseen liittyvät erityiset kustannukset | | – |
| 4090 | OS | Muuhun ansiotoimintaan liittyvät muut erityiset kustannukset | | – |
| 5010 | FO | Perusparannusten ja rakennusten yleinen kunnossapito | | – |
| 5020 | FO | Sähkö | | – |
| 5030 | FO | Lämmityspolttoaineet, yhteensä | | – |
| 5031 | FO | josta maakaasu ja valmistetut kaasut | | – |
| 5032 | FO | josta öljy ja öljytuotteet | | – |
| 5033 | FO | joista kiinteät fossiiliset polttoaineet | | – |
| 5034 | FO | josta uusiutuvat polttoaineet (puu, olki, biokaasu jne.) | | – |
| 5040 | FO | Vesi | | – |
| 5051 | FO | Maatalousvakuutukset | | – |
| 5055 | FO | Muut tilan vakuutukset | | – |
| 5061 | FO | Verot ja muut maksut | | – |
| 5062 | FO | Maahan ja rakennuksiin liittyvät verot ja maksut | | – |
| 5070 | FO | Maksettu vuokra yhteensä | | – |
| 5071 | FO | josta maasta maksettu vuokra | | – |
| 5080 | FO | Maksetut korot ja rahoituskulut | | – |
| 5090 | FO | Muut maatalouden yleiskustannukset | | –” |

h)

Korvataan taulukon H (Tuotantopanokset) toinen osa seuraavasti:

”Koodi (*)

Ryhmä

Luokkien kuvaus

V

Q

1010

LM

Palkkatyövoiman palkat ja sosiaaliturvamaksut

–

1020

LM

Ulkopuolisten tekemät työt ja koneiden vuokraus

–

1030

LM

Koneiden ja laitteiden kunnossapito

–

1040

LM

Koneiden poltto- ja voiteluaineet

–

1050

LM

Automenot

–

2010

SL

Ostetut tiivisterehut laidunkarjalle (hevoseläimet, märehtijät)

–

2020

SL

Ostetut korsirehut laidunkarjalle (hevoseläimet, märehtijät)

–

2030

SL

Ostetut sianrehut

–

2040

SL

Ostetut siipikarjan ja muiden pieneläinten rehut

–

2050

SL

Tilalla tuotetut rehut laidunkarjalle (hevoseläimet, märehtijät)

–

2060

SL

Tilalla tuotetut sianrehut

–

2070

SL

Tilalla tuotetut siipikarjan ja muiden pieneläinten rehut

–

2080

SL

Eläinlääkintäkustannukset

–

2090

SL

Muut kotieläintalouden erityiskustannukset

–

3010

SC

Ostosiemenet ja -taimet

–

3020

SC

Tilalla tuotetut ja käytetyt siemenet ja taimet

–

3030

SC

Lannoitteet ja maanparannusaineet

–

3031

SC

Kivennäislannoitteissa käytetyn typen (N) määrä

–

3032

SC

Kivennäislannoitteissa käytetyn fosforin (P2O5) määrä

–

3033

SC

Kivennäislannoitteissa käytetyn kaliumin (K2O) määrä

–

3034

SC

Ostettu lanta

–

3040

SC

Kasvinsuojelutuotteet

–

3090

SC

Muut erityiset viljelykustannukset

–

4010

OS

Metsätalouteen ja puunjalostukseen liittyvät erityiset kustannukset

–

4020

OS

Viljelykasvien jalostukseen liittyvät erityiset kustannukset

–

4030

OS

Lehmänmaidon jalostukseen liittyvät erityiset kustannukset

–

4045

OS

Muiden eläinten maidon jalostukseen liittyvät erityiset kustannukset

–

4070

OS

Lihanjalostukseen ja muiden eläintuotteiden jalostukseen liittyvät erityiset kustannukset

–

4090

OS

Muuhun ansiotoimintaan liittyvät muut erityiset kustannukset

–

5010

FO

Perusparannusten ja rakennusten yleinen kunnossapito

–

5020

FO

Sähkö

–

5030

FO

Lämmityspolttoaineet, yhteensä

–

5031

FO

josta maakaasu ja valmistetut kaasut

–

5032

FO

josta öljy ja öljytuotteet

–

5033

FO

joista kiinteät fossiiliset polttoaineet

–

5034

FO

josta uusiutuvat polttoaineet (puu, olki, biokaasu jne.)

–

5040

FO

Vesi

–

5051

FO

Maatalousvakuutukset

–

5055

FO

Muut tilan vakuutukset

–

5061

FO

Verot ja muut maksut

–

5062

FO

Maahan ja rakennuksiin liittyvät verot ja maksut

–

5070

FO

Maksettu vuokra yhteensä

–

5071

FO

josta maasta maksettu vuokra

–

5080

FO

Maksetut korot ja rahoituskulut

–

5090

FO

Muut maatalouden yleiskustannukset

–”

| i) | Muutetaan taulukon H selittävät huomautukset seuraavasti:






  1) | poistetaan koodeja 4040, 4050 ja 4060 koskevat huomautukset ja lisätään koodia 4030 koskevan huomautuksen jälkeen huomautus seuraavasti:






  ”4045. | Muiden eläinten maidon jalostukseen liittyvät erityiset kustannukset

  Omat tai ostetut ainesosat, raaka-aineet tai puolivalmisteet ja muut muiden eläinten (esim. puhvelien, lampaiden, vuohien) maidon jalostukseen liittyvät erityiset kustannukset (esim. erityispakkaus- tai markkinointikustannukset). Työvoimaan, ulkopuolisten tekemiin töihin ja koneisiin liittyvät kustannukset eivät sisälly tähän; ne ilmoitetaan asianmukaisilla kustannuksia koskevilla koodeilla.” |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Muutetaan taulukon H selittävät huomautukset seuraavasti:

1)

poistetaan koodeja 4040, 4050 ja 4060 koskevat huomautukset ja lisätään koodia 4030 koskevan huomautuksen jälkeen huomautus seuraavasti:

”4045.

Omat tai ostetut ainesosat, raaka-aineet tai puolivalmisteet ja muut muiden eläinten (esim. puhvelien, lampaiden, vuohien) maidon jalostukseen liittyvät erityiset kustannukset (esim. erityispakkaus- tai markkinointikustannukset). Työvoimaan, ulkopuolisten tekemiin töihin ja koneisiin liittyvät kustannukset eivät sisälly tähän; ne ilmoitetaan asianmukaisilla kustannuksia koskevilla koodeilla.”

| 2) | korvataan koodia 5030 koskeva huomautus seuraavasti:






  ”5030. | Lämmityspolttoaineet (yhteensä)

  Maatilayrityksen käyttämän ostetun lämmityspolttoaineen kokonaiskulutusarvo, kasvihuoneiden lämmitys mukaan lukien. Tähän luokkaan kuuluu ostettujen fossiilisten polttoaineiden kulutus: maakaasu ja valmistetut kaasut, öljy, öljytuotteet ja kiinteät fossiiliset polttoaineet sekä ostettujen uusiutuvien energialähteiden (esim. puu, olki, pelletit, biokaasu) kulutus. |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan koodia 5030 koskeva huomautus seuraavasti:

”5030.

Maatilayrityksen käyttämän ostetun lämmityspolttoaineen kokonaiskulutusarvo, kasvihuoneiden lämmitys mukaan lukien. Tähän luokkaan kuuluu ostettujen fossiilisten polttoaineiden kulutus: maakaasu ja valmistetut kaasut, öljy, öljytuotteet ja kiinteät fossiiliset polttoaineet sekä ostettujen uusiutuvien energialähteiden (esim. puu, olki, pelletit, biokaasu) kulutus.

| 5031. | josta maakaasu ja valmistetut kaasut

  Maatilayrityksen käyttämän maakaasun ja muiden valmistettujen fossiilipohjaisten kaasujen kokonaiskulutus, kasvihuoneiden lämmitys mukaan lukien. |
| --- | --- |

5031.

Maatilayrityksen käyttämän maakaasun ja muiden valmistettujen fossiilipohjaisten kaasujen kokonaiskulutus, kasvihuoneiden lämmitys mukaan lukien.

| 5032. | josta öljy ja öljytuotteet

  Maatilayrityksen käyttämien öljyn ja öljytuotteiden kokonaiskulutus, kasvihuoneiden lämmitys mukaan lukien. |
| --- | --- |

5032.

Maatilayrityksen käyttämien öljyn ja öljytuotteiden kokonaiskulutus, kasvihuoneiden lämmitys mukaan lukien.

| 5033. | josta kiinteät fossiiliset polttoaineet

  Maatilayrityksen käyttämien kiinteiden fossiilisten polttoaineiden (esim. hiili) kokonaiskulutus, kasvihuoneiden lämmitys mukaan lukien. |
| --- | --- |

5033.

Maatilayrityksen käyttämien kiinteiden fossiilisten polttoaineiden (esim. hiili) kokonaiskulutus, kasvihuoneiden lämmitys mukaan lukien.

| 5034. | josta uusiutuvat polttoaineet

  Maatilayrityksen käyttämien uusiutuvien polttoaineiden (esim. puu, olki, pelletit, biokaasu) kokonaiskulutus, kasvihuoneiden lämmitys mukaan lukien.
  Muuttujia 5031, 5032, 5033 ja 5034 koskevien tietojen toimittaminen on tilivuodesta 2023 lähtien vapaaehtoista ja tilivuodesta 2025 lähtien pakollista.” |
| --- | --- |

5034.

Maatilayrityksen käyttämien uusiutuvien polttoaineiden (esim. puu, olki, pelletit, biokaasu) kokonaiskulutus, kasvihuoneiden lämmitys mukaan lukien.

Muuttujia 5031, 5032, 5033 ja 5034 koskevien tietojen toimittaminen on tilivuodesta 2023 lähtien vapaaehtoista ja tilivuodesta 2025 lähtien pakollista.”

| j) | Muutetaan taulukko I (Viljelykasvit) seuraavasti:






  i) | korvataan taulukon toisessa osassa otsakkeen ”Juuret ja mukulat” alla olevat kohdat seuraavasti:






  ”Juuret ja mukulat |
| --- | --- | --- |
| 10300 | Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemenperuna) |
| 10310 | – josta tärkkelysperunat |
| 10390 | – josta muut perunat |
| 10400 | Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa) |
| 10500 | Muut juurikasvit, rehujuurikkaat ja Brassicae-heimon rehukasvit, joita kasvatetaan juurten tai varren tuottamiseksi, sekä muut rehuksi tarkoitetut juuri- ja mukulakasvit, muualle luokittelemattomat” |

j)

Muutetaan taulukko I (Viljelykasvit) seuraavasti:

i)

korvataan taulukon toisessa osassa otsakkeen ”Juuret ja mukulat” alla olevat kohdat seuraavasti:

”Juuret ja mukulat

10300

Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemenperuna)

10310

– josta tärkkelysperunat

10390

– josta muut perunat

10400

Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa)

10500

Muut juurikasvit, rehujuurikkaat ja Brassicae-heimon rehukasvit, joita kasvatetaan juurten tai varren tuottamiseksi, sekä muut rehuksi tarkoitetut juuri- ja mukulakasvit, muualle luokittelemattomat”

| ii) | korvataan puuttuvien tietojen koodeja koskevan taulukon neljäs osa seuraavasti:

  ”Puuttuvien tietojen koodit on valittava seuraavasta luettelosta:






  Koodi (***) | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| 0 | Koodi 0 merkitään, jos yhtään tietoa ei puutu. |
| 1 | Koodi 1 merkitään silloin, kun viljelmän pinta-alaa ei voida ilmoittaa; tällainen tilanne esiintyy esimerkiksi silloin, kun myydään kaupan pidettäviä tuotteita, jotka on ostettu pystykaupalla tai jotka ovat peräisin tilapäisesti alle yhden vuoden ajaksi vuokratulta maalta. |
| 2 | Koodi 2 merkitään silloin, kun todellista tuotantoa ei myyntiehtojen vuoksi voida määrittää satoina kilogrammoina (tai hehtolitroina viinin ja siihen liittyvien tuotteiden osalta) tai kun todellista tuotantoa ei ole. |
| 4 | Koodi 4 merkitään silloin, kun viljelmän pinta-alaa ei voida ilmoittaa eikä todellista tuotantoa ole tai todellista tuotantoa ei voida määrittää satoina kilogrammoina (tai hehtolitroina viinin ja siihen liittyvien tuotteiden osalta).” |

ii)

korvataan puuttuvien tietojen koodeja koskevan taulukon neljäs osa seuraavasti:

”Puuttuvien tietojen koodit on valittava seuraavasta luettelosta:

Koodi (***)

Kuvaus

0

Koodi 0 merkitään, jos yhtään tietoa ei puutu.

1

Koodi 1 merkitään silloin, kun viljelmän pinta-alaa ei voida ilmoittaa; tällainen tilanne esiintyy esimerkiksi silloin, kun myydään kaupan pidettäviä tuotteita, jotka on ostettu pystykaupalla tai jotka ovat peräisin tilapäisesti alle yhden vuoden ajaksi vuokratulta maalta.

2

Koodi 2 merkitään silloin, kun todellista tuotantoa ei myyntiehtojen vuoksi voida määrittää satoina kilogrammoina (tai hehtolitroina viinin ja siihen liittyvien tuotteiden osalta) tai kun todellista tuotantoa ei ole.

4

Koodi 4 merkitään silloin, kun viljelmän pinta-alaa ei voida ilmoittaa eikä todellista tuotantoa ole tai todellista tuotantoa ei voida määrittää satoina kilogrammoina (tai hehtolitroina viinin ja siihen liittyvien tuotteiden osalta).”

| k) | korvataan taulukon I tietoryhmiä koskevissa selittävissä huomautuksissa kohdan I.PR (Tuotanto) alakohtia koskeva huomautus seuraavasti:

  ”I.PR Tuotanto

  Tuotantoa (PR) koskevan tietoryhmän osalta on merkittävä tilivuoden aikana tuotettujen kasvituotteiden määrät (Q) (lukuun ottamatta mahdollisia hävikkejä pellolla ja maatilalla). Nämä määrät ilmoitetaan tilan pääasiallisten tuotteiden osalta (lukuun ottamatta sivutuotteita).
  Määrät ilmoitetaan satoina kilogrammoina (100 kg) lukuun ottamatta viiniä ja siihen liittyviä tuotteita, jotka ilmoitetaan hehtolitroina. Jos todellista tuotantoa ei voida myyntiehtojen vuoksi määrittää satoina kilogrammoina, merkitään puuttuvien tietojen koodi 2.
  Koodien 10790 ”Muut vihannekset” ja 90900 ”Muu” osalta määrää ei ilmoiteta.” |
| --- | --- |

k)

korvataan taulukon I tietoryhmiä koskevissa selittävissä huomautuksissa kohdan I.PR (Tuotanto) alakohtia koskeva huomautus seuraavasti:

”I.PR Tuotanto

Tuotantoa (PR) koskevan tietoryhmän osalta on merkittävä tilivuoden aikana tuotettujen kasvituotteiden määrät (Q) (lukuun ottamatta mahdollisia hävikkejä pellolla ja maatilalla). Nämä määrät ilmoitetaan tilan pääasiallisten tuotteiden osalta (lukuun ottamatta sivutuotteita).

Määrät ilmoitetaan satoina kilogrammoina (100 kg) lukuun ottamatta viiniä ja siihen liittyviä tuotteita, jotka ilmoitetaan hehtolitroina. Jos todellista tuotantoa ei voida myyntiehtojen vuoksi määrittää satoina kilogrammoina, merkitään puuttuvien tietojen koodi 2.

Koodien 10790 ”Muut vihannekset” ja 90900 ”Muu” osalta määrää ei ilmoiteta.”

| l) | korvataan taulukossa K (Eläintuotteet ja -palvelut) tuotteiden ja palvelujen kuvausta koskeva toinen osa ja puuttuvien tietojen koodeja koskeva kolmas osa seuraavasti:






  ”Koodi (*) | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| 261 | Lehmänmaito |
| 262 | Puhvelinmaito |
| 311 | Lampaanmaito |
| 321 | Vuohenmaito |
| 330 | Villa |
| 531 | Syötäväksi tarkoitetut munat (kaikki siipikarja) |
| 532 | Siitosmunat (kaikki siipikarja) |
| 700 | Hunaja ja mehiläistenhoitotuotteet |
| 800 | Lanta |
| 900 | Muut eläintuotteet |
| 1100 | Sopimuskasvatus |
| 1200 | Muut eläinpalvelut |

l)

korvataan taulukossa K (Eläintuotteet ja -palvelut) tuotteiden ja palvelujen kuvausta koskeva toinen osa ja puuttuvien tietojen koodeja koskeva kolmas osa seuraavasti:

”Koodi (*)

Kuvaus

261

Lehmänmaito

262

Puhvelinmaito

311

Lampaanmaito

321

Vuohenmaito

330

Villa

531

Syötäväksi tarkoitetut munat (kaikki siipikarja)

532

Siitosmunat (kaikki siipikarja)

700

Hunaja ja mehiläistenhoitotuotteet

800

Lanta

900

Muut eläintuotteet

1100

Sopimuskasvatus

1200

Muut eläinpalvelut

| Koodi (**) | Kuvaus |
| --- | --- |
| 0 | Koodi 0 merkitään, jos yhtään tietoa ei puutu. |
| 2 | Koodi 2 merkitään silloin, kun todellista tuotantoa ei myyntiehtojen vuoksi voida määrittää satoina kilogrammoina (tai munien osalta tuhansina kappaleina). |
| 4 | Koodi 4 merkitään silloin, kun on vain varastoja, eikä todellista tuotantoa ole.” |

Koodi (**)

Kuvaus

0

Koodi 0 merkitään, jos yhtään tietoa ei puutu.

2

Koodi 2 merkitään silloin, kun todellista tuotantoa ei myyntiehtojen vuoksi voida määrittää satoina kilogrammoina (tai munien osalta tuhansina kappaleina).

4

Koodi 4 merkitään silloin, kun on vain varastoja, eikä todellista tuotantoa ole.”

| m) | muutetaan taulukon K selittävät huomautukset seuraavasti:






  i) | korvataan koodia 1100 koskeva huomautus seuraavasti:






  ”1100. | Sopimuskasvatus
  Sellaisesta sopimuskasvatuksesta saadut tulot, jotka on saatu pääasiassa tarjotuista palveluista, jossa tilan haltija ei kanna kyseisten eläinten (esim. naudat, lampaat, vuohet, siat, siipikarja) kasvatukseen ja lihotukseen tavallisesti liittyvää taloudellista riskiä.” |
| --- | --- | --- | --- |

m)

muutetaan taulukon K selittävät huomautukset seuraavasti:

i)

korvataan koodia 1100 koskeva huomautus seuraavasti:

”1100.

Sellaisesta sopimuskasvatuksesta saadut tulot, jotka on saatu pääasiassa tarjotuista palveluista, jossa tilan haltija ei kanna kyseisten eläinten (esim. naudat, lampaat, vuohet, siat, siipikarja) kasvatukseen ja lihotukseen tavallisesti liittyvää taloudellista riskiä.”

| ii) | poistetaan puuttuvien tietojen koodeja koskevat huomautukset; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan puuttuvien tietojen koodeja koskevat huomautukset;

| iii) | korvataan otsakkeen ”Tietoryhmät taulukossa K” alla oleva kolmas kohta seuraavasti:

  ”Sopimuskasvatuksen (koodi 1100) kaltaisten eläinpalvelujen ja muiden eläinpalvelujen (koodi 1200) osalta ainoat ilmoitettavat tiedot koskevat tuloja, jotka on merkittävä myyntejä käsitteleviin tietoihin (SA) arvoa koskevaan sarakkeeseen (V).” |
| --- | --- |

iii)

korvataan otsakkeen ”Tietoryhmät taulukossa K” alla oleva kolmas kohta seuraavasti:

”Sopimuskasvatuksen (koodi 1100) kaltaisten eläinpalvelujen ja muiden eläinpalvelujen (koodi 1200) osalta ainoat ilmoitettavat tiedot koskevat tuloja, jotka on merkittävä myyntejä käsitteleviin tietoihin (SA) arvoa koskevaan sarakkeeseen (V).”

| n) | korvataan taulukossa L (Suoraan tilan toimintaan liittyvän muun ansiotoiminnan liikevaihto) muun ansiotoiminnan koodien kuvausta koskeva toinen osa sekä puuttuvien tietojen koodeja koskeva kolmas osa seuraavasti:






  ”Koodi (*) | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| 261 | Lehmänmaidon jalostus |
| 263 | Muiden eläinten maidon jalostus |
| 900 | Lihan tai muiden eläintuotteiden jalostus |
| 1010 | Viljelykasvien jalostus |
| 1020 | Metsätalous ja puunjalostus |
| 2010 | Sopimustyö |
| 2020 | Matkailu, majoitus, ruokahuolto ja muu vapaa-ajan toiminta |
| 2030 | Uusiutuvan energian tuotanto |
| 9000 | Muu suoraan tilan toimintaan liittyvä ”muu ansiotoiminta” |

n)

korvataan taulukossa L (Suoraan tilan toimintaan liittyvän muun ansiotoiminnan liikevaihto) muun ansiotoiminnan koodien kuvausta koskeva toinen osa sekä puuttuvien tietojen koodeja koskeva kolmas osa seuraavasti:

”Koodi (*)

Kuvaus

261

Lehmänmaidon jalostus

263

Muiden eläinten maidon jalostus

900

Lihan tai muiden eläintuotteiden jalostus

1010

Viljelykasvien jalostus

1020

Metsätalous ja puunjalostus

2010

Sopimustyö

2020

Matkailu, majoitus, ruokahuolto ja muu vapaa-ajan toiminta

2030

Uusiutuvan energian tuotanto

9000

Muu suoraan tilan toimintaan liittyvä ”muu ansiotoiminta”

| Koodi (**) | Kuvaus |
| --- | --- |
| 0 | Koodi 0 merkitään, jos yhtään tietoa ei puutu. |
| 1 | Koodi 1 merkitään silloin, kun tuotanto on aikaansaatu ostettuja kotieläimiä taikka eläin- tai kasvituotteita jalostamalla. |
| 2 | Koodi 2 merkitään silloin, kun todellista tuotantoa ei myyntiehtojen vuoksi voida määrittää satoina kilogrammoina. |
| 4 | Koodi 4 merkitään silloin, kun on vain varastoja, eikä todellista tuotantoa ole.” |

Koodi (**)

Kuvaus

0

Koodi 0 merkitään, jos yhtään tietoa ei puutu.

1

Koodi 1 merkitään silloin, kun tuotanto on aikaansaatu ostettuja kotieläimiä taikka eläin- tai kasvituotteita jalostamalla.

2

Koodi 2 merkitään silloin, kun todellista tuotantoa ei myyntiehtojen vuoksi voida määrittää satoina kilogrammoina.

4

Koodi 4 merkitään silloin, kun on vain varastoja, eikä todellista tuotantoa ole.”

| o) | Muutetaan taulukon L selittävät huomautukset seuraavasti:






  i) | korvataan koodia 262 koskeva huomautus seuraavasti:






  ”263. | Muiden eläinten maidon (esim. puhvelinmaidon, lampaanmaidon ja vuohenmaidon) jalostus”; |
| --- | --- | --- | --- |

o)

Muutetaan taulukon L selittävät huomautukset seuraavasti:

i)

korvataan koodia 262 koskeva huomautus seuraavasti:

”263.

| ii) | poistetaan puuttuvien tietojen koodeja koskevat huomautukset; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan puuttuvien tietojen koodeja koskevat huomautukset;

| iii) | korvataan otsakkeen ”Tietoryhmät taulukossa L” (Määrä (sarake Q)) alla oleva toinen kohta seuraavasti:

  ”Maidosta jalostettujen tuotteiden osalta (koodit 261 ja 263) ilmoitetaan tuotetun nestemäisen maidon määrä riippumatta siitä, missä muodossa (kerma, voi, juusto) se on myyty, käytetty omaan kulutukseen, omaan valmistukseen tai annettu luontoissuorituksena.” |
| --- | --- |

iii)

korvataan otsakkeen ”Tietoryhmät taulukossa L” (Määrä (sarake Q)) alla oleva toinen kohta seuraavasti:

”Maidosta jalostettujen tuotteiden osalta (koodit 261 ja 263) ilmoitetaan tuotetun nestemäisen maidon määrä riippumatta siitä, missä muodossa (kerma, voi, juusto) se on myyty, käytetty omaan kulutukseen, omaan valmistukseen tai annettu luontoissuorituksena.”

| p) | korvataan taulukko M (Tuet) ja sitä koskevat selittävät huomautukset seuraavasti:

  ”Taulukon rakenne | Tuen luokka / hallinnolliset tiedot | Koodi (*) | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Rahoitus | Koodi (**) | | |
| | Perusyksikkö | Koodi (***) | | |
| Tietoryhmä | Sarakkeet |
| Perusyksikköjen määrä | Arvo | Tyyppi |
| N | V | T |
| S | Tuki | | | – |
| AI | Hallinnolliset tiedot | | – | |

p)

korvataan taulukko M (Tuet) ja sitä koskevat selittävät huomautukset seuraavasti:

”Taulukon rakenne

Tuen luokka / hallinnolliset tiedot

Koodi (*)

Rahoitus

Koodi (**)

Perusyksikkö

Koodi (***)

Tietoryhmä

Sarakkeet

Perusyksikköjen määrä

Arvo

Tyyppi

N

V

T

S

Tuki

–

AI

Hallinnolliset tiedot

–

Luokat on valittava seuraavasta luettelosta:

| Koodi (*) | Ryhmä | Luokkien kuvaus | | Sarakkeet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | V | T |
| | | Tuotannosta irrotettu tuki | | | | |
| 1250 | S | Kestävyysperusteinen perustulotuki | | | | – |
| 1300 | S | Kestävyysperusteinen täydentävä uudelleenjakotulotuki | | | | – |
| 1400 | S | Ilmastoa, ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevat järjestelmät (ekojärjestelmät) | | | | – |
| 1600 | S | Nuorten viljelijöiden täydentävä tulotuki | | | | – |
| 1700 | S | Tuki pienviljelijöille | | | | – |
| | | | | | | |
| | | Tuotantosidonnainen tulotuki | | | | |
| | | Peltokasvit | | | | |
| | | Vilja-, öljy- ja valkuaiskasvit | | | | |
| 23111 | S | Viljat | | | | – |
| 23112 | S | Öljysiemenet | | | | – |
| 23114 | S | Valkuaiskasvit ja palkokasvit | | | | – |
| 2312 | S | Perunat | | | | – |
| 23121 | S | josta tärkkelysperunat | | | | – |
| 2313 | S | Sokerijuurikas | | | | – |
| | | Teollisuuskasvit | | | | |
| 23141 | S | Pellava | | | | – |
| 23142 | S | Hamppu | | | | – |
| 23143 | S | Humala | | | | – |
| 23144 | S | Sokeriruoko | | | | – |
| 23145 | S | Sikurit ja endiivit | | | | – |
| 23149 | S | Muut teollisuuskasvit | | | | – |
| 2315 | S | Vihannekset | | | | – |
| 2316 | S | Kesanto | | | | – |
| 2317 | S | Riisi | | | | – |
| 2319 | S | Määrittelemättömät peltokasvit | | | | – |
| 2320 | S | Pysyvä nurmi | | | | – |
| 2321 | S | Kuivattu rehu | | | | – |
| 2322 | S | Puuvillan lajikohtainen tuki | | | | – |
| 2323 | S | Puuvilla-alan kansallinen rakenneuudistusohjelma | | | | – |
| 2324 | S | Siementuotanto | | | | – |
| | | Monivuotiset viljelykasvit | | | | |
| 23311 | S | Marjat | | | | – |
| 23312 | S | Pähkinät | | | | – |
| 2332 | S | Siemenkodalliset ja kivelliset hedelmät | | | | – |
| 2333 | S | Sitrushedelmäviljelmät | | | | – |
| 2334 | S | Oliiviviljelmät – oliiviöljy ja syötäväksi tarkoitetut oliivit | | | | – |
| 2335 | S | Viinitarhat | | | | – |
| 2339 | S | Monivuotiset viljelykasvit, joita ei mainita muualla | | | | – |
| | | Eläimet | | | | |
| 2341 | S | Maitokarja | | | | – |
| 2342 | S | Naudan- ja vasikanliha | | | | – |
| 2343 | S | Karja (määrittelemätön tyyppi) | | | | – |
| 2344 | S | Lampaat ja vuohet | | | | – |
| 2345 | S | Siat ja siipikarja | | | | – |
| 2346 | S | Silkkiäistoukat | | | | – |
| 2347 | S | Mehiläistuotteet | | | | – |
| 2349 | S | Eläimet, joita ei mainita muualla | | | | – |
| 2410 | S | Lyhytkiertoinen energiapuu | | | | – |
| 2490 | S | Muut tuotantosidonnaiset tuet, joita ei ole mainittu muualla | | | | – |
| | | Poikkeukselliset avustukset ja tuet | | | | |
| 2810 | S | Luonnonkatastrofeista maksetut tuet | | | | – |
| 2890 | S | Muut poikkeukselliset avustukset ja tuet | | | | – |
| 2900 | S | Muut suorat tuet, joita ei ole mainittu muualla | | | | – |
| | | | | | | |
| | | Maaseudun kehittäminen | | | | |
| 3100 | S | Investoinnit, myös kasteluun | | | | – |
| 3200 | S | Nuorten viljelijöiden ja uusien viljelijöiden tilanpidon aloittaminen ja maaseudun yritystoiminnan käynnistäminen | | | | – |
| 3310 | S | Hoitositoumukset (ympäristö-, ilmasto- ja muut sitoumukset) (lukuun ottamatta eläinten hyvinvointia ja luonnonmukaista maataloutta) | | | | – |
| 3320 | S | Tuet eläinten hyvinvointia edistäviin toimiin | | | | – |
| 3350 | S | Luonnonmukainen maatalous | | | | – |
| 3400 | S | Tietyistä pakollisista vaatimuksista (esim. Natura 2000, vesipuitedirektiivi) johtuvat aluekohtaiset rajoitteet | | | | – |
| 3500 | S | Luonnonhaitat tai muut aluekohtaiset haitat | | | | – |
| | S | Metsätalous / ei-tuotannolliset investoinnit | | | | |
| 3610 | S | Investoinnit metsäalueiden kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen | | | | – |
| 3620 | S | Natura 2000 -tuet metsätaloutta, metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalvelujen ja metsien suojelun tukemiseksi | | | | – |
| 3750 | S | Luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttamisen tukeminen ja aiheellisten ennalta ehkäisevien toimien käyttöönotto | | | | – |
| 3760 | S | Riskinhallintavälineet | | | | – |
| 3900 | S | Muut maaseudun kehittämistuet | | | | – |
| | | | | | | |
| | | Kustannuksia koskevat avustukset ja tuet | | | | |
| 4100 | S | Palkat ja sosiaaliturvamaksut | | | | – |
| 4200 | S | Moottoripolttoaineet | | | | – |
| | | Kotieläimet | | | | |
| 4310 | S | Laiduneläinten rehu | | | | – |
| 4320 | S | Sian- ja siipikarjanrehu | | | | – |
| 4330 | S | Muut kotieläintalouden kustannukset | | | | – |
| | | Kasvinviljely | | | | |
| 4410 | S | Siemenet | | | | – |
| 4420 | S | Lannoitteet | | | | – |
| 4430 | S | Kasvinsuojelu | | | | – |
| 4440 | S | Muut erityiset viljelykustannukset | | | | – |
| | | Maatalouden yleiskustannukset | | | | |
| 4510 | S | Sähkö | | | | – |
| 4520 | S | Lämmityspolttoaineet, yhteensä | | | | – |
| 4521 | S | josta maakaasu ja valmistetut kaasut | | | | – |
| 4522 | S | josta öljy ja öljytuotteet | | | | – |
| 4523 | S | joista kiinteät fossiiliset polttoaineet | | | | – |
| 4524 | S | josta uusiutuvat polttoaineet | | | | – |
| 4530 | S | Vesi | | | | – |
| 4540 | S | Vakuutus | | | | – |
| 4550 | S | Korot | | | | – |
| 4600 | S | Muusta ansiotoiminnasta aiheutuvat kustannukset | | | | – |
| 4900 | S | Muut kustannukset | | | | – |
| | | | | | | |
| | | Kotieläinten hankintaan myönnetyt avustukset ja tuet | | | | |
| 5100 | S | Maitokarjan hankinnat | | | | – |
| 5200 | S | Nautakarjan hankinnat | | | | – |
| 5300 | S | Lampaiden ja vuohien hankinnat | | | | – |
| 5400 | S | Sikojen ja siipikarjan hankinnat | | | | – |
| 5900 | S | Muiden eläinten hankinnat | | | | – |
| | | | | | | |
| 9000 | S | Erot aiempiin tilivuosiin verrattuna | | | | – |
| | | | | | | |
| | | Maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat jäsenvaltioiden velvoitteet (GAEC-vaatimukset 2, 8 ja 9) | | | | |
| | | | | | | |
| 10010 | AI | GAEC 2 – kosteikot ja turvemaat | | – | – | |
| 10011 | AI | GAEC 2: kosteikkojen ja turvemaiden hehtaarimäärä – pysyvä nurmi | | | – | – |
| 10012 | AI | GAEC 2: kosteikkojen ja turvemaiden hehtaarimäärä – peltoala | | | – | – |
| 10013 | AI | GAEC 2: kosteikkojen ja turvemaiden hehtaarimäärä – pysyvät viljelykasvit | | | – | – |
| 10300 | AI | GAEC 8: sellaisen peltoalan vähimmäisosuus, jota käytetään muuna kuin tuottavana alana tai piirteenä | | – | – | |
| 10310 | AI | GAEC 8: kesantoalan hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10311 | AI | GAEC 8: terassiviljelmien kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10312 | AI | GAEC 8: pensasaitojen, yksittäisten puiden, puuryhmien tai puurivien kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10313 | AI | GAEC 8: pellonpientareiden, palstojen tai suojakaistojen kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10318 | AI | GAEC 8: kerääjäkasvien kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10319 | AI | GAEC 8: typpeä sitovien kasvien kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10324 | AI | GAEC 8: ojien kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10325 | AI | GAEC 8: purojen kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10326 | AI | GAEC 8: pienten lammikoiden kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10327 | AI | GAEC 8: pienten kosteikkojen kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10328 | AI | GAEC 8: kiviaitojen kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10329 | AI | GAEC 8: kiviröykkiöiden kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10330 | AI | GAEC 8: kulttuuristen erityispiirteiden kattama hehtaarimäärä | | | – | – |
| 10400 | AI | GAEC 9: muuhun käyttötarkoitukseen ottamista tai kyntämistä koskeva kielto | | – | – | |
| 10401 | AI | GAEC 9: pysyvän nurmen hehtaarimäärä Natura 2000 -alueilla | | | – | – |
| 10402 | AI | GAEC 9: maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevan toimenpidevaatimuksen 9 mukaisesti suojeltujen, viljelijöiden ilmoittamien ympäristön kannalta herkiksi pysyviksi nurmiksi luokiteltujen alojen hehtaarimäärä Natura 2000 -alueilla | | | – | – |
| 10403 | AI | GAEC 9: maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevan toimenpidevaatimuksen 9 mukaisesti suojeltujen, viljelijöiden ilmoittamien ympäristön kannalta herkiksi pysyviksi nurmiksi luokiteltujen alojen hehtaarimäärä Natura 2000 -alueiden ulkopuolella (tarvittaessa) | | | – | – |

Koodi (*)

Ryhmä

Luokkien kuvaus

Sarakkeet

N

V

T

Tuotannosta irrotettu tuki

1250

S

Kestävyysperusteinen perustulotuki

–

1300

S

Kestävyysperusteinen täydentävä uudelleenjakotulotuki

–

1400

S

Ilmastoa, ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevat järjestelmät (ekojärjestelmät)

–

1600

S

Nuorten viljelijöiden täydentävä tulotuki

–

1700

S

Tuki pienviljelijöille

–

Tuotantosidonnainen tulotuki

Peltokasvit

Vilja-, öljy- ja valkuaiskasvit

23111

S

Viljat

–

23112

S

Öljysiemenet

–

23114

S

Valkuaiskasvit ja palkokasvit

–

2312

S

Perunat

–

23121

S

josta tärkkelysperunat

–

2313

S

Sokerijuurikas

–

Teollisuuskasvit

23141

S

Pellava

–

23142

S

Hamppu

–

23143

S

Humala

–

23144

S

Sokeriruoko

–

23145

S

Sikurit ja endiivit

–

23149

S

Muut teollisuuskasvit

–

2315

S

Vihannekset

–

2316

S

Kesanto

–

2317

S

Riisi

–

2319

S

Määrittelemättömät peltokasvit

–

2320

S

Pysyvä nurmi

–

2321

S

Kuivattu rehu

–

2322

S

Puuvillan lajikohtainen tuki

–

2323

S

Puuvilla-alan kansallinen rakenneuudistusohjelma

–

2324

S

Siementuotanto

–

Monivuotiset viljelykasvit

23311

S

Marjat

–

23312

S

Pähkinät

–

2332

S

Siemenkodalliset ja kivelliset hedelmät

–

2333

S

Sitrushedelmäviljelmät

–

2334

S

Oliiviviljelmät – oliiviöljy ja syötäväksi tarkoitetut oliivit

–

2335

S

Viinitarhat

–

2339

S

Monivuotiset viljelykasvit, joita ei mainita muualla

–

Eläimet

2341

S

Maitokarja

–

2342

S

Naudan- ja vasikanliha

–

2343

S

Karja (määrittelemätön tyyppi)

–

2344

S

Lampaat ja vuohet

–

2345

S

Siat ja siipikarja

–

2346

S

Silkkiäistoukat

–

2347

S

Mehiläistuotteet

–

2349

S

Eläimet, joita ei mainita muualla

–

2410

S

Lyhytkiertoinen energiapuu

–

2490

S

Muut tuotantosidonnaiset tuet, joita ei ole mainittu muualla

–

Poikkeukselliset avustukset ja tuet

2810

S

Luonnonkatastrofeista maksetut tuet

–

2890

S

Muut poikkeukselliset avustukset ja tuet

–

2900

S

Muut suorat tuet, joita ei ole mainittu muualla

–

Maaseudun kehittäminen

3100

S

Investoinnit, myös kasteluun

–

3200

S

Nuorten viljelijöiden ja uusien viljelijöiden tilanpidon aloittaminen ja maaseudun yritystoiminnan käynnistäminen

–

3310

S

Hoitositoumukset (ympäristö-, ilmasto- ja muut sitoumukset) (lukuun ottamatta eläinten hyvinvointia ja luonnonmukaista maataloutta)

–

3320

S

Tuet eläinten hyvinvointia edistäviin toimiin

–

3350

S

Luonnonmukainen maatalous

–

3400

S

Tietyistä pakollisista vaatimuksista (esim. Natura 2000, vesipuitedirektiivi) johtuvat aluekohtaiset rajoitteet

–

3500

S

Luonnonhaitat tai muut aluekohtaiset haitat

–

S

Metsätalous / ei-tuotannolliset investoinnit

3610

S

Investoinnit metsäalueiden kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen

–

3620

S

Natura 2000 -tuet metsätaloutta, metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalvelujen ja metsien suojelun tukemiseksi

–

3750

S

Luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttamisen tukeminen ja aiheellisten ennalta ehkäisevien toimien käyttöönotto

–

3760

S

Riskinhallintavälineet

–

3900

S

Muut maaseudun kehittämistuet

–

Kustannuksia koskevat avustukset ja tuet

4100

S

Palkat ja sosiaaliturvamaksut

–

4200

S

Moottoripolttoaineet

–

Kotieläimet

4310

S

Laiduneläinten rehu

–

4320

S

Sian- ja siipikarjanrehu

–

4330

S

Muut kotieläintalouden kustannukset

–

Kasvinviljely

4410

S

Siemenet

–

4420

S

Lannoitteet

–

4430

S

Kasvinsuojelu

–

4440

S

Muut erityiset viljelykustannukset

–

Maatalouden yleiskustannukset

4510

S

Sähkö

–

4520

S

Lämmityspolttoaineet, yhteensä

–

4521

S

josta maakaasu ja valmistetut kaasut

–

4522

S

josta öljy ja öljytuotteet

–

4523

S

joista kiinteät fossiiliset polttoaineet

–

4524

S

josta uusiutuvat polttoaineet

–

4530

S

Vesi

–

4540

S

Vakuutus

–

4550

S

Korot

–

4600

S

Muusta ansiotoiminnasta aiheutuvat kustannukset

–

4900

S

Muut kustannukset

–

Kotieläinten hankintaan myönnetyt avustukset ja tuet

5100

S

Maitokarjan hankinnat

–

5200

S

Nautakarjan hankinnat

–

5300

S

Lampaiden ja vuohien hankinnat

–

5400

S

Sikojen ja siipikarjan hankinnat

–

5900

S

Muiden eläinten hankinnat

–

9000

S

Erot aiempiin tilivuosiin verrattuna

–

Maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat jäsenvaltioiden velvoitteet (GAEC-vaatimukset 2, 8 ja 9)

10010

AI

GAEC 2 – kosteikot ja turvemaat

–

–

10011

AI

GAEC 2: kosteikkojen ja turvemaiden hehtaarimäärä – pysyvä nurmi

–

–

10012

AI

GAEC 2: kosteikkojen ja turvemaiden hehtaarimäärä – peltoala

–

–

10013

AI

GAEC 2: kosteikkojen ja turvemaiden hehtaarimäärä – pysyvät viljelykasvit

–

–

10300

AI

GAEC 8: sellaisen peltoalan vähimmäisosuus, jota käytetään muuna kuin tuottavana alana tai piirteenä

–

–

10310

AI

GAEC 8: kesantoalan hehtaarimäärä

–

–

10311

AI

GAEC 8: terassiviljelmien kattama hehtaarimäärä

–

–

10312

AI

GAEC 8: pensasaitojen, yksittäisten puiden, puuryhmien tai puurivien kattama hehtaarimäärä

–

–

10313

AI

GAEC 8: pellonpientareiden, palstojen tai suojakaistojen kattama hehtaarimäärä

–

–

10318

AI

GAEC 8: kerääjäkasvien kattama hehtaarimäärä

–

–

10319

AI

GAEC 8: typpeä sitovien kasvien kattama hehtaarimäärä

–

–

10324

AI

GAEC 8: ojien kattama hehtaarimäärä

–

–

10325

AI

GAEC 8: purojen kattama hehtaarimäärä

–

–

10326

AI

GAEC 8: pienten lammikoiden kattama hehtaarimäärä

–

–

10327

AI

GAEC 8: pienten kosteikkojen kattama hehtaarimäärä

–

–

10328

AI

GAEC 8: kiviaitojen kattama hehtaarimäärä

–

–

10329

AI

GAEC 8: kiviröykkiöiden kattama hehtaarimäärä

–

–

10330

AI

GAEC 8: kulttuuristen erityispiirteiden kattama hehtaarimäärä

–

–

10400

AI

GAEC 9: muuhun käyttötarkoitukseen ottamista tai kyntämistä koskeva kielto

–

–

10401

AI

GAEC 9: pysyvän nurmen hehtaarimäärä Natura 2000 -alueilla

–

–

10402

AI

GAEC 9: maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevan toimenpidevaatimuksen 9 mukaisesti suojeltujen, viljelijöiden ilmoittamien ympäristön kannalta herkiksi pysyviksi nurmiksi luokiteltujen alojen hehtaarimäärä Natura 2000 -alueilla

–

–

10403

AI

GAEC 9: maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevan toimenpidevaatimuksen 9 mukaisesti suojeltujen, viljelijöiden ilmoittamien ympäristön kannalta herkiksi pysyviksi nurmiksi luokiteltujen alojen hehtaarimäärä Natura 2000 -alueiden ulkopuolella (tarvittaessa)

–

–

Koodit, joilla kuvaillaan, miten tuki rahoitetaan, on valittava seuraavasta luettelosta:

| Koodi (**) | Kuvaus |
| --- | --- |
| 0 | Ei sovelleta: tätä koodia on käytettävä hallinnollisten tietojen yhteydessä |
| 1 | Tuki rahoitetaan yksinomaan EU:n talousarviosta. |
| 2 | Toimenpide on EU:n ja jäsenvaltion yhteisrahoittama. |
| 3 | Toimenpidettä ei rahoiteta EU:n talousarviosta vaan muista julkisista lähteistä. |

Koodi (**)

Kuvaus

0

Ei sovelleta: tätä koodia on käytettävä hallinnollisten tietojen yhteydessä

1

Tuki rahoitetaan yksinomaan EU:n talousarviosta.

2

Toimenpide on EU:n ja jäsenvaltion yhteisrahoittama.

3

Toimenpidettä ei rahoiteta EU:n talousarviosta vaan muista julkisista lähteistä.

Perusyksikköjä määrittelevät koodit on valittava seuraavasta luettelosta:

| Koodi (***) | Kuvaus |
| --- | --- |
| 0 | Ei sovelleta: tätä koodia on käytettävä hallinnollisten tietojen yhteydessä |
| 1 | Tukea myönnetään yhtä eläintä kohden. |
| 2 | Tukea myönnetään yhtä hehtaaria kohden. |
| 3 | Tukea myönnetään tonnia kohden. |
| 4 | Maatila/muu: tukea myönnetään koko maatilaa kohden tai tavalla, joka ei vastaa muita luokkia. |

Koodi (***)

Kuvaus

0

Ei sovelleta: tätä koodia on käytettävä hallinnollisten tietojen yhteydessä

1

Tukea myönnetään yhtä eläintä kohden.

2

Tukea myönnetään yhtä hehtaaria kohden.

3

Tukea myönnetään tonnia kohden.

4

Maatila/muu: tukea myönnetään koko maatilaa kohden tai tavalla, joka ei vastaa muita luokkia.

Taulukko M ”Tuet” kattaa avustukset ja tuet, jotka maatilat ovat saaneet sekä kansallisilta että EU:n julkisilta elimiltä. Se kattaa myös viherryttämistukia koskevat hallinnolliset tiedot.

Taulukon M tietoryhmät

S   Tuet

Avustukset ja tuet määritellään tuen (S), rahoituksen ja perusyksiköiden luokan mukaan. On merkittävä perusyksiköiden määrä (N) ja saatu määrä (V). Kutakin tukiluokkaa kohden voi olla useampi taulukko, koska perusyksiköiden ja/tai rahoituslähteiden määrä voi vaihdella.

Yleissääntönä on, että taulukkoon M merkityt avustukset ja tuet liittyvät kuluvaan tilivuoteen riippumatta siitä, milloin maksu on saatu (tilivuosi vastaa hakuvuotta). Poikkeuksen tähän yleissääntöön muodostavat investointituet ja muut maaseudun kehittämistuet kuin tuet alueille, joilla on luonnonoloista johtuvia tai muita erityisrajoitteita, koska merkittyjen määrien olisi liityttävä tilivuoden aikana tosiasiallisesti saatuihin määriin (tilivuosi vastaa maksuvuotta).

AI   Hallinnolliset tiedot

Tietyt maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat jäsenvaltioiden velvoitteet (GAEC-vaatimukset 2, 8 ja 9) määritellään hallinnollisten tietojen (AI) luokan mukaan. On merkittävä perusyksiköiden määrä (N) ja/tai tyyppi (T), sellaisina kuin ne on ilmoitettu taulukossa.

Perusyksiköiden määrä (N) vastaa sitä alaa, jota GAEC-vaatimukset koskevat, hehtaareina ilmaistuna.

Tyyppi (T) viittaa GAEC-vaatimusten soveltamiseen tilatasolla, ja se on valittava seuraavasta luettelosta:

| Koodi | Kuvaus |
| --- | --- |
| 1 | Maatilan on noudatettava hallinnollista vaatimusta. |
| 2 | Maatilaan sovelletaan GAEC-vaatimuksessa mainittua vapautusta.” |

Koodi

Kuvaus

1

Maatilan on noudatettava hallinnollista vaatimusta.

2

Maatilaan sovelletaan GAEC-vaatimuksessa mainittua vapautusta.”

---

LIITE II

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 liite VIII seuraavasti:

| 1) | Korvataan taulukon J (Kotieläintuotanto) ensimmäinen osa seuraavasti:

  ”Taulukon rakenne






  Kotieläinten luokka | Koodi (*) |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan taulukon J (Kotieläintuotanto) ensimmäinen osa seuraavasti:

”Taulukon rakenne

Kotieläinten luokka

Koodi (*)

| | | Sarakkeet |
| --- | --- | --- |
| Tietoryhmä | Keskiarvo | Lukumäärä | Arvo |
| A | N | V |
| AN | Keskiarvo | | - | - |
| RN | Viitenumero | - | | -” |
| OV | Alkuinventaario | - | | |
| CV | Loppuinventaario | - | | |
| PU | Ostot | - | | |
| SA | Myynnit yhteensä | - | | |
| SS | Myynnit teuraaksi | - | | |
| SR | Myynnit kasvatukseen / siitokseen | - | | |
| SU | Myynnit tuntemattomaan tarkoitukseen | - | | |
| FC | Oma kulutus | - | | |
| FU | Maatilan oma käyttö | - | | |

Sarakkeet

Tietoryhmä

Keskiarvo

Lukumäärä

Arvo

A

N

V

AN

Keskiarvo

-

-

RN

Viitenumero

-

-”

OV

Alkuinventaario

-

CV

Loppuinventaario

-

PU

Ostot

-

SA

Myynnit yhteensä

-

SS

Myynnit teuraaksi

-

SR

Myynnit kasvatukseen / siitokseen

-

SU

Myynnit tuntemattomaan tarkoitukseen

-

FC

Oma kulutus

-

FU

Maatilan oma käyttö

-

| 2) | Lisätään taulukon J selittäviin huomautuksiin koodia ”J.AN. Keskimääräinen lukumäärä (merkittävä ainoastaan sarakkeeseen A)” koskevan huomautuksen jälkeen huomautus seuraavasti:

  ”
  J.RN. Viitemäärä (merkittävä ainoastaan sarakkeeseen A).
  Viitemäärä on niiden eläinten lukumäärä, jotka ovat yleensä maatilalla tietyllä hetkellä. Sen perusteella lasketaan tilan standardituotos ja taloudellinen koko. Kyseisen määrän kautta voidaan keskimääräisen lukumäärän (AN) sijasta ottaa huomioon poikkeuksellinen ajanjakso, jonka aikana tilalla on vähemmän eläimiä tai ei ole lainkaan eläimiä tuotantojakson poikkeuksellisen keskeytymisen vuoksi (esim. taudinpurkaus).

  Lukumäärä (sarake N)
  Kotieläinten lukumäärä on ilmoittava pääluvun mukaan tai mehiläispesien lukumääränä kahden desimaalin tarkkuudella.
  Näitä tietoja ei anneta muiden eläinten osalta (luokka 900).
  Muuttujaa ”J.RN. Viitemäärä” koskevat tiedot voidaan toimittaa poikkeuksellisissa tapauksissa (esim. maatilalla esiintyvä tauti tai teurastus terveydellisistä syistä) tilivuodesta 2022 lähtien. Toimittaminen on vapaaehtoista.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään taulukon J selittäviin huomautuksiin koodia ”J.AN. Keskimääräinen lukumäärä (merkittävä ainoastaan sarakkeeseen A)” koskevan huomautuksen jälkeen huomautus seuraavasti:

”
  J.RN. Viitemäärä (merkittävä ainoastaan sarakkeeseen A).

Viitemäärä on niiden eläinten lukumäärä, jotka ovat yleensä maatilalla tietyllä hetkellä. Sen perusteella lasketaan tilan standardituotos ja taloudellinen koko. Kyseisen määrän kautta voidaan keskimääräisen lukumäärän (AN) sijasta ottaa huomioon poikkeuksellinen ajanjakso, jonka aikana tilalla on vähemmän eläimiä tai ei ole lainkaan eläimiä tuotantojakson poikkeuksellisen keskeytymisen vuoksi (esim. taudinpurkaus).

Lukumäärä (sarake N)

Kotieläinten lukumäärä on ilmoittava pääluvun mukaan tai mehiläispesien lukumääränä kahden desimaalin tarkkuudella.

Näitä tietoja ei anneta muiden eläinten osalta (luokka 900).

Muuttujaa ”J.RN. Viitemäärä” koskevat tiedot voidaan toimittaa poikkeuksellisissa tapauksissa (esim. maatilalla esiintyvä tauti tai teurastus terveydellisistä syistä) tilivuodesta 2022 lähtien. Toimittaminen on vapaaehtoista.”

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/52

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2500,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2022,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Keleméri bárányhús” (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unkarin hakemus nimityksen ”Keleméri bárányhús” rekisteröimiseksi julkaistiin asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). |
| --- | --- |

(1)

Unkarin hakemus nimityksen ”Keleméri bárányhús” rekisteröimiseksi julkaistiin asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2).

| (2) | Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, joten nimitys ”Keleméri bárányhús” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, joten nimitys ”Keleméri bárányhús” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Keleméri bárányhús” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.1 ”Tuore liha (ja muut eläimenosat)” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 315, 19.8.2022, s. 21.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/53

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2022/2501,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2022,

suurimmalta pituudeltaan vähintään 18 metriä mutta alle 24 metriä olevien Italian lipun alla purjehtivien alusten Aristaeomorpha foliacea -katkaravun kalastuksen kieltämisestä GFCM-alueen maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EU) 2022/110 (2) säädetään kalastusmahdollisuuksista vuodeksi 2022. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EU) 2022/110 (2) säädetään kalastusmahdollisuuksista vuodeksi 2022.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan Aristaeomorpha foliacea -katkaravun suurin sallittu pyyntiponnistus, jota sovelletaan Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) alueen maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11 Italian lipun alla purjehtiviin tai Italiassa rekisteröityihin aluksiin, joiden suurin pituus on vähintään 18 metriä mutta alle 24 metriä, katsotaan saavutetuksi vuoden 2022 osalta. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan Aristaeomorpha foliacea -katkaravun suurin sallittu pyyntiponnistus, jota sovelletaan Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) alueen maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11 Italian lipun alla purjehtiviin tai Italiassa rekisteröityihin aluksiin, joiden suurin pituus on vähintään 18 metriä mutta alle 24 metriä, katsotaan saavutetuksi vuoden 2022 osalta.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää tietyt kyseistä kantaryhmää koskevat kalastustoimet, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää tietyt kyseistä kantaryhmää koskevat kalastustoimet,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Liitteessä tarkoitettu, Italialle vuodeksi 2022 myönnetty, Aristaeomorpha foliacea -katkarapukantaryhmää GFCM-alueen maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11 koskeva suurin sallittu pyyntiponnistus katsotaan saavutetuksi mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen.

Aristaeomorpha foliacea

2 artikla

Kiellot

Kielletään Italian lipun alla purjehtivilta tai Italiassa rekisteröidyiltä aluksilta, joiden suurin pituus on vähintään 18 metriä mutta alle 24 metriä, 1 artiklassa tarkoitetun kantaryhmän kalastus liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla mainitun päivän jälkeen pyydettyjen, kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Virginijus SINKEVIČIUS

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) 2022/110, annettu 27 päivänä tammikuuta 2022, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2022 (EUVL L 21, 31.1.2022, s. 165).

2

---

LIITE

| Nro | 13/TQ110 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Pyyntiponnistusryhmän koodi | EFF2/MED2_TR3 |
| Kantaryhmä | Aristaeomorpha foliacea -katkarapu maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11 |
| Kyseessä olevien alusten suurin pituus | ≥ 18 m ja < 24 m |
| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä | 1.10.2022 |

Nro

13/TQ110

Jäsenvaltio

Italia

Pyyntiponnistusryhmän koodi

EFF2/MED2_TR3

Kantaryhmä

Aristaeomorpha foliacea -katkarapu maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11

Kyseessä olevien alusten suurin pituus

≥ 18 m ja < 24 m

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä

1.10.2022

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/56

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2502,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2022,

lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 965/2012 ranskankielisen toisinnon oikaisemisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004, (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta 4 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EU) N:o 965/2012 (2) ranskankielisen version liitteen IV (osa CAT) osastossa D olevan 2 jakson CAT.IDE.H.320 kohdan b alakohdan johdantolauseessa, liitteessä V (osa SPA) olevan K osaston SPA.HOFO.110 kohdan b alakohdan 9 alakohdassa, liitteen VI (osa NCC) luvussa D olevan 2 jakson NCC.IDE.H.235 kohdassa, liitteen VII (osa NCO) luvussa D olevan NCO.IDE.H.185 kohdan c alakohdassa sekä liitteessä VIII (osa SPO) olevan D osaston 2 jakson SPO.IDE.H.203 kohdan c alakohdassa on virheitä, jotka muuttavat säännösten merkitystä. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EU) N:o 965/2012 (2) ranskankielisen version liitteen IV (osa CAT) osastossa D olevan 2 jakson CAT.IDE.H.320 kohdan b alakohdan johdantolauseessa, liitteessä V (osa SPA) olevan K osaston SPA.HOFO.110 kohdan b alakohdan 9 alakohdassa, liitteen VI (osa NCC) luvussa D olevan 2 jakson NCC.IDE.H.235 kohdassa, liitteen VII (osa NCO) luvussa D olevan NCO.IDE.H.185 kohdan c alakohdassa sekä liitteessä VIII (osa SPO) olevan D osaston 2 jakson SPO.IDE.H.203 kohdan c alakohdassa on virheitä, jotka muuttavat säännösten merkitystä.

| (2) | Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 965/2012 ranskankielinen toisinto olisi oikaistava. Oikaisu ei vaikuta muihin kielitoisintoihin. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 965/2012 ranskankielinen toisinto olisi oikaistava. Oikaisu ei vaikuta muihin kielitoisintoihin.

| (3) | Tässä täytäntöönpanoasetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhteisten turvallisuussääntöjen soveltamista siviili-ilmailun alalla käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä täytäntöönpanoasetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhteisten turvallisuussääntöjen soveltamista siviili-ilmailun alalla käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

(Ei koske suomenkielistä toisintoa)

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1).

2

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/58 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/58

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2503,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 muuttamisesta ja oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse eläviä simpukoita ja kalastustuotteita koskevan tai UV-säteilytykseen liittyvän virallisen valvonnan käytännön järjestelyistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (1) (virallista valvontaa koskeva asetus) ja erityisesti sen 18 artiklan 8 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2017/625 vahvistetaan säännöt sellaista virallista valvontaa ja sellaisia muita virallisia toimia varten, joita jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset suorittavat todentaakseen, että unionin lainsäädäntöä noudatetaan muun muassa elintarvikkeiden turvallisuuden alalla tuotannon, jalostuksen ja jakelun kaikissa vaiheissa. Siinä säädetään erityisesti ihmisravinnoksi tarkoitettuja eläinperäisiä tuotteita koskevasta virallisesta valvonnasta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2017/625 vahvistetaan säännöt sellaista virallista valvontaa ja sellaisia muita virallisia toimia varten, joita jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset suorittavat todentaakseen, että unionin lainsäädäntöä noudatetaan muun muassa elintarvikkeiden turvallisuuden alalla tuotannon, jalostuksen ja jakelun kaikissa vaiheissa. Siinä säädetään erityisesti ihmisravinnoksi tarkoitettuja eläinperäisiä tuotteita koskevasta virallisesta valvonnasta.

| (2) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2019/627 (2) vahvistetaan säännöt ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan suorittamista koskevista käytännön järjestelyistä asetuksen (EU) 2017/625 mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2019/627 (2) vahvistetaan säännöt ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan suorittamista koskevista käytännön järjestelyistä asetuksen (EU) 2017/625 mukaisesti.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 10 artiklassa vahvistetaan virkaeläinlääkärin velvollisuudet asiakirjatarkastusten osalta, erityisesti komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2019/628 (3) säädettyjen virallisten todistusten huomioon ottamiseksi. Siinä viitataan kuitenkin väärään todistukseen, minkä vuoksi tämä viittaus olisi oikaistava. Koska täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/628 on kumottu ja todistukset korvattu komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/2235 (4) olevilla todistuksilla, on myös aiheellista korvata kaikki viittaukset täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/628 asianmukaisilla viittauksilla täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/2235. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 10 artiklassa vahvistetaan virkaeläinlääkärin velvollisuudet asiakirjatarkastusten osalta, erityisesti komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2019/628 (3) säädettyjen virallisten todistusten huomioon ottamiseksi. Siinä viitataan kuitenkin väärään todistukseen, minkä vuoksi tämä viittaus olisi oikaistava. Koska täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/628 on kumottu ja todistukset korvattu komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/2235 (4) olevilla todistuksilla, on myös aiheellista korvata kaikki viittaukset täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/628 asianmukaisilla viittauksilla täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/2235.

| (4) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 45 artiklan l alakohdassa säädetään, että tuore liha on julistettava ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi, jos se on laittomasti käsitelty ionisoivalla säteilyllä, mukaan lukien UV-säteily. Koska suurinta osaa UV-säteilystä ei voida pitää neuvoston direktiivin 2013/59/Euratom (5) 4 artiklan 46 alakohdassa määriteltynä ionisoivana säteilynä, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 45 artiklan l alakohtaa olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 45 artiklan l alakohdassa säädetään, että tuore liha on julistettava ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi, jos se on laittomasti käsitelty ionisoivalla säteilyllä, mukaan lukien UV-säteily. Koska suurinta osaa UV-säteilystä ei voida pitää neuvoston direktiivin 2013/59/Euratom (5) 4 artiklan 46 alakohdassa määriteltynä ionisoivana säteilynä, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 45 artiklan l alakohtaa olisi muutettava.

| (5) | Luokitelluilta tuotanto- ja uudelleensijoitusalueilta peräisin olevien elävien simpukoiden virallista valvontaa koskevia erityisvaatimuksia ei sovelleta sellaisiin eläviin merimakkaroihin (Holothuroidea), jotka eivät ota ravintoaan siivilöimällä, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 51 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Luokitelluilta tuotanto- ja uudelleensijoitusalueilta peräisin olevien elävien simpukoiden virallista valvontaa koskevia erityisvaatimuksia ei sovelleta sellaisiin eläviin merimakkaroihin (Holothuroidea), jotka eivät ota ravintoaan siivilöimällä, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 51 artiklan mukaisesti.

| (6) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1756 (6) muutettiin asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklaa siten, että mahdollisuus poiketa asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklan 7 kohdan g alakohdassa säädetystä tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokitteluvaatimuksesta ulotettiin koskemaan Holothuroidea-luokan ohella kaikkia piikkinahkaisia, jotka eivät ota ravintoaan siivilöimällä. Lisäksi komission delegoidulla asetuksella (EU) 2022/2258 (7) muutettiin asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklan 7 kohdan g alakohdan nojalla delegoidun asetuksen (EU) 2019/624 (8) 11 artiklaa siten, että tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokittelua ei edellytetä sellaisten piikkinahkaisten pyynnin osalta, jotka eivät ota ravintoaan siivilöimällä. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 51 artiklaa olisi näin ollen muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1756 (6) muutettiin asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklaa siten, että mahdollisuus poiketa asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklan 7 kohdan g alakohdassa säädetystä tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokitteluvaatimuksesta ulotettiin koskemaan Holothuroidea-luokan ohella kaikkia piikkinahkaisia, jotka eivät ota ravintoaan siivilöimällä. Lisäksi komission delegoidulla asetuksella (EU) 2022/2258 (7) muutettiin asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklan 7 kohdan g alakohdan nojalla delegoidun asetuksen (EU) 2019/624 (8) 11 artiklaa siten, että tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokittelua ei edellytetä sellaisten piikkinahkaisten pyynnin osalta, jotka eivät ota ravintoaan siivilöimällä. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 51 artiklaa olisi näin ollen muutettava.

| (7) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 71 artiklassa vahvistetaan säännöt päätöksistä, joita toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä valvonnan perusteella. Kyseisen artiklan a alakohdassa viitataan virheellisesti asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan kalastustuotteita koskevan VIII jakson sijasta VII jaksoon. Johdonmukaisuuden vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 71 artiklassa oleva viittaus olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(7)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 71 artiklassa vahvistetaan säännöt päätöksistä, joita toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä valvonnan perusteella. Kyseisen artiklan a alakohdassa viitataan virheellisesti asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan kalastustuotteita koskevan VIII jakson sijasta VII jaksoon. Johdonmukaisuuden vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 71 artiklassa oleva viittaus olisi oikaistava.

| (8) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 liitteessä VI vahvistetaan kalastustuotteiden virallista valvontaa koskevat käytännön järjestelyt kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 70 artiklan mukaisesti. Siinä määritellään erityisesti analyysimenetelmät, joita on sovellettava, kun aistinvarainen tutkimus antaa aihetta epäillä kalastustuotteiden tuoreutta. EFSA yksilöi tieteellisessä lausunnossaan (9) menetelmiä, joilla voidaan erottaa toisistaan ”superjäähdytetyt” kalat ja aiemmin jäädytetyt kalat, jotka pidetään kaupan ”superjäähdytettyinä”. Koska kyseiset analyysimenetelmät olisi lisättävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 liitteeseen VI, kyseistä liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 liitteessä VI vahvistetaan kalastustuotteiden virallista valvontaa koskevat käytännön järjestelyt kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 70 artiklan mukaisesti. Siinä määritellään erityisesti analyysimenetelmät, joita on sovellettava, kun aistinvarainen tutkimus antaa aihetta epäillä kalastustuotteiden tuoreutta. EFSA yksilöi tieteellisessä lausunnossaan (9) menetelmiä, joilla voidaan erottaa toisistaan ”superjäähdytetyt” kalat ja aiemmin jäädytetyt kalat, jotka pidetään kaupan ”superjäähdytettyinä”. Koska kyseiset analyysimenetelmät olisi lisättävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 liitteeseen VI, kyseistä liitettä olisi muutettava.

| (9) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2019/627 olisi muutettava ja se olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2019/627 olisi muutettava ja se olisi oikaistava.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/627 seuraavasti:

| 1) | 10 artiklassa:






  ”a) | Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/628(9) 29 artiklan mukaisesti” ilmaisulla ”komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 (*1) 31 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

1)

10 artiklassa:

”a)

Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/628(9) 29 artiklan mukaisesti” ilmaisulla ”komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 (*1) 31 artiklan mukaisesti.”

(*1)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2235, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/429 ja (EU) 2017/625 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse eläinterveystodistusten malleista, virallisten todistusten malleista ja yhdistettyjen eläinterveys- ja virallisten todistusten malleista tiettyjen eläinten ja tavaroiden luokkien lähetysten unioniin tuloa ja unionin sisällä tapahtuvia siirtoja varten, tällaisia todistuksia koskevasta virallisesta sertifioinnista sekä asetuksen (EY) N:o 599/2004, täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 636/2014 ja (EU) 2019/628, direktiivin 98/68/EY ja päätösten 2000/572/EY, 2003/779/EY ja 2007/240/EY kumoamisesta (EUVL L 442, 30.12.2020, s. 1).”
  "

| b) | Korvataan 3 kohdassa ilmaisu ”komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/628 29 artiklan mukaisesti” ilmaisulla ”täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 32 artiklan mukaisesti”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohdassa ilmaisu ”komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/628 29 artiklan mukaisesti” ilmaisulla ”täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 32 artiklan mukaisesti”.

| 2) | Korvataan 45 artiklan l alakohta seuraavasti:






  ”l) | se on laittomasti käsitelty ionisoivalla säteilyllä tai UV-säteilyllä;” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 45 artiklan l alakohta seuraavasti:

”l)

se on laittomasti käsitelty ionisoivalla säteilyllä tai UV-säteilyllä;”

.

| 3) | Korvataan 51 artikla seuraavasti:

  ”51 artikla
  Rajaus
  Tätä osastoa sovelletaan eläviin simpukoihin, eläviin piikkinahkaisiin, eläviin vaippaeläimiin ja eläviin merikotiloihin. Tätä osastoa ei sovelleta sellaisiin eläviin merikotiloihin eikä sellaisiin eläviin piikkinahkaisiin, jotka eivät ota ravintoaan siivilöimällä.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 51 artikla seuraavasti:

”51 artikla

Rajaus

Tätä osastoa sovelletaan eläviin simpukoihin, eläviin piikkinahkaisiin, eläviin vaippaeläimiin ja eläviin merikotiloihin. Tätä osastoa ei sovelleta sellaisiin eläviin merikotiloihin eikä sellaisiin eläviin piikkinahkaisiin, jotka eivät ota ravintoaan siivilöimällä.”

| 4) | Korvataan 71 artiklan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | edellä olevan 70 artiklan mukaisesti suoritetussa virallisessa valvonnassa ilmenee, etteivät ne vastaa asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevassa VIII jaksossa tai asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 vahvistettuja vaatimuksia aistinvaraisten, kemiallisten, fyysisten tai mikrobiologisten ominaisuuksiensa tai loisia koskevien vaatimusten osalta;” |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan 71 artiklan a alakohta seuraavasti:

”a)

edellä olevan 70 artiklan mukaisesti suoritetussa virallisessa valvonnassa ilmenee, etteivät ne vastaa asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevassa VIII jaksossa tai asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 vahvistettuja vaatimuksia aistinvaraisten, kemiallisten, fyysisten tai mikrobiologisten ominaisuuksiensa tai loisia koskevien vaatimusten osalta;”

.

| 5) | Korvataan 72 artiklan 1 kohdassa ilmaisu ”täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/628 liitteessä III olevan II osan B luvussa olevan terveystodistuksen mallin” ilmaisulla ”täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevassa 29 luvussa esitetyn terveystodistuksen mallin”. |
| --- | --- |

5)

Korvataan 72 artiklan 1 kohdassa ilmaisu ”täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/628 liitteessä III olevan II osan B luvussa olevan terveystodistuksen mallin” ilmaisulla ”täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevassa 29 luvussa esitetyn terveystodistuksen mallin”.

| 6) | Lisätään liitteessä VI olevan I luvun B kohtaan ”Tuoreusindikaattorit” ensimmäisen ja toisen alakohdan väliin kohta seuraavasti:

  ”Jos aistinvarainen tutkimus antaa aihetta epäillä, että aiemmin jäädytettyä kalaa esitetään kaupallisesti tuoreena, asian tarkastamista varten voidaan ottaa näytteitä ja tehdä niille laboratoriotestejä, kuten HADH-testi (hydroksiakyyli-koentsyymi-A-dehydrogenaasi), histologia, ultravioletti-näkyvä spektroskopia (UV-VIS/NIR) tai hyperspektrikuvaus.”
  . |
| --- | --- |

6)

Lisätään liitteessä VI olevan I luvun B kohtaan ”Tuoreusindikaattorit” ensimmäisen ja toisen alakohdan väliin kohta seuraavasti:

”Jos aistinvarainen tutkimus antaa aihetta epäillä, että aiemmin jäädytettyä kalaa esitetään kaupallisesti tuoreena, asian tarkastamista varten voidaan ottaa näytteitä ja tehdä niille laboratoriotestejä, kuten HADH-testi (hydroksiakyyli-koentsyymi-A-dehydrogenaasi), histologia, ultravioletti-näkyvä spektroskopia (UV-VIS/NIR) tai hyperspektrikuvaus.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/627, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2019, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan suorittamista koskevista yhdenmukaisista käytännön järjestelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 mukaisesti ja komission asetuksen (EY) N:o 2074/2005 muuttamisesta virallisen valvonnan osalta (EUVL L 131, 17.5.2019, s. 51).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/628, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2019, virallisten todistusten malleista tietyille eläimille ja tavaroille sekä asetuksen (EY) N:o 2074/2005 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/759 muuttamisesta näiden todistusmallien osalta (EUVL L 131, 17.5.2019, s. 101).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2235, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/429 ja (EU) 2017/625 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse eläinterveystodistusten malleista, virallisten todistusten malleista ja yhdistettyjen eläinterveys- ja virallisten todistusten malleista tiettyjen eläinten ja tavaroiden luokkien lähetysten unioniin tuloa ja unionin sisällä tapahtuvia siirtoja varten, tällaisia todistuksia koskevasta virallisesta sertifioinnista sekä asetuksen (EY) N:o 599/2004, täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 636/2014 ja (EU) 2019/628, direktiivin 98/68/EY ja päätösten 2000/572/EY, 2003/779/EY ja 2007/240/EY kumoamisesta (EUVL L 442, 30.12.2020, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2013/59/Euratom, annettu 5 päivänä joulukuuta 2013, turvallisuutta koskevien perusnormien vahvistamisesta ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta suojelemiseksi ja direktiivien 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ja 2003/122/Euratom kumoamisesta (EUVL L 13, 17.1.2014, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1756, annettu 6 päivänä lokakuuta 2021, asetuksen (EU) 2017/625 muuttamisesta kolmansista maista unioniin vietävien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan osalta mikrobilääkkeiden tiettyjä käyttötarkoituksia koskevan kiellon noudattamisen varmistamiseksi ja asetuksen (EY) N:o 853/2004 muuttamiseksi jäniseläinten ja siipikarjan lihan suoraan kuluttajalle toimittamisen osalta (EUVL L 357, 8.10.2021, s. 27).

6

(7)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2258, annettu 9 päivänä syyskuuta 2022, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniavaatimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteen III muuttamisesta ja oikaisemisesta kalastustuotteiden, munien ja tiettyjen pitkälle jalostettujen tuotteiden osalta sekä komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/624 muuttamisesta tiettyjen simpukoiden osalta (EUVL L 299, 18.11.2022, s. 5).

7

(8)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/624, annettu 8 päivänä helmikuuta 2019, lihantuotantoa koskevan virallisen valvonnan suorittamista sekä elävien simpukoiden tuotanto- ja uudelleensijoitusalueita koskevista erityissäännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 mukaisesti (EUVL L 131, 17.5.2019, s. 1).

8

(9)  EFSA Journal 2021;19(1):6378.

9

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/62

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2504,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteiden III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse yhdistettyjen eläinterveys- ja virallisten todistusten ja virallisten todistusten malleista tiettyjen kalastustuotteiden ja pitkälle jalostettujen eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin tuloa varten sekä yksityisen varmennuksen mallista tiettyjen yhdistelmätuotteiden unioniin tuloa varten

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (2) (”eläinterveyssäännöstö”) ja erityisesti sen 238 artiklan 3 kohdan ja 239 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (3) (virallista valvontaa koskeva asetus) ja erityisesti sen 90 artiklan ensimmäisen kohdan a ja b alakohdan ja 126 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/2235 (4) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat muun muassa asetuksessa (EU) 2017/625 säädettyjä virallisia todistuksia, joita edellytetään tiettyjen eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin tuloa varten. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III vahvistetaan yhdistettyjen eläinterveys- ja virallisten todistusten ja virallisten todistusten mallit muun muassa tiettyjen kalastustuotteiden ja pitkälle jalostettujen eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin tuloa varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/2235 (4) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat muun muassa asetuksessa (EU) 2017/625 säädettyjä virallisia todistuksia, joita edellytetään tiettyjen eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin tuloa varten. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III vahvistetaan yhdistettyjen eläinterveys- ja virallisten todistusten ja virallisten todistusten mallit muun muassa tiettyjen kalastustuotteiden ja pitkälle jalostettujen eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin tuloa varten.

| (2) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevissa 30 ja 31 luvussa vahvistetaan virallisen todistuksen malli kalastustuotteiden tai simpukoista peräisin olevien kalastustuotteiden, jotka on tarkoitettu ihmisravinnoksi, unioniin tuloa varten, kun ne tulevat unioniin suoraan kolmannen maan lipun alla purjehtivalta kylmäkuljetusalukselta, pakastusalukselta tai uivalta jalostamolta, kuten komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/625 (5) 11 artiklan 3 kohdassa säädetään (malli ’FISH/MOL-CAP’), ja yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen malli ihmisravinnoksi tarkoitettujen elävien simpukoiden, piikkinahkaisten, vaippaeläinten, merikotiloiden ja kyseisistä eläimistä saatavien eläinperäisten tuotteiden unioniin tuloa varten (malli ’MOL-HC’). Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2022/2258 (6) muutettiin komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/624 (7) 11 artiklaa siten, että tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokittelua ei edellytetä sellaisten piikkinahkaisten, jotka eivät ota ravintoaan siivilöimällä, osalta. Virallisen todistuksen mallia ja yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen mallia, jotka koskevat tällaisten kalastustuotteiden unioniin tuloa, olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevissa 30 ja 31 luvussa vahvistetaan virallisen todistuksen malli kalastustuotteiden tai simpukoista peräisin olevien kalastustuotteiden, jotka on tarkoitettu ihmisravinnoksi, unioniin tuloa varten, kun ne tulevat unioniin suoraan kolmannen maan lipun alla purjehtivalta kylmäkuljetusalukselta, pakastusalukselta tai uivalta jalostamolta, kuten komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/625 (5) 11 artiklan 3 kohdassa säädetään (malli ’FISH/MOL-CAP’), ja yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen malli ihmisravinnoksi tarkoitettujen elävien simpukoiden, piikkinahkaisten, vaippaeläinten, merikotiloiden ja kyseisistä eläimistä saatavien eläinperäisten tuotteiden unioniin tuloa varten (malli ’MOL-HC’). Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2022/2258 (6) muutettiin komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/624 (7) 11 artiklaa siten, että tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokittelua ei edellytetä sellaisten piikkinahkaisten, jotka eivät ota ravintoaan siivilöimällä, osalta. Virallisen todistuksen mallia ja yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen mallia, jotka koskevat tällaisten kalastustuotteiden unioniin tuloa, olisi sen vuoksi muutettava.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevassa 46 luvussa vahvistetaan virallisen todistuksen malli ihmisravinnoksi tarkoitettujen pitkälle jalostettujen kondroitiinisulfaatin, hyaluronihapon, muiden hydroloitujen rustotuotteiden, kitosaanin, glukosamiinin, juoksutteen, kalanrakkoselvikkeiden ja aminohappojen unioniin tuloa varten (malli ’HRP’). Delegoidulla asetuksella (EU) 2022/2258 muutettiin asetusta (EY) N:o 853/2004 lisäämällä pitkälle jalostettujen tuotteiden joukkoon rasvajohdannaiset ja elintarvikearomit, jotka on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1334/2008 (8) mukaisesti, edellyttäen, että niille on tehty käsittelyt, joilla suljetaan pois kansanterveydelle tai eläinten terveydelle aiheutuvat riskit. Tällaisten pitkälle jalostettujen tuotteiden unioniin tuloa koskevan virallisen todistuksen mallia olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevassa 46 luvussa vahvistetaan virallisen todistuksen malli ihmisravinnoksi tarkoitettujen pitkälle jalostettujen kondroitiinisulfaatin, hyaluronihapon, muiden hydroloitujen rustotuotteiden, kitosaanin, glukosamiinin, juoksutteen, kalanrakkoselvikkeiden ja aminohappojen unioniin tuloa varten (malli ’HRP’). Delegoidulla asetuksella (EU) 2022/2258 muutettiin asetusta (EY) N:o 853/2004 lisäämällä pitkälle jalostettujen tuotteiden joukkoon rasvajohdannaiset ja elintarvikearomit, jotka on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1334/2008 (8) mukaisesti, edellyttäen, että niille on tehty käsittelyt, joilla suljetaan pois kansanterveydelle tai eläinten terveydelle aiheutuvat riskit. Tällaisten pitkälle jalostettujen tuotteiden unioniin tuloa koskevan virallisen todistuksen mallia olisi sen vuoksi muutettava.

| (4) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitettä III olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitettä III olisi muutettava.

| (5) | Lisäksi olisi saatettava ajan tasalle täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä V vahvistettu toimijan antaman yksityisen varmennuksen malli huoneenlämmössä säilyvien yhdistelmätuotteiden unioniin tuloa varten, jotta voidaan helpottaa asiakirjan täyttämistä, ottaa huomioon saadut kokemukset ja lisätä selityksiä ja huomautuksia, jotta tuotteita tuovien elintarvikealan toimijoiden olisi helpompi toimittaa tiedot. Gelatiinia, kollageenia ja tiettyjä pitkälle jalostettuja tuotteita voidaan tuoda toimittamatta jäämien valvontasuunnitelmaa, minkä vuoksi ei pitäisi olla tarpeen luetella maita komission päätöksen 2011/163/EU (9) liitteessä, jotta ne saavat viedä näitä tuotteita unioniin tai käyttää niitä ainesosina unioniin vietäviksi tarkoitetuissa yhdistelmätuotteissa, vaikka komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/405 (10) 18, 19 tai 22 artiklan mukainen luettelointi on edelleen pakollinen. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä V vahvistettu yksityinen varmennus olisi korvattava päivitetyllä versiolla. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi olisi saatettava ajan tasalle täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä V vahvistettu toimijan antaman yksityisen varmennuksen malli huoneenlämmössä säilyvien yhdistelmätuotteiden unioniin tuloa varten, jotta voidaan helpottaa asiakirjan täyttämistä, ottaa huomioon saadut kokemukset ja lisätä selityksiä ja huomautuksia, jotta tuotteita tuovien elintarvikealan toimijoiden olisi helpompi toimittaa tiedot. Gelatiinia, kollageenia ja tiettyjä pitkälle jalostettuja tuotteita voidaan tuoda toimittamatta jäämien valvontasuunnitelmaa, minkä vuoksi ei pitäisi olla tarpeen luetella maita komission päätöksen 2011/163/EU (9) liitteessä, jotta ne saavat viedä näitä tuotteita unioniin tai käyttää niitä ainesosina unioniin vietäviksi tarkoitetuissa yhdistelmätuotteissa, vaikka komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/405 (10) 18, 19 tai 22 artiklan mukainen luettelointi on edelleen pakollinen. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä V vahvistettu yksityinen varmennus olisi korvattava päivitetyllä versiolla.

| (6) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitettä V olisi näin ollen muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitettä V olisi näin ollen muutettava.

| (7) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/2235 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/2235 olisi muutettava.

| (8) | Jotta vältettäisiin kaupan häiriöt, siltä osin kuin on kyse tiettyjen kalastustuotteiden, pitkälle jalostettujen eläinperäisten tuotteiden ja huoneenlämmössä säilyvien yhdistelmätuotteiden lähetysten unioniin tulosta, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 mukaisesti – ennen siihen tällä asetuksella tehtyjä muutoksia – myönnetty todistus/varmennus olisi edelleen sallittava siirtymäkauden ajan edellyttäen, että tällainen todistus/varmennus on myönnetty viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2023. |
| --- | --- |

(8)

Jotta vältettäisiin kaupan häiriöt, siltä osin kuin on kyse tiettyjen kalastustuotteiden, pitkälle jalostettujen eläinperäisten tuotteiden ja huoneenlämmössä säilyvien yhdistelmätuotteiden lähetysten unioniin tulosta, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 mukaisesti – ennen siihen tällä asetuksella tehtyjä muutoksia – myönnetty todistus/varmennus olisi edelleen sallittava siirtymäkauden ajan edellyttäen, että tällainen todistus/varmennus on myönnetty viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2023.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteet III ja V tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Heinäkuun 15 päivään 2023 ulottuvan siirtymäkauden ajan tiettyjen kalastustuotteiden ja pitkälle jalostettujen eläinperäisten tuotteiden lähetysten, joiden mukana on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235, sellaisena kuin sitä sovelletaan ennen kyseiseen täytäntöönpanoasetukseen tällä täytäntöönpanoasetuksella tehtyjä muutoksia, liitteessä III olevissa 30, 31 ja 46 luvussa esitettyjen asiaankuuluvien mallien mukaisesti myönnetyt yhdistetyt eläinterveys- ja viralliset todistukset tai viralliset todistukset, tulo unioniin on edelleen sallittua edellyttäen, että kyseinen todistus myönnettiin viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2023.

2.   Heinäkuun 15 päivään 2023 ulottuvan siirtymäkauden ajan huoneenlämmössä säilyvien yhdistelmätuotteiden lähetysten, joiden mukana on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235, sellaisena kuin sitä sovelletaan ennen kyseiseen täytäntöönpanoasetukseen tällä täytäntöönpanoasetuksella tehtyjä muutoksia, liitteessä V esitetyn mallin mukaisesti myönnetty yksityinen varmennus, tulo unioniin on edelleen sallittua edellyttäen, että kyseinen varmennus myönnettiin viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2023.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

2

(3)  
  EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1.

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2235, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/429 ja (EU) 2017/625 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse eläinterveystodistusten malleista, virallisten todistusten malleista ja yhdistettyjen eläinterveys- ja virallisten todistusten malleista tiettyjen eläinten ja tavaroiden luokkien lähetysten unioniin tuloa ja unionin sisällä tapahtuvia siirtoja varten, tällaisia todistuksia koskevasta virallisesta sertifioinnista sekä asetuksen (EY) N:o 599/2004, täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 636/2014 ja (EU) 2019/628, direktiivin 98/68/EY ja päätösten 2000/572/EY, 2003/779/EY ja 2007/240/EY kumoamisesta (EUVL L 442, 30.12.2020, s. 1).

4

(5)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/625, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinten ja tavaroiden lähetysten unioniin tuloa koskevista vaatimuksista (EUVL L 131, 17.5.2019, s. 18).

5

(6)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2258, annettu 9 päivänä syyskuuta 2022, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniavaatimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteen III muuttamisesta ja oikaisemisesta kalastustuotteiden, munien ja tiettyjen pitkälle jalostettujen tuotteiden osalta sekä komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/624 muuttamisesta tiettyjen simpukoiden osalta (EUVL L 299, 18.11.2022, s. 5).

6

(7)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/624, annettu 8 päivänä helmikuuta 2019, lihantuotantoa koskevan virallisen valvonnan suorittamista sekä elävien simpukoiden tuotanto- ja uudelleensijoitusalueita koskevista erityissäännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 mukaisesti (EUVL L 131, 17.5.2019, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1334/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikkeissa käytettävistä aromeista ja tietyistä ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91, asetusten (EY) N:o 2232/96 ja (EY) N:o 110/2008 sekä direktiivin 2000/13/EY muuttamisesta (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 34).

8

(9)  Komission päätös 2011/163/EU, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, kolmansien maiden neuvoston direktiivin 96/23/EY 29 artiklan mukaisesti toimittamien suunnitelmien hyväksymisestä (EUVL L 70, 17.3.2011, s. 40).

9

(10)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/405, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, niiden kolmansien maiden tai kolmansien maiden alueiden luetteloista, joista tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinten ja tavaroiden tulo unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 118).

10

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteet III ja V seuraavasti:

| (1) | Muutetaan liite III seuraavasti:






  a) | Korvataan johdantotaulukossa, jossa luetellaan kyseisessä liitteessä olevat yhdistettyjen eläinterveys- ja virallisten todistusten sekä virallisten todistusten mallit unioniin tuloa varten, oleva ihmisravinnoksi tarkoitettuja pitkälle jalostettuja kondroitiinisulfaattia, hyaluronihappoa, muita hydroloituja rustotuotteita, kitosaania, glukosamiinia, juoksutetta, kalanrakkoselvikkeitä ja aminohappoja koskevaa virallisen todistuksen mallia käsittelevä osio seuraavasti:






  ”ihmisravinnoksi tarkoitetut asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevassa XVI jaksossa kuvatut pitkälle jalostetut tuotteet |
| --- | --- | --- |
| HRP | 46 luku: Virallisen todistuksen malli asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevassa XVI jaksossa kuvattujen ihmisravinnoksi tarkoitettujen pitkälle jalostettujen tuotteiden unioniin tuloa varten” |

(1)

Muutetaan liite III seuraavasti:

a)

Korvataan johdantotaulukossa, jossa luetellaan kyseisessä liitteessä olevat yhdistettyjen eläinterveys- ja virallisten todistusten sekä virallisten todistusten mallit unioniin tuloa varten, oleva ihmisravinnoksi tarkoitettuja pitkälle jalostettuja kondroitiinisulfaattia, hyaluronihappoa, muita hydroloituja rustotuotteita, kitosaania, glukosamiinia, juoksutetta, kalanrakkoselvikkeitä ja aminohappoja koskevaa virallisen todistuksen mallia käsittelevä osio seuraavasti:

”ihmisravinnoksi tarkoitetut asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevassa XVI jaksossa kuvatut pitkälle jalostetut tuotteet

HRP

46 luku: Virallisen todistuksen malli asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevassa XVI jaksossa kuvattujen ihmisravinnoksi tarkoitettujen pitkälle jalostettujen tuotteiden unioniin tuloa varten”

| b) | Korvataan 30 ja 31 luku seuraavasti:

  ”
  30 LUKU


  VIRALLISEN TODISTUKSEN MALLI KALASTUSTUOTTEIDEN TAI SIMPUKOISTA PERÄISIN OLEVIEN KALASTUSTUOTTEIDEN, JOTKA ON TARKOITETTU IHMISRAVINNOKSI, UNIONIIN TULOA VARTEN, KUN NE TULEVAT UNIONIIN SUORAAN KOLMANNEN MAAN LIPUN ALLA PURJEHTIVALTA KYLMÄKULJETUSALUKSELTA, PAKASTUSALUKSELTA TAI UIVALTA JALOSTAMOLTA, KUTEN DELEGOIDUN ASETUKSEN (EU) 2019/625 11 ARTIKLAN 3 KOHDASSA SÄÄDETÄÄN (MALLI ’FISH/MOL-CAP’)

















  MAA | Todistusmalli FISH/MOL-CAP |
| --- | --- | --- |
| | II. Terveyttä koskevat tiedot | II.a | Todistuksen viite | II.b | IMSOC-viite |
| Osa II: Todistus | II.1 | Kansanterveyttä koskeva vakuutus
  Allekirjoittanut vakuuttaa olevansa tietoinen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 (2), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (3) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (4) asiaa koskevista vaatimuksista ja todistaa, että kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet, jotka kuvataan osassa I,






  (a) | on tuotettu kyseisten vaatimusten mukaisesti ja erityisesti että asianomainen alus mainitaan niiden alusten luettelossa, joista tuonti unioniin on sallittua; |

b)

Korvataan 30 ja 31 luku seuraavasti:

”
  30 LUKU

VIRALLISEN TODISTUKSEN MALLI KALASTUSTUOTTEIDEN TAI SIMPUKOISTA PERÄISIN OLEVIEN KALASTUSTUOTTEIDEN, JOTKA ON TARKOITETTU IHMISRAVINNOKSI, UNIONIIN TULOA VARTEN, KUN NE TULEVAT UNIONIIN SUORAAN KOLMANNEN MAAN LIPUN ALLA PURJEHTIVALTA KYLMÄKULJETUSALUKSELTA, PAKASTUSALUKSELTA TAI UIVALTA JALOSTAMOLTA, KUTEN DELEGOIDUN ASETUKSEN (EU) 2019/625 11 ARTIKLAN 3 KOHDASSA SÄÄDETÄÄN (MALLI ’FISH/MOL-CAP’)

Image 1

MAA

Todistusmalli FISH/MOL-CAP

II. Terveyttä koskevat tiedot

II.a

Todistuksen viite

II.b

IMSOC-viite

Osa II: Todistus

II.1

Allekirjoittanut vakuuttaa olevansa tietoinen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 (2), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (3) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (4) asiaa koskevista vaatimuksista ja todistaa, että kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet, jotka kuvataan osassa I,

(a)

on tuotettu kyseisten vaatimusten mukaisesti ja erityisesti että asianomainen alus mainitaan niiden alusten luettelossa, joista tuonti unioniin on sallittua;

| (b) | tulevat alukselta, jolla sovelletaan yleisiä hygieniavaatimuksia ja toteutetaan asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklan mukaisesti vaara-analyysin ja kriittisten hallintapisteiden järjestelmän (HACCP) periaatteisiin perustuvaa ohjelmaa, jonka toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat säännöllisesti, ja joka on luetteloitu unionin hyväksymäksi laitokseksi; |
| --- | --- |

(b)

tulevat alukselta, jolla sovelletaan yleisiä hygieniavaatimuksia ja toteutetaan asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklan mukaisesti vaara-analyysin ja kriittisten hallintapisteiden järjestelmän (HACCP) periaatteisiin perustuvaa ohjelmaa, jonka toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat säännöllisesti, ja joka on luetteloitu unionin hyväksymäksi laitokseksi;

| (c) | kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet on pyydetty ja käsitelty aluksilla, on purettu aluksesta, käsitelty ja tarvittaessa valmistettu, jalostettu, jäädytetty ja sulatettu hygieenisesti asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson I–IV luvussa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Sisäelimet ja osat, jotka voivat aiheuttaa vaaraa kansanterveydelle, on poistettu mahdollisimman nopeasti ja pidetty erillään ihmisravinnoksi tarkoitetuista tuotteista; |
| --- | --- |

(c)

kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet on pyydetty ja käsitelty aluksilla, on purettu aluksesta, käsitelty ja tarvittaessa valmistettu, jalostettu, jäädytetty ja sulatettu hygieenisesti asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson I–IV luvussa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Sisäelimet ja osat, jotka voivat aiheuttaa vaaraa kansanterveydelle, on poistettu mahdollisimman nopeasti ja pidetty erillään ihmisravinnoksi tarkoitetuista tuotteista;

| (d) | kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet täyttävät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson V luvussa vahvistetut terveysvaatimukset [täyttävät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson V luvussa vahvistetut terveysvaatimukset] (tarpeeton poistetaan) ja tapauksen mukaan komission asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 (5) säädetyt vaatimukset; |
| --- | --- |

(d)

kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet täyttävät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson V luvussa vahvistetut terveysvaatimukset [täyttävät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson V luvussa vahvistetut terveysvaatimukset] (tarpeeton poistetaan) ja tapauksen mukaan komission asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 (5) säädetyt vaatimukset;

| (e) | kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet on pakattu, varastoitu ja kuljetettu asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson VI–VIII luvun mukaisesti; |
| --- | --- |

(e)

kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet on pakattu, varastoitu ja kuljetettu asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson VI–VIII luvun mukaisesti;

| (f) | kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet on merkitty asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevan I jakson mukaisesti; |
| --- | --- |

(f)

kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet on merkitty asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevan I jakson mukaisesti;

| (g) | luokiteltujen tuotantoalueiden ulkopuolelta pyydetyt kampasimpukat (Pectinidae), merikotilot ja piikkinahkaiset, jotka eivät ole siivilöijiä, ovat asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson IX luvussa vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisia; |
| --- | --- |

(g)

luokiteltujen tuotantoalueiden ulkopuolelta pyydetyt kampasimpukat (Pectinidae), merikotilot ja piikkinahkaiset, jotka eivät ole siivilöijiä, ovat asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson IX luvussa vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisia;

| (h) | kalastustuotteet täyttävät neuvoston direktiivin 96/23/EY (6) 29 artiklan mukaisesti toimitetuissa jäämien valvontasuunnitelmissa annetut vesiviljelystä peräisin olevia eläviä eläimiä ja niistä saatavia tuotteita koskevat takeet, ja asianomaiset eläimet ja tuotteet luetellaan komission päätöksessä 2011/163/EU (7) kyseisen alkuperämaan osalta; |
| --- | --- |

(h)

kalastustuotteet täyttävät neuvoston direktiivin 96/23/EY (6) 29 artiklan mukaisesti toimitetuissa jäämien valvontasuunnitelmissa annetut vesiviljelystä peräisin olevia eläviä eläimiä ja niistä saatavia tuotteita koskevat takeet, ja asianomaiset eläimet ja tuotteet luetellaan komission päätöksessä 2011/163/EU (7) kyseisen alkuperämaan osalta;

| (i) | kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet on tuotettu olosuhteissa, joissa voidaan taata komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (8) vahvistettujen vierasaineiden enimmäismäärien noudattaminen; ja |
| --- | --- |

(i)

kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat kalastustuotteet on tuotettu olosuhteissa, joissa voidaan taata komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (8) vahvistettujen vierasaineiden enimmäismäärien noudattaminen; ja

| (j) | jäädytetyt kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista saadut kalastustuotteet on pidetty kaikilta tuotteen osilta enintään –18 °C:n lämpötilassa. Kokonaiset, alun perin suolavedessä jäädytetyt, säilykkeiden tuotantoon tarkoitetut kalat voidaan pitää enintään –9 °C:n lämpötilassa. |
| --- | --- |

(j)

jäädytetyt kalastustuotteet tai elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista saadut kalastustuotteet on pidetty kaikilta tuotteen osilta enintään –18 °C:n lämpötilassa. Kokonaiset, alun perin suolavedessä jäädytetyt, säilykkeiden tuotantoon tarkoitetut kalat voidaan pitää enintään –9 °C:n lämpötilassa.

Huomautukset

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan, luettuna yhdessä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 kanssa, mukaisesti tässä virallisessa todistuksessa olevat viittaukset Euroopan unioniin käsittävät myös Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin osalta.

Tämä virallinen todistus on täytettävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä I olevassa 4 luvussa säädettyjen todistusten täyttämistä koskevien huomautusten mukaisesti.

Osa I:

| Kohta I.2: | Yksilöllinen asiakirjanumero oman luokituksenne mukaisesti. |
| --- | --- |

Kohta I.2:

Yksilöllinen asiakirjanumero oman luokituksenne mukaisesti.

| Kohta I.5: | Sen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön nimi ja osoite (katuosoite, kaupunki ja postinumero), jolle lähetys suoraan tuodaan määräpaikkana olevassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

Kohta I.5:

Sen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön nimi ja osoite (katuosoite, kaupunki ja postinumero), jolle lähetys suoraan tuodaan määräpaikkana olevassa jäsenvaltiossa.

| Kohta I.7: | Maa, jonka lipun alla tämän asiakirjan antava alus purjehtii. |
| --- | --- |

Kohta I.7:

Maa, jonka lipun alla tämän asiakirjan antava alus purjehtii.

| Kohta I.11: | Sen aluksen, jolta kalastustuotteet suoraan tuodaan, nimi ja hyväksyntänumero, sellaisina kuin ne mainitaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/625 (9) 10 artiklan mukaisessa luettelossa. |
| --- | --- |

Kohta I.11:

Sen aluksen, jolta kalastustuotteet suoraan tuodaan, nimi ja hyväksyntänumero, sellaisina kuin ne mainitaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/625 (9) 10 artiklan mukaisessa luettelossa.

| Kohta I.20: | Rastitetaan kohta ”Säilyketeollisuus” sellaisten säilykkeeksi tarkoitettujen kokonaisten kalojen osalta, joita on alun perin jäädytetty suolavedessä –9 °C:ssa tai yli –18 °C:n lämpötilassa asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson I luvun II kohdan 7 alakohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Muissa tapauksissa rastitetaan kohta ”Ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet” tai ”Jatkojalostus”. |
| --- | --- |

Kohta I.20:

Rastitetaan kohta ”Säilyketeollisuus” sellaisten säilykkeeksi tarkoitettujen kokonaisten kalojen osalta, joita on alun perin jäädytetty suolavedessä –9 °C:ssa tai yli –18 °C:n lämpötilassa asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson I luvun II kohdan 7 alakohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Muissa tapauksissa rastitetaan kohta ”Ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet” tai ”Jatkojalostus”.

| Kohta I.27: | Lisätään harmonoidun järjestelmän asianmukaiset HS-koodit käyttäen yhtä tai useampaa seuraavista nimikkeistä: 0301 , 0302 , 0303 , 0304 , 0305 , 0306 , 0307 , 0308 , 0511 , 1504 , 1516 , 1518 , 1603 , 1604 , 1605 tai 2106 . |
| --- | --- |

Kohta I.27:

Lisätään harmonoidun järjestelmän asianmukaiset HS-koodit käyttäen yhtä tai useampaa seuraavista nimikkeistä: 0301 , 0302 , 0303 , 0304 , 0305 , 0306 , 0307 , 0308 , 0511 , 1504 , 1516 , 1518 , 1603 , 1604 , 1605 tai 2106 .

| Kohta I.27: | Lähetyksen kuvaus:
  ”Käsittelytapa”: Täsmennetään, onko jäähdytetty, jäädytetty vai jalostettu. |
| --- | --- |

Kohta I.27:

Lähetyksen kuvaus:

”Käsittelytapa”: Täsmennetään, onko jäähdytetty, jäädytetty vai jalostettu.

Aluksen kapteeni

Nimi (suuraakkosin):

Päiväys:

Leima:

Allekirjoitus:

31 LUKU

YHDISTETYN ELÄINTERVEYS- JA VIRALLISEN TODISTUKSEN MALLI IHMISRAVINNOKSI TARKOITETTUJEN ELÄVIEN SIMPUKOIDEN, PIIKKINAHKAISTEN, VAIPPAELÄINTEN, MERIKOTILOIDEN JA KYSEISISTÄ ELÄIMISTÄ SAATAVIEN ELÄINPERÄISTEN TUOTTEIDEN UNIONIIN TULOA VARTEN (MALLI ’MOL-HC’)

Image 2

Image 3

| MAA | Todistusmalli MOL-HC |
| --- | --- |
| | II. Terveyttä koskevat tiedot | II.a | Todistuksen viite | II.b | IMSOC-viite |
| Osa II: Todistus | II.1 | (1)Kansanterveyttä koskeva vakuutus [poistetaan, kun unioni ei ole elävien simpukoiden, piikkinahkaisten, vaippaeläinten, merikotiloiden ja kyseisistä eläimistä saatavien eläinperäisten tuotteiden lopullinen määräpaikka]
  Allekirjoittanut vakuuttaa olevansa tietoinen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (10), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 (11), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (13) asiaa koskevista vaatimuksista ja todistaa, että (4)[elävät simpukat] (4)[elävät piikkinahkaiset] (4)[elävät vaippaeläimet] (4)[elävät merikotilot] (4)[elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat eläinperäiset tuotteet], jotka kuvataan osassa I, on tuotettu näiden vaatimusten mukaisesti ja erityisesti että ne






  (a) | on saatu alueelta (alueilta) tai maasta (maista), jo(i)sta (4)[elävien simpukoiden] (4)[elävien piikkinahkaisten] (4)[elävien vaippaeläinten] (4)[elävien merikotiloiden] (4)[elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevien eläinperäisten tuotteiden] tulo unioniin on tämän yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen myöntämispäivänä sallittua ja jo(t)ka luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/405 (14) liitteessä VIII; |

MAA

Todistusmalli MOL-HC

II. Terveyttä koskevat tiedot

II.a

Todistuksen viite

II.b

IMSOC-viite

Osa II: Todistus

II.1

(1)Kansanterveyttä koskeva vakuutus [poistetaan, kun unioni ei ole elävien simpukoiden, piikkinahkaisten, vaippaeläinten, merikotiloiden ja kyseisistä eläimistä saatavien eläinperäisten tuotteiden lopullinen määräpaikka]

Allekirjoittanut vakuuttaa olevansa tietoinen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (10), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 (11), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (13) asiaa koskevista vaatimuksista ja todistaa, että (4)[elävät simpukat] (4)[elävät piikkinahkaiset] (4)[elävät vaippaeläimet] (4)[elävät merikotilot] (4)[elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevat eläinperäiset tuotteet], jotka kuvataan osassa I, on tuotettu näiden vaatimusten mukaisesti ja erityisesti että ne

(a)

on saatu alueelta (alueilta) tai maasta (maista), jo(i)sta (4)[elävien simpukoiden] (4)[elävien piikkinahkaisten] (4)[elävien vaippaeläinten] (4)[elävien merikotiloiden] (4)[elävistä simpukoista / elävistä piikkinahkaisista / elävistä vaippaeläimistä / elävistä merikotiloista peräisin olevien eläinperäisten tuotteiden] tulo unioniin on tämän yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen myöntämispäivänä sallittua ja jo(t)ka luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/405 (14) liitteessä VIII;

| (b) | tulevat laitoksesta (laitoksista), jo(i)ssa sovelletaan yleisiä hygieniavaatimuksia ja toteutetaan asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklan mukaisesti vaara-analyysin ja kriittisten hallintapisteiden järjestelmän (HACCP) periaatteisiin perustuvaa ohjelmaa, jonka toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat säännöllisesti, ja jo(t)ka on luetteloitu unionin hyväksymäksi laitokseksi; |
| --- | --- |

(b)

tulevat laitoksesta (laitoksista), jo(i)ssa sovelletaan yleisiä hygieniavaatimuksia ja toteutetaan asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklan mukaisesti vaara-analyysin ja kriittisten hallintapisteiden järjestelmän (HACCP) periaatteisiin perustuvaa ohjelmaa, jonka toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat säännöllisesti, ja jo(t)ka on luetteloitu unionin hyväksymäksi laitokseksi;

| (c) | on pyydetty, tarvittaessa sijoitettu uudelleen, ja kuljetettu asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson I ja II luvun mukaisesti; |
| --- | --- |

(c)

on pyydetty, tarvittaessa sijoitettu uudelleen, ja kuljetettu asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson I ja II luvun mukaisesti;

| (d) | (4)[on käsitelty, tarvittaessa puhdistettu, ja pakattu asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson III ja IV luvun mukaisesti]; |
| --- | --- |

(d)

(4)[on käsitelty, tarvittaessa puhdistettu, ja pakattu asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson III ja IV luvun mukaisesti];

| (e) | (4)[on valmistettu, jalostettu, jäädytetty ja sulatettu hygieenisesti asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson III ja IV luvussa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti]]; |
| --- | --- |

(e)

(4)[on valmistettu, jalostettu, jäädytetty ja sulatettu hygieenisesti asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson III ja IV luvussa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti]];

| (f) | täyttävät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson V luvussa (4)[asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson V luvussa] vahvistetut terveysvaatimukset ja komission asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 (15) vahvistetut vaatimukset; |
| --- | --- |

(f)

täyttävät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson V luvussa (4)[asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson V luvussa] vahvistetut terveysvaatimukset ja komission asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 (15) vahvistetut vaatimukset;

| (g) | on pakattu, varastoitu ja kuljetettu (4)[asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson VI ja VIII luvun] (4)[asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson VI, VII ja VIII luvun] mukaisesti; |
| --- | --- |

(g)

on pakattu, varastoitu ja kuljetettu (4)[asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson VI ja VIII luvun] (4)[asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VIII jakson VI, VII ja VIII luvun] mukaisesti;

| (h) | on varustettu tunnistusmerkillä ja pakkausmerkinnöillä (4)[asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevan I jakson ja liitteessä III olevan VII jakson VII luvun] (4)[asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevan I jakson] mukaisesti; |
| --- | --- |

(h)

on varustettu tunnistusmerkillä ja pakkausmerkinnöillä (4)[asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevan I jakson ja liitteessä III olevan VII jakson VII luvun] (4)[asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevan I jakson] mukaisesti;

| (i) | luokiteltujen tuotantoalueiden ulkopuolelta pyydetyt kampasimpukat (Pectinidae), merikotilot ja piikkinahkaiset, jotka eivät ole siivilöijiä, ovat asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson IX luvussa vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisia; |
| --- | --- |

(i)

luokiteltujen tuotantoalueiden ulkopuolelta pyydetyt kampasimpukat (Pectinidae), merikotilot ja piikkinahkaiset, jotka eivät ole siivilöijiä, ovat asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan VII jakson IX luvussa vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisia;

| (j) | tulevat tuotantoalueelta, joka on niiden pyyntiajankohtana luokiteltu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 (16) 52 artiklan mukaisesti luokan [A] [B] [C] alueeksi (ilmoitetaan tuotantoalueen luokitus pyyntiajankohtana) (lukuun ottamatta luokiteltujen tuotantoalueiden ulkopuolelta pyydettyjä kampasimpukoita (Pectinidae), merikotiloita ja piikkinahkaisia, jotka eivät ole siivilöijiä); |
| --- | --- |

(j)

tulevat tuotantoalueelta, joka on niiden pyyntiajankohtana luokiteltu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 (16) 52 artiklan mukaisesti luokan [A] [B] [C] alueeksi (ilmoitetaan tuotantoalueen luokitus pyyntiajankohtana) (lukuun ottamatta luokiteltujen tuotantoalueiden ulkopuolelta pyydettyjä kampasimpukoita (Pectinidae), merikotiloita ja piikkinahkaisia, jotka eivät ole siivilöijiä);

| (k) | ovat tyydyttävästi läpäisseet virallisen valvonnan, josta säädetään (4)[täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 51–66 artiklassa tai komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/624 (17) 11 artiklassa] (4)[täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 69, 70 ja 71 artiklassa]; |
| --- | --- |

(k)

ovat tyydyttävästi läpäisseet virallisen valvonnan, josta säädetään (4)[täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 51–66 artiklassa tai komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/624 (17) 11 artiklassa] (4)[täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/627 69, 70 ja 71 artiklassa];

| (l) | täyttävät neuvoston direktiivin 96/23/EY (18) 29 artiklan mukaisesti toimitetuissa jäämien valvontasuunnitelmissa annetut vesiviljelystä peräisin olevia eläviä eläimiä ja niistä saatavia tuotteita koskevat takeet, ja asianomaiset eläimet ja tuotteet luetellaan komission päätöksessä 2011/163/EU (19) kyseisen alkuperämaan osalta; |
| --- | --- |

(l)

täyttävät neuvoston direktiivin 96/23/EY (18) 29 artiklan mukaisesti toimitetuissa jäämien valvontasuunnitelmissa annetut vesiviljelystä peräisin olevia eläviä eläimiä ja niistä saatavia tuotteita koskevat takeet, ja asianomaiset eläimet ja tuotteet luetellaan komission päätöksessä 2011/163/EU (19) kyseisen alkuperämaan osalta;

| (m) | on tuotettu olosuhteissa, joissa voidaan taata Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (20) vahvistettujen torjunta-ainejäämien enimmäismäärien ja komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (21) vahvistettujen vierasaineiden enimmäismäärien noudattaminen. |
| --- | --- |

(m)

on tuotettu olosuhteissa, joissa voidaan taata Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (20) vahvistettujen torjunta-ainejäämien enimmäismäärien ja komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (21) vahvistettujen vierasaineiden enimmäismäärien noudattaminen.

| (2)[II.2 | Eläinten terveyttä koskeva vakuutus, joka koskee ihmisravinnoksi tarkoitettuja
  (3)
  luetteloituihin lajeihin kuuluvia eläviä simpukoita ja kyseisistä simpukoista saatavia, jatkojalostettaviksi unionissa ennen ihmisravinnoksi käyttämistä tarkoitettuja eläinperäisiä tuotteita, lukuun ottamatta kalastusaluksilta maihin tuotuja luonnonvaraisia simpukoita ja niistä saatavia tuotteita
  Allekirjoittanut virkaeläinlääkäri todistaa seuraavaa:






  II.2.1 | Virallisten tietojen mukaan (4)[osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] täyttävät seuraavat eläinterveysvaatimukset:






  II.2.1.1 | ne ovat peräisin (4)[pitopaikasta] (4)[elinympäristöstä], johon ei sovelleta kansallisia rajoitustoimenpiteitä eläinten terveyteen liittyvistä syistä tai sen vuoksi, että siellä on esiintynyt epätavallista kuolleisuutta, jonka syytä ei ole määritetty, mukaan lukien komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 (22) liitteessä I tarkoitetut merkitykselliset luetteloidut taudit ja uudet taudit; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)[II.2

Allekirjoittanut virkaeläinlääkäri todistaa seuraavaa:

II.2.1

Virallisten tietojen mukaan (4)[osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] täyttävät seuraavat eläinterveysvaatimukset:

II.2.1.1

ne ovat peräisin (4)[pitopaikasta] (4)[elinympäristöstä], johon ei sovelleta kansallisia rajoitustoimenpiteitä eläinten terveyteen liittyvistä syistä tai sen vuoksi, että siellä on esiintynyt epätavallista kuolleisuutta, jonka syytä ei ole määritetty, mukaan lukien komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 (22) liitteessä I tarkoitetut merkitykselliset luetteloidut taudit ja uudet taudit;

| II.2.1.2 | (4)[vesieläimiä ei ole tarkoitus lopettaa ] (4)[muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, joita ei ollut tarkoitus lopettaa] kansallisen tautien hävittämisohjelman vuoksi, mukaan lukien delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä I tarkoitetut merkitykselliset luetteloidut taudit ja uudet taudit. |
| --- | --- |

II.2.1.2

(4)[vesieläimiä ei ole tarkoitus lopettaa ] (4)[muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, joita ei ollut tarkoitus lopettaa] kansallisen tautien hävittämisohjelman vuoksi, mukaan lukien delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä I tarkoitetut merkitykselliset luetteloidut taudit ja uudet taudit.

| (4)[II.2.2 | (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] täyttävät seuraavat vaatimukset:






  II.2.2.1 | ne tulevat vesiviljelypitopaikasta, joka on alkuperäpaikkana olevan kolmannen maan tai alueen toimivaltaisen viranomaisen (4)[rekisteröimä] (4)[hyväksymä] ja sen valvonnassa ja jolla on käytössä järjestelmä, jolla kirjataan ja säilytetään vähintään kolmen vuoden ajan ajantasaiset tiedot seuraavista:






  (i) | pitopaikassa olevien vesiviljelyeläinten lajit, luokat ja lukumäärä; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)[II.2.2

(4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] täyttävät seuraavat vaatimukset:

II.2.2.1

ne tulevat vesiviljelypitopaikasta, joka on alkuperäpaikkana olevan kolmannen maan tai alueen toimivaltaisen viranomaisen (4)[rekisteröimä] (4)[hyväksymä] ja sen valvonnassa ja jolla on käytössä järjestelmä, jolla kirjataan ja säilytetään vähintään kolmen vuoden ajan ajantasaiset tiedot seuraavista:

(i)

pitopaikassa olevien vesiviljelyeläinten lajit, luokat ja lukumäärä;

| (ii) | vesieläinten siirrot pitopaikkaan ja vesiviljelyeläinten siirrot pitopaikasta; |
| --- | --- |

(ii)

vesieläinten siirrot pitopaikkaan ja vesiviljelyeläinten siirrot pitopaikasta;

| (iii) | kuolleisuus pitopaikassa; |
| --- | --- |

(iii)

kuolleisuus pitopaikassa;

| II.2.2.2 | ne tulevat vesiviljelypitopaikasta, jonne eläinlääkäri tekee säännöllisiä eläinterveyskäyntejä, joiden tavoitteena on havaita tautien, mukaan lukien delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä I tarkoitetut merkitykselliset luetteloidut taudit ja uudet taudit, esiintymiseen viittaavat merkit ja saada niistä tietoa sellaisella tiheydellä, joka on oikeasuhteinen kyseisen pitopaikan aiheuttamaan riskiin nähden.] |
| --- | --- |

II.2.2.2

ne tulevat vesiviljelypitopaikasta, jonne eläinlääkäri tekee säännöllisiä eläinterveyskäyntejä, joiden tavoitteena on havaita tautien, mukaan lukien delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä I tarkoitetut merkitykselliset luetteloidut taudit ja uudet taudit, esiintymiseen viittaavat merkit ja saada niistä tietoa sellaisella tiheydellä, joka on oikeasuhteinen kyseisen pitopaikan aiheuttamaan riskiin nähden.]

| II.2.3 | Yleiset eläinten terveyttä koskevat vaatimukset

  (4) [Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] täyttävät seuraavat eläinterveysvaatimukset:







  (4)(6)[II.2.3.1 | niihin sovelletaan kohdassa II.2.4 tarkoitettuja vaatimuksia ja ne ovat peräisin (4)[maasta] (4)[alueelta] (4)[vyöhykkeeltä] (4)[lokerosta], jonka (5)koodi on __ __ - __ ja joka tämän yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen myöntämispäivänä luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 (23) liitteessä XXI olevassa 1 osassa kyseisten (4)[vesieläinten] (4)[muiden vesieläimistä saatavien eläinperäisten tuotteiden kuin elävien vesieläinten] unioniin tuloa varten;] |
| --- | --- | --- |

II.2.3

(4) [Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] täyttävät seuraavat eläinterveysvaatimukset:

(4)(6)[II.2.3.1

niihin sovelletaan kohdassa II.2.4 tarkoitettuja vaatimuksia ja ne ovat peräisin (4)[maasta] (4)[alueelta] (4)[vyöhykkeeltä] (4)[lokerosta], jonka (5)koodi on __ __ - __ ja joka tämän yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen myöntämispäivänä luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 (23) liitteessä XXI olevassa 1 osassa kyseisten (4)[vesieläinten] (4)[muiden vesieläimistä saatavien eläinperäisten tuotteiden kuin elävien vesieläinten] unioniin tuloa varten;]

| (4)(6)[II.2.3.2 | ne ovat vesieläimiä, joille virkaeläinlääkäri on tehnyt kliinisen tarkastuksen eläinten lastaamista unioniin lähetettäviksi edeltäneiden 72 tunnin aikana. Tarkastuksen aikana eläimissä ei ollut kliinisiä oireita tarttuvista taudeista, eikä tautiongelmista ollut pitopaikan asiaa koskevien tietojen mukaan viitteitä;] |
| --- | --- |

(4)(6)[II.2.3.2

ne ovat vesieläimiä, joille virkaeläinlääkäri on tehnyt kliinisen tarkastuksen eläinten lastaamista unioniin lähetettäviksi edeltäneiden 72 tunnin aikana. Tarkastuksen aikana eläimissä ei ollut kliinisiä oireita tarttuvista taudeista, eikä tautiongelmista ollut pitopaikan asiaa koskevien tietojen mukaan viitteitä;]

| II.2.3.3 | ne ovat vesieläimiä, jotka lähetetään suoraan alkuperäpaikasta unioniin; |
| --- | --- |

II.2.3.3

ne ovat vesieläimiä, jotka lähetetään suoraan alkuperäpaikasta unioniin;

| II.2.3.4 | ne eivät ole olleet kosketuksissa terveystilanteeltaan heikompiin vesieläimiin. |
| --- | --- |

II.2.3.4

ne eivät ole olleet kosketuksissa terveystilanteeltaan heikompiin vesieläimiin.

| joko
  (4)(6)
  [II.2.4 | Erityiset terveysvaatimukset |
| --- | --- |

joko
  (4)(6)
  [II.2.4

| (4) [II.2.4.1 | Mikrocytos mackini -loisen tai Perkinsus marinus -loisen aiheuttaman tartunnan osalta (3)luetteloituja lajeja koskevat vaatimukset

  (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] ovat peräisin (4)[maasta] (4)[alueelta] (4)[vyöhykkeeltä] (4)[lokerosta], jonka on vahvistettu olevan vapaa (4)[Mikrocytos mackini -loisen aiheuttamasta tartunnasta] (4)[Perkinsus marinus -loisen aiheuttamasta tartunnasta] edellytyksin, jotka ovat vähintään yhtä tiukat kuin komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 (24) 66 artiklassa tai 73 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa asetetut edellytykset, ja kun on kyse vesieläimistä, kaikki merkityksellis(t)en taudin (tautien) osalta (3)luetteloidut lajit täyttävät seuraavat edellytykset:






  (i) | ne tuodaan toisesta maasta, toiselta alueelta, toiselta vyöhykkeeltä tai toisesta lokerosta, jonka on vahvistettu olevan samasta taudista (samoista taudeista) vapaa; |
| --- | --- | --- |

(4) [II.2.4.1

(4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] ovat peräisin (4)[maasta] (4)[alueelta] (4)[vyöhykkeeltä] (4)[lokerosta], jonka on vahvistettu olevan vapaa (4)[Mikrocytos mackini -loisen aiheuttamasta tartunnasta] (4)[Perkinsus marinus -loisen aiheuttamasta tartunnasta] edellytyksin, jotka ovat vähintään yhtä tiukat kuin komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 (24) 66 artiklassa tai 73 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa asetetut edellytykset, ja kun on kyse vesieläimistä, kaikki merkityksellis(t)en taudin (tautien) osalta (3)luetteloidut lajit täyttävät seuraavat edellytykset:

(i)

ne tuodaan toisesta maasta, toiselta alueelta, toiselta vyöhykkeeltä tai toisesta lokerosta, jonka on vahvistettu olevan samasta taudista (samoista taudeista) vapaa;

| (ii) | niitä ei rokoteta (4)[kyseistä tautia] (4)[kyseisiä tauteja] vastaan.] |
| --- | --- |

(ii)

niitä ei rokoteta (4)[kyseistä tautia] (4)[kyseisiä tauteja] vastaan.]

| (4)(7)[II.2.4.2 | Nilviäisten marteilioosin (Marteilia refringens), Bonamia exitiosa -loisen aiheuttaman tartunnan tai Bonamia ostreae -loisen aiheuttaman tartunnan osalta (3)luetteloituja lajeja koskevat vaatimukset

  (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] ovat peräisin (4)[maasta] (4)[alueelta] (4)[vyöhykkeeltä] (4)[lokerosta], jonka on vahvistettu olevan vapaa (4)[nilviäisten marteilioosista (Marteilia refringens)] (4)[Bonamia exitiosa -loisen aiheuttamasta tartunnasta] (4)[Bonamia ostreae -loisen aiheuttamasta tartunnasta] delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 II osan 4 luvun mukaisesti, ja kun on kyse vesieläimistä, kaikki merkityksellis(t)en taudin (tautien) osalta (3)luetteloidut lajit täyttävät seuraavat edellytykset:






  — | ne tuodaan toisesta maasta, toiselta alueelta, toiselta vyöhykkeeltä tai toisesta lokerosta, jonka on vahvistettu olevan samasta taudista (samoista taudeista) vapaa; |
| --- | --- | --- |

(4)(7)[II.2.4.2

(4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] ovat peräisin (4)[maasta] (4)[alueelta] (4)[vyöhykkeeltä] (4)[lokerosta], jonka on vahvistettu olevan vapaa (4)[nilviäisten marteilioosista (Marteilia refringens)] (4)[Bonamia exitiosa -loisen aiheuttamasta tartunnasta] (4)[Bonamia ostreae -loisen aiheuttamasta tartunnasta] delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 II osan 4 luvun mukaisesti, ja kun on kyse vesieläimistä, kaikki merkityksellis(t)en taudin (tautien) osalta (3)luetteloidut lajit täyttävät seuraavat edellytykset:

—

ne tuodaan toisesta maasta, toiselta alueelta, toiselta vyöhykkeeltä tai toisesta lokerosta, jonka on vahvistettu olevan samasta taudista (samoista taudeista) vapaa;

| — | niitä ei rokoteta (4)[kyseistä tautia] (4)[kyseisiä tauteja] vastaan.] |
| --- | --- |

—

niitä ei rokoteta (4)[kyseistä tautia] (4)[kyseisiä tauteja] vastaan.]

| (4)(8)[II.2.4.3 | Ostereiden herpesviruksen 1 μvar (OsHV-1 μvar) aiheuttamalle tartunnalle alttiita (9)lajeja koskevat vaatimukset

  (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] ovat peräisin (4)[maasta] (4)[alueelta] (4)[vyöhykkeeltä] (4)[lokerosta], joka täyttää ostereiden herpesviruksen (OsHV-1 μvar) aiheuttamaa tartuntaa, jonka osalta jäsenvaltio tai sen osa luetellaan komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/260 (25)
  (4)[liitteessä I] (4)[liitteessä II], koskevat terveystakeet, jotka ovat tarpeen määräpaikkana olevassa jäsenvaltiossa delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 175 artiklan mukaisesti sovellettavien kansallisten toimenpiteiden noudattamiseksi.]] |
| --- | --- |

(4)(8)[II.2.4.3

(4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] ovat peräisin (4)[maasta] (4)[alueelta] (4)[vyöhykkeeltä] (4)[lokerosta], joka täyttää ostereiden herpesviruksen (OsHV-1 μvar) aiheuttamaa tartuntaa, jonka osalta jäsenvaltio tai sen osa luetellaan komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/260 (25)
  (4)[liitteessä I] (4)[liitteessä II], koskevat terveystakeet, jotka ovat tarpeen määräpaikkana olevassa jäsenvaltiossa delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 175 artiklan mukaisesti sovellettavien kansallisten toimenpiteiden noudattamiseksi.]]

| tai
  (4)(6)
  [II.2.4 | Erityiset terveysvaatimukset

  (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] on tarkoitettu komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/691 (26) 11 artiklan mukaisesti hyväksyttyyn unionissa sijaitsevaan vesieläinten taudintorjuntaan soveltuvaan elintarvikelaitokseen, jossa ne on määrä jalostaa ihmisravinnoksi.] |
| --- | --- |

tai
  (4)(6)
  [II.2.4

(4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[Osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] on tarkoitettu komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/691 (26) 11 artiklan mukaisesti hyväksyttyyn unionissa sijaitsevaan vesieläinten taudintorjuntaan soveltuvaan elintarvikelaitokseen, jossa ne on määrä jalostaa ihmisravinnoksi.]

| II.2.5 | Parhaan tietoni mukaan ja toimijan ilmoituksen mukaan kyseiset (4)[osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] ovat peräisin
  (4)
  [pitopaikasta]
  (4)
  [elinympäristöstä], jossa






  (i) | ei ole esiintynyt epätavallista kuolleisuutta, jonka syytä ei ole määritetty; ja |
| --- | --- | --- |

II.2.5

Parhaan tietoni mukaan ja toimijan ilmoituksen mukaan kyseiset (4)[osan I kohdassa I.27 tarkoitetut vesieläimet] (4)[osan I kohdassa I.27 tarkoitetut muut vesieläimistä saatavat eläinperäiset tuotteet kuin elävät vesieläimet on saatu eläimistä, jotka] ovat peräisin
  (4)
  [pitopaikasta]
  (4)
  [elinympäristöstä], jossa

(i)

ei ole esiintynyt epätavallista kuolleisuutta, jonka syytä ei ole määritetty; ja

| (ii) | eläimet eivät ole olleet kosketuksissa (3)luetteloituihin lajeihin kuuluviin vesieläimiin, jotka eivät täytä kohdassa II.2.1 tarkoitettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(ii)

eläimet eivät ole olleet kosketuksissa (3)luetteloituihin lajeihin kuuluviin vesieläimiin, jotka eivät täytä kohdassa II.2.1 tarkoitettuja vaatimuksia.

| II.2.6 | Kuljetusta koskevat vaatimukset
  On tehty järjestelyt osan I kohdassa I.27 tarkoitettujen vesieläinten kuljettamiseksi delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 167 ja 168 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ja erityisesti, että






  II.2.6.1 | silloin, kun eläimet kuljetetaan vedessä, vettä ei vaihdeta sellaisessa kolmannessa maassa tai sellaisella alueella tai vyöhykkeellä tai sellaisessa lokerossa, jota ei ole luetteloitu kyseisen vesieläinten lajin ja luokan unioniin tuloa varten; |
| --- | --- | --- |

II.2.6

On tehty järjestelyt osan I kohdassa I.27 tarkoitettujen vesieläinten kuljettamiseksi delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 167 ja 168 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ja erityisesti, että

II.2.6.1

silloin, kun eläimet kuljetetaan vedessä, vettä ei vaihdeta sellaisessa kolmannessa maassa tai sellaisella alueella tai vyöhykkeellä tai sellaisessa lokerossa, jota ei ole luetteloitu kyseisen vesieläinten lajin ja luokan unioniin tuloa varten;

| II.2.6.2 | eläimiä ei kuljeteta olosuhteissa, jotka vaarantavat niiden terveystilanteen, ja erityisesti






  i) | kun eläimet kuljetetaan vedessä, se ei muuta niiden terveystilannetta; |
| --- | --- | --- |

II.2.6.2

eläimiä ei kuljeteta olosuhteissa, jotka vaarantavat niiden terveystilanteen, ja erityisesti

i)

kun eläimet kuljetetaan vedessä, se ei muuta niiden terveystilannetta;

| ii) | kuljetusväline ja kuljetuspäällykset ovat rakenteeltaan sellaisia, ettei vesieläinten terveystilanne vaarannu kuljetuksen aikana; |
| --- | --- |

ii)

kuljetusväline ja kuljetuspäällykset ovat rakenteeltaan sellaisia, ettei vesieläinten terveystilanne vaarannu kuljetuksen aikana;

| iii) | (4)[kuljetuspäällys/tä] (4)[sumppualus/ta] (4)[ei ole käytetty aiemmin] (4)[on puhdistettu ja desinfioitu menetelmällä ja tuotteilla, jotka alkuperäpaikkana olevan (4)[kolmannen maan] (4)[alueen] toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt, ennen eläinten lastaamista unioniin lähetettäviksi]; |
| --- | --- |

iii)

(4)[kuljetuspäällys/tä] (4)[sumppualus/ta] (4)[ei ole käytetty aiemmin] (4)[on puhdistettu ja desinfioitu menetelmällä ja tuotteilla, jotka alkuperäpaikkana olevan (4)[kolmannen maan] (4)[alueen] toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt, ennen eläinten lastaamista unioniin lähetettäviksi];

| II.2.6.3 | lähetykseen kuuluvia eläimiä ei siitä ajankohdasta, jona ne lastattiin alkuperäpaikassa, siihen ajankohtaan, jona ne saapuivat unioniin, ole kuljetettu samassa vedessä tai (4)[kuljetuspäällyksessä] (4)[sumppualuksessa] terveystilanteeltaan heikompien vesieläinten kanssa tai sellaisten vesieläinten kanssa, joiden ei ole tarkoitus tulla unioniin; |
| --- | --- |

II.2.6.3

lähetykseen kuuluvia eläimiä ei siitä ajankohdasta, jona ne lastattiin alkuperäpaikassa, siihen ajankohtaan, jona ne saapuivat unioniin, ole kuljetettu samassa vedessä tai (4)[kuljetuspäällyksessä] (4)[sumppualuksessa] terveystilanteeltaan heikompien vesieläinten kanssa tai sellaisten vesieläinten kanssa, joiden ei ole tarkoitus tulla unioniin;

| II.2.6.4 | jos vesi on tarpeen vaihtaa (4)[maassa] (4)[alueella] (4)[vyöhykkeellä] (4)[lokerossa], joka on luetteloitu kyseisen vesieläinten lajin ja luokan unioniin tuloa varten, se vaihdetaan, (4)[jos on kyse maakuljetuksesta, sen (4)[kolmannen maan] (4)[alueen] toimivaltaisen viranomaisen hyväksymissä vedenvaihtopaikoissa, jossa/jolla veden vaihto tapahtuu] (4)[jos on kyse sumppualuskuljetuksesta, vähintään 10 km:n etäisyydellä kaikista vesiviljelypitopaikoista, jotka sijaitsevat alkuperäpaikan ja unionissa sijaitsevan määräpaikan välisen matkan varrella]. |
| --- | --- |

II.2.6.4

jos vesi on tarpeen vaihtaa (4)[maassa] (4)[alueella] (4)[vyöhykkeellä] (4)[lokerossa], joka on luetteloitu kyseisen vesieläinten lajin ja luokan unioniin tuloa varten, se vaihdetaan, (4)[jos on kyse maakuljetuksesta, sen (4)[kolmannen maan] (4)[alueen] toimivaltaisen viranomaisen hyväksymissä vedenvaihtopaikoissa, jossa/jolla veden vaihto tapahtuu] (4)[jos on kyse sumppualuskuljetuksesta, vähintään 10 km:n etäisyydellä kaikista vesiviljelypitopaikoista, jotka sijaitsevat alkuperäpaikan ja unionissa sijaitsevan määräpaikan välisen matkan varrella].

| II.2.7 | Merkintävaatimukset
  On toteutettu järjestelyt (4)[kuljetusvälineen] (4)[kuljetuspäällysten] tunnistamiseksi ja merkitsemiseksi delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 169 artiklan mukaisesti ja erityisesti niin, että






  II.2.7.1 | lähetys on merkitty (4)[kuljetuspäällyksen ulkopuolelle näkyvään paikkaan kiinnitetyllä luettavissa olevalla etiketillä] (4)[, kun on kyse sumppualuksella tapahtuvasta kuljetuksesta, lastiluetteloon tehtävällä maininnalla], jolla selkeästi yhdistetään lähetys tähän yhdistettyyn eläinterveys- ja viralliseen todistukseen; |
| --- | --- | --- |

II.2.7

On toteutettu järjestelyt (4)[kuljetusvälineen] (4)[kuljetuspäällysten] tunnistamiseksi ja merkitsemiseksi delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 169 artiklan mukaisesti ja erityisesti niin, että

II.2.7.1

lähetys on merkitty (4)[kuljetuspäällyksen ulkopuolelle näkyvään paikkaan kiinnitetyllä luettavissa olevalla etiketillä] (4)[, kun on kyse sumppualuksella tapahtuvasta kuljetuksesta, lastiluetteloon tehtävällä maininnalla], jolla selkeästi yhdistetään lähetys tähän yhdistettyyn eläinterveys- ja viralliseen todistukseen;

| (4)[II.2.7.2 | kun on kyse elävistä vesieläimistä, kohdassa II.2.7.1 tarkoitetussa näkyvään paikkaan kiinnitetyssä luettavissa olevassa etiketissä on






  a) | lähetykseen kuuluvien kuljetuspäällysten tarkka lukumäärä; |
| --- | --- | --- |

(4)[II.2.7.2

kun on kyse elävistä vesieläimistä, kohdassa II.2.7.1 tarkoitetussa näkyvään paikkaan kiinnitetyssä luettavissa olevassa etiketissä on

a)

lähetykseen kuuluvien kuljetuspäällysten tarkka lukumäärä;

| b) | kussakin kuljetuspäällyksessä olevien lajien nimet; |
| --- | --- |

b)

kussakin kuljetuspäällyksessä olevien lajien nimet;

| c) | kussakin kuljetuspäällyksessä olevien eläinten tarkka lukumäärä jokaisen mukana olevan lajin osalta; |
| --- | --- |

c)

kussakin kuljetuspäällyksessä olevien eläinten tarkka lukumäärä jokaisen mukana olevan lajin osalta;

| d) | seuraava ilmoitus: ”Euroopan unionissa ihmisravinnoksi tarkoitettuja eläviä simpukoita”;] |
| --- | --- |

d)

seuraava ilmoitus: ”Euroopan unionissa ihmisravinnoksi tarkoitettuja eläviä simpukoita”;]

| (4)[II.2.7.3 | kun on kyse muista vesieläimistä saatavista eläinperäisistä tuotteista kuin elävistä vesieläimistä, kohdassa II.2.7.1 tarkoitetussa näkyvään paikkaan kiinnitetyssä luettavissa olevassa etiketissä on vähintään seuraava ilmoitus:
  ”Ihmisravinnoksi Euroopan unionissa jatkojalostuksen jälkeen tarkoitettuja simpukoita”.] |
| --- | --- |

(4)[II.2.7.3

kun on kyse muista vesieläimistä saatavista eläinperäisistä tuotteista kuin elävistä vesieläimistä, kohdassa II.2.7.1 tarkoitetussa näkyvään paikkaan kiinnitetyssä luettavissa olevassa etiketissä on vähintään seuraava ilmoitus:

”Ihmisravinnoksi Euroopan unionissa jatkojalostuksen jälkeen tarkoitettuja simpukoita”.]

| (4) (10)
  II.2.8 | Yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen voimassaolo
  Tämä yhdistetty eläinterveys- ja virallinen todistus on voimassa 10 päivää myöntämispäivästä alkaen. Silloin kun vesieläimet kuljetetaan vesiväylää pitkin tai meritse, tätä 10 päivän määräaikaa voidaan pidentää vesiväylällä tai merellä kuljettavan matkan kestoa vastaavalla ajalla. |
| --- | --- |

(4) (10)
  II.2.8

Tämä yhdistetty eläinterveys- ja virallinen todistus on voimassa 10 päivää myöntämispäivästä alkaen. Silloin kun vesieläimet kuljetetaan vesiväylää pitkin tai meritse, tätä 10 päivän määräaikaa voidaan pidentää vesiväylällä tai merellä kuljettavan matkan kestoa vastaavalla ajalla.

Huomautukset

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan, luettuna yhdessä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 kanssa, mukaisesti tässä yhdistetyssä eläinterveys- ja virallisessa todistuksessa olevat viittaukset Euroopan unioniin käsittävät myös Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin osalta.

Tämä yhdistetty eläinterveys- ja virallinen todistus on tarkoitettu ihmisravinnoksi tarkoitettujen elävien simpukoiden ja kyseisistä eläimistä saatavien eläinperäisten tuotteiden unioniin tuloa varten, myös silloin, kun unioni ei ole tällaisten simpukoiden ja niistä saatavien tuotteiden lopullinen määräpaikka.

’Vesieläimet’ ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (27) 4 artiklan 3 alakohdassa määriteltyjä eläimiä. ’Vesiviljelyeläimet’ ovat asetuksen (EU) 2016/429 4 artiklan 7 alakohdassa määriteltyjä vesiviljelyssä pidettäviä vesieläimiä.

’Jatkojalostuksella’ tarkoitetaan millaisia tahansa toimenpiteitä ja tekniikoita, jotka toteutetaan ennen markkinoille ihmisravinnoksi saattamista ja joilla puututaan vesieläinten anatomiaan, kuten veren laskeminen, suolistaminen, pään poistaminen, paloittelu ja fileeraus, joista syntyy jätettä tai sivutuotteita ja voi aiheutua tautien leviämisen riski.

Kaikkien vesieläinten ja muiden vesieläimistä saatavien eläinperäisten tuotteiden kuin elävien vesieläinten, joihin sovelletaan tämän yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen kohtaa II.2.4, on oltava peräisin maasta/alueelta/vyöhykkeeltä/lokerosta, joka mainitaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteessä XXI olevan 1 osan taulukon sarakkeessa 2.

Tämän yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen kohtaa II.2.4 ei sovelleta seuraaviin vesieläimiin, ja näin ollen ne voivat olla peräisin maasta tai sen alueelta, joka luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/405 liitteessä VIII:

| a) | simpukat, jotka on pakattu ja varustettu merkinnöillä ihmisravinnoksi käyttöä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten eläinten osalta vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisesti ja jotka eivät enää kykenisi selviytymään elävinä eläiminä, jos ne palautettaisiin vesiympäristöön; |
| --- | --- |

a)

simpukat, jotka on pakattu ja varustettu merkinnöillä ihmisravinnoksi käyttöä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten eläinten osalta vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisesti ja jotka eivät enää kykenisi selviytymään elävinä eläiminä, jos ne palautettaisiin vesiympäristöön;

| b) | simpukat, jotka on tarkoitettu ihmisravinnoksi ilman jatkojalostusta, edellyttäen, että ne on pakattu vähittäismyyntiä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten pakkausten osalta vahvistettujen vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

simpukat, jotka on tarkoitettu ihmisravinnoksi ilman jatkojalostusta, edellyttäen, että ne on pakattu vähittäismyyntiä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten pakkausten osalta vahvistettujen vaatimusten mukaisesti;

| c) | simpukat, jotka on pakattu ja varustettu merkinnöillä ihmisravinnoksi käyttöä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten eläinten osalta vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisesti ja jotka on tarkoitettu jatkojalostukseen ilman väliaikaista varastointia jalostuspaikassa. |
| --- | --- |

c)

simpukat, jotka on pakattu ja varustettu merkinnöillä ihmisravinnoksi käyttöä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten eläinten osalta vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisesti ja jotka on tarkoitettu jatkojalostukseen ilman väliaikaista varastointia jalostuspaikassa.

Tämä yhdistetty eläinterveys- ja virallinen todistus on täytettävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä I olevassa 4 luvussa säädettyjen todistusten täyttämistä koskevien huomautusten mukaisesti.

Osa I:

| Kohta I.8: | Alkuperäalue: ilmoitetaan tuotantoalue ja sen luokitus pyyntiajankohtana, lukuun ottamatta luokiteltujen tuotantoalueiden ulkopuolelta pyydettyjä kampasimpukoita (Pectinidae), merikotiloita ja piikkinahkaisia. |
| --- | --- |

Kohta I.8:

Alkuperäalue: ilmoitetaan tuotantoalue ja sen luokitus pyyntiajankohtana, lukuun ottamatta luokiteltujen tuotantoalueiden ulkopuolelta pyydettyjä kampasimpukoita (Pectinidae), merikotiloita ja piikkinahkaisia.

Osa II:

| (1) | Kohtaa II.1 ei sovelleta maihin, joilla on vastaavuussopimuksissa tai muussa unionin lainsäädännössä vahvistettuja kansanterveystodistusta koskevia erityisvaatimuksia. |
| --- | --- |

(1)

Kohtaa II.1 ei sovelleta maihin, joilla on vastaavuussopimuksissa tai muussa unionin lainsäädännössä vahvistettuja kansanterveystodistusta koskevia erityisvaatimuksia.

| (2) | Tämän yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen kohtaa II.2 ei sovelleta ja se on poistettava, kun lähetys koostuu a) muista lajeista kuin niistä, jotka luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1882 (28) liitteessä; tai b) kalastusaluksista maihin tuoduista suoraan ihmisravinnoksi tarkoitetuista luonnonvaraisista vesieläimistä ja kyseisistä luonnonvaraisista vesieläimistä saatavista eläinperäisistä tuotteista; tai c) muista vesieläimistä saatavista eläinperäisistä tuotteista kuin elävistä vesieläimistä, jotka ovat valmiita suoraan ihmisravinnoksi käytettäviksi ilman jatkojalostusta unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Tämän yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen kohtaa II.2 ei sovelleta ja se on poistettava, kun lähetys koostuu a) muista lajeista kuin niistä, jotka luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1882 (28) liitteessä; tai b) kalastusaluksista maihin tuoduista suoraan ihmisravinnoksi tarkoitetuista luonnonvaraisista vesieläimistä ja kyseisistä luonnonvaraisista vesieläimistä saatavista eläinperäisistä tuotteista; tai c) muista vesieläimistä saatavista eläinperäisistä tuotteista kuin elävistä vesieläimistä, jotka ovat valmiita suoraan ihmisravinnoksi käytettäviksi ilman jatkojalostusta unionissa.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1882 liitteessä olevan taulukon sarakkeissa 3 ja 4 luetellut lajit. Sarakkeessa 4 lueteltuja lajeja pidetään tartunnanlevittäjinä ainoastaan, jos ne täyttävät delegoidun asetuksen (EU) 2020/692171 artiklassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1882 liitteessä olevan taulukon sarakkeissa 3 ja 4 luetellut lajit. Sarakkeessa 4 lueteltuja lajeja pidetään tartunnanlevittäjinä ainoastaan, jos ne täyttävät delegoidun asetuksen (EU) 2020/692171 artiklassa vahvistetut edellytykset.

| (4) | Tarpeeton poistetaan. Kun on kyse kohdasta II.2.4.1, poistaminen ei ole sallittua, jos lähetys sisältää Mikrocytos mackini -loisen aiheuttaman tartunnan tai Perkinsus marinus -loisen aiheuttaman tartunnan osalta luetteloituja lajeja, muissa kuin alaviitteessä (6) tarkoitetuissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(4)

Tarpeeton poistetaan. Kun on kyse kohdasta II.2.4.1, poistaminen ei ole sallittua, jos lähetys sisältää Mikrocytos mackini -loisen aiheuttaman tartunnan tai Perkinsus marinus -loisen aiheuttaman tartunnan osalta luetteloituja lajeja, muissa kuin alaviitteessä (6) tarkoitetuissa olosuhteissa.

| (5) | Kolmannen maan/alueen/vyöhykkeen/lokeron koodi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteessä XXI olevan 1 osan taulukon sarakkeen 2 mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Kolmannen maan/alueen/vyöhykkeen/lokeron koodi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteessä XXI olevan 1 osan taulukon sarakkeen 2 mukaisesti.

| (6) | Tämän todistuksen kohtia II.2.3.1, II.2.3.2 ja II.2.4 ei sovelleta ja ne on poistettava, jos lähetys sisältää ainoastaan seuraavia vesieläimiä:






  a) | simpukat, jotka on pakattu ja varustettu merkinnöillä ihmisravinnoksi käyttöä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten eläinten osalta vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisesti ja jotka eivät enää kykenisi selviytymään elävinä eläiminä, jos ne palautettaisiin vesiympäristöön, |
| --- | --- | --- |

(6)

Tämän todistuksen kohtia II.2.3.1, II.2.3.2 ja II.2.4 ei sovelleta ja ne on poistettava, jos lähetys sisältää ainoastaan seuraavia vesieläimiä:

a)

simpukat, jotka on pakattu ja varustettu merkinnöillä ihmisravinnoksi käyttöä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten eläinten osalta vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisesti ja jotka eivät enää kykenisi selviytymään elävinä eläiminä, jos ne palautettaisiin vesiympäristöön,

| b) | simpukat, jotka on tarkoitettu ihmisravinnoksi ilman jatkojalostusta, edellyttäen, että ne on pakattu vähittäismyyntiä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten pakkausten osalta vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, |
| --- | --- |

b)

simpukat, jotka on tarkoitettu ihmisravinnoksi ilman jatkojalostusta, edellyttäen, että ne on pakattu vähittäismyyntiä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten pakkausten osalta vahvistettujen vaatimusten mukaisesti,

| c) | simpukat, jotka on pakattu ja varustettu merkinnöillä ihmisravinnoksi käyttöä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten eläinten osalta vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisesti ja jotka on tarkoitettu jatkojalostukseen ilman väliaikaista varastointia jalostuspaikassa. |
| --- | --- |

c)

simpukat, jotka on pakattu ja varustettu merkinnöillä ihmisravinnoksi käyttöä varten asetuksessa (EY) N:o 853/2004 kyseisten eläinten osalta vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisesti ja jotka on tarkoitettu jatkojalostukseen ilman väliaikaista varastointia jalostuspaikassa.

| (7) | Sovelletaan ainoastaan, jos unionissa määräpaikkana olevalla jäsenvaltiolla/vyöhykkeellä/lokerolla joko on taudista vapaa asema jonkin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1882 1 artiklan 3 alakohdassa määritellyn luokan C taudin osalta tai siihen sovelletaan asetuksen (EU) 2016/429 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustettua valinnaista hävittämisohjelmaa; muussa tapauksessa poistetaan. |
| --- | --- |

(7)

Sovelletaan ainoastaan, jos unionissa määräpaikkana olevalla jäsenvaltiolla/vyöhykkeellä/lokerolla joko on taudista vapaa asema jonkin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1882 1 artiklan 3 alakohdassa määritellyn luokan C taudin osalta tai siihen sovelletaan asetuksen (EU) 2016/429 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustettua valinnaista hävittämisohjelmaa; muussa tapauksessa poistetaan.

| (8) | Sovelletaan, jos unionissa määräpaikkana olevalla jäsenvaltiolla tai sen osalla on käytössä tiettyä tautia koskevia hyväksyttyjä kansallisia toimenpiteitä täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/260 liitteen I tai liitteen II mukaisesti; muussa tapauksessa poistetaan. |
| --- | --- |

(8)

Sovelletaan, jos unionissa määräpaikkana olevalla jäsenvaltiolla tai sen osalla on käytössä tiettyä tautia koskevia hyväksyttyjä kansallisia toimenpiteitä täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/260 liitteen I tai liitteen II mukaisesti; muussa tapauksessa poistetaan.

| (9) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/260 liitteessä III olevan taulukon toisessa sarakkeessa tarkoitetut taudille alttiit lajit. |
| --- | --- |

(9)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/260 liitteessä III olevan taulukon toisessa sarakkeessa tarkoitetut taudille alttiit lajit.

| (10) | Sovelletaan ainoastaan elävien vesieläinten lähetyksiin. |
| --- | --- |

(10)

Sovelletaan ainoastaan elävien vesieläinten lähetyksiin.

| (11) | Allekirjoittajana on oltava






  — | virkaeläinlääkäri, kun kohtaa II.2 (Eläinten terveyttä koskeva vakuutus) ei poisteta |
| --- | --- | --- |

(11)

Allekirjoittajana on oltava

—

virkaeläinlääkäri, kun kohtaa II.2 (Eläinten terveyttä koskeva vakuutus) ei poisteta

| — | todistuksen myöntävä virkamies tai virkaeläinlääkäri, kun kohta II.2 (Eläinten terveyttä koskeva vakuutus) poistetaan. |
| --- | --- |

—

todistuksen myöntävä virkamies tai virkaeläinlääkäri, kun kohta II.2 (Eläinten terveyttä koskeva vakuutus) poistetaan.

[Virkaeläinlääkäri ] (4)(11)/ [Todistuksen myöntävä virkamies](4)(11)

Nimi (suuraakkosin)

Päiväys

Virka-asema ja -nimike

Leima

Allekirjoitus

”;

| c) | Korvataan 46 luku seuraavasti:

  ”
  46 LUKU


  VIRALLISEN TODISTUKSEN MALLI ASETUKSEN (EY) N:o 853/2004 LIITTEESSÄ III OLEVASSA XVI JAKSOSSA KUVATTUJEN IHMISRAVINNOKSI TARKOITETTUJEN PITKÄLLE JALOSTETTUJEN TUOTTEIDEN UNIONIIN TULOA VARTEN (MALLI ’HRP’) | MAA | Todistusmalli HRP |
| --- | --- | --- | --- |
| | II. Terveyttä koskevat tiedot | II.a | Todistuksen viite | II.b | IMSOC-viite |
| Osa II: Todistus | II.1 | Kansanterveyttä koskeva vakuutus
  Allekirjoittanut vakuuttaa olevansa tietoinen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (29), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 (30), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (31) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (32) asiaa koskevista vaatimuksista ja todistaa, että pitkälle jalostetut tuotteet, jotka kuvataan osassa I, on tuotettu näiden vaatimusten mukaisesti ja erityisesti että ne






  a) | tulevat rekisteröidystä laitoksesta (rekisteröidyistä laitoksista), jo(i)ssa toteutetaan asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklan mukaisesti vaara-analyysin ja kriittisten hallintapisteiden järjestelmän (HACCP) periaatteisiin perustuvaa ohjelmaa, jonka toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat säännöllisesti; |

c)

Korvataan 46 luku seuraavasti:

”
  46 LUKU

VIRALLISEN TODISTUKSEN MALLI ASETUKSEN (EY) N:o 853/2004 LIITTEESSÄ III OLEVASSA XVI JAKSOSSA KUVATTUJEN IHMISRAVINNOKSI TARKOITETTUJEN PITKÄLLE JALOSTETTUJEN TUOTTEIDEN UNIONIIN TULOA VARTEN (MALLI ’HRP’)

Image 4

Image 5

MAA

Todistusmalli HRP

II. Terveyttä koskevat tiedot

II.a

Todistuksen viite

II.b

IMSOC-viite

Osa II: Todistus

II.1

Allekirjoittanut vakuuttaa olevansa tietoinen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (29), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 (30), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (31) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (32) asiaa koskevista vaatimuksista ja todistaa, että pitkälle jalostetut tuotteet, jotka kuvataan osassa I, on tuotettu näiden vaatimusten mukaisesti ja erityisesti että ne

a)

tulevat rekisteröidystä laitoksesta (rekisteröidyistä laitoksista), jo(i)ssa toteutetaan asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklan mukaisesti vaara-analyysin ja kriittisten hallintapisteiden järjestelmän (HACCP) periaatteisiin perustuvaa ohjelmaa, jonka toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat säännöllisesti;

| b) | on käsitelty ja tapauksen mukaan valmistettu, pakattu ja varastoitu hygieenisesti asetuksen (EY) N:o 852/2004 liitteen II vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

on käsitelty ja tapauksen mukaan valmistettu, pakattu ja varastoitu hygieenisesti asetuksen (EY) N:o 852/2004 liitteen II vaatimusten mukaisesti;

| c) | täyttävät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan XVI jakson vaatimukset; ja |
| --- | --- |

c)

täyttävät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan XVI jakson vaatimukset; ja

| d)(1) | jos kyse on aminohapoista,






  i) | niiden tuotannossa ei ole käytetty lähteenä ihmisen hiuksia; ja |
| --- | --- | --- |

d)(1)

jos kyse on aminohapoista,

i)

niiden tuotannossa ei ole käytetty lähteenä ihmisen hiuksia; ja

| ii) | ne ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (33) mukaisia; |
| --- | --- |

ii)

ne ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (33) mukaisia;

| e)(1) | jos kyse on rasvajohdannaisista, niille on tehty jokin seuraavista käsittelyistä:







  (1)i) | transesteröinti tai hydrolyysi vähintään 200 °C:n lämpötilassa ja vastaavassa sopivassa paineessa vähintään 20 minuutin ajan; tai |
| --- | --- | --- |

e)(1)

jos kyse on rasvajohdannaisista, niille on tehty jokin seuraavista käsittelyistä:

(1)i)

transesteröinti tai hydrolyysi vähintään 200 °C:n lämpötilassa ja vastaavassa sopivassa paineessa vähintään 20 minuutin ajan; tai

| (1)ii) | saippuoiminen 12M NaOH:lla: panosprosessina 95 °C:n lämpötilassa kolmen tunnin ajan tai jatkuvana prosessina 140 °C:n lämpötilassa, 2 baarin (2 000 hPa) paineessa kahdeksan minuutin ajan; tai |
| --- | --- |

(1)ii)

saippuoiminen 12M NaOH:lla: panosprosessina 95 °C:n lämpötilassa kolmen tunnin ajan tai jatkuvana prosessina 140 °C:n lämpötilassa, 2 baarin (2 000 hPa) paineessa kahdeksan minuutin ajan; tai

| (1)iii) | hydraus 160 °C:n lämpötilassa 12 baarin (12 000 hPa) paineessa 20 minuutin ajan; |
| --- | --- |

(1)iii)

hydraus 160 °C:n lämpötilassa 12 baarin (12 000 hPa) paineessa 20 minuutin ajan;

| f) | jos kyse on elintarvikearomeista, ne on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1334/2008 (34) mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

jos kyse on elintarvikearomeista, ne on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1334/2008 (34) mukaisesti.

Huomautukset

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan, luettuna yhdessä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 kanssa, mukaisesti tässä virallisessa todistuksessa olevat viittaukset Euroopan unioniin käsittävät myös Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin osalta.

Tämä virallinen todistus on tarkoitettu asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevassa XVI jaksossa kuvattujen pitkälle jalostettujen tuotteiden unioniin tuloa varten.

Tämä virallinen todistus on täytettävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä I olevassa 4 luvussa säädettyjen todistusten täyttämistä koskevien huomautusten mukaisesti.

Osa I:

| Kohta I.27: | Lisätään harmonoidun järjestelmän asianmukaiset HS-koodit käyttäen sellaisia nimikkeitä kuten 2106 , 2906 , 2907 , 2922 , 2930 , 2932 , 2936 , 3503 , 3507 tai 3913 . |
| --- | --- |

Kohta I.27:

Lisätään harmonoidun järjestelmän asianmukaiset HS-koodit käyttäen sellaisia nimikkeitä kuten 2106 , 2906 , 2907 , 2922 , 2930 , 2932 , 2936 , 3503 , 3507 tai 3913 .

Osa II:

| (1) | Tarpeeton poistetaan. |
| --- | --- |

(1)

Tarpeeton poistetaan.

Todistuksen myöntävä virkamies

Päiväys

Virka-asema ja -nimike

Leima

Allekirjoitus

”

| (2) | Korvataan liite V seuraavasti:


  ”LIITE V
  MALLI TOIMIJAN ANTAMALLE ASETUKSEN (EU) 2019/625 14 ARTIKLAN MUKAISELLE YKSITYISELLE VARMENNUKSELLE HUONEENLÄMMÖSSÄ SÄILYVIEN YHDISTELMÄTUOTTEIDEN UNIONIIN TULOA VARTEN | II. Terveyttä koskevat tiedot | II.a | Varmennus | II.b | IMSOC-viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Osa II: Varmennus | Allekirjoittanut ...
  (tuojan nimi, osoite ja yksityiskohtaiset tiedot),
  joka on osassa I kuvattujen yhdistelmätuotteiden lähetyksen maahantuovien elintarvikealan toimijoiden edustaja, vakuuttaa, että yhdistelmätuotteet/-tuotteita, joiden mukana tämä varmennus on,






  1. | täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (35) 126 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut sovellettavat vaatimukset; |

(2)

Korvataan liite V seuraavasti:

”LIITE V

MALLI TOIMIJAN ANTAMALLE ASETUKSEN (EU) 2019/625 14 ARTIKLAN MUKAISELLE YKSITYISELLE VARMENNUKSELLE HUONEENLÄMMÖSSÄ SÄILYVIEN YHDISTELMÄTUOTTEIDEN UNIONIIN TULOA VARTEN

Image 6

II. Terveyttä koskevat tiedot

II.a

Varmennus

II.b

IMSOC-viite

Osa II: Varmennus

Allekirjoittanut ...

(tuojan nimi, osoite ja yksityiskohtaiset tiedot),

joka on osassa I kuvattujen yhdistelmätuotteiden lähetyksen maahantuovien elintarvikealan toimijoiden edustaja, vakuuttaa, että yhdistelmätuotteet/-tuotteita, joiden mukana tämä varmennus on,

1.

täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (35) 126 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut sovellettavat vaatimukset;

| 2. | ei tarvitse varastoida tai kuljettaa valvotussa lämpötilassa, ellei asianomaisia huoneenlämmössä säilyviä yhdistelmätuotteita tarvitse kuljettaa jäähdytettyinä aistinvaraisten ominaisuuksien vuoksi; |
| --- | --- |

2.

ei tarvitse varastoida tai kuljettaa valvotussa lämpötilassa, ellei asianomaisia huoneenlämmössä säilyviä yhdistelmätuotteita tarvitse kuljettaa jäähdytettyinä aistinvaraisten ominaisuuksien vuoksi;

| 3. | eivät sisällä ternimaitotuotteita eivätkä muuta jalostettua lihaa kuin gelatiinia(3), kollageenia(3) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (36) liitteessä III olevassa XVI jaksossa tarkoitettuja pitkälle jalostettuja tuotteita(3); |
| --- | --- |

3.

eivät sisällä ternimaitotuotteita eivätkä muuta jalostettua lihaa kuin gelatiinia(3), kollageenia(3) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (36) liitteessä III olevassa XVI jaksossa tarkoitettuja pitkälle jalostettuja tuotteita(3);

| 4. | sisältävät seuraavat kasviperäiset ainesosat ja jalostetut eläinperäiset tuotteet(1): ....; |
| --- | --- |

4.

sisältävät seuraavat kasviperäiset ainesosat ja jalostetut eläinperäiset tuotteet(1): ....;

| 5. | sisältävät jalostettuja eläinperäisiä tuotteita, joita koskevia vaatimuksia vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III ja jotka ovat peräisin seuraavasta hyväksytystä laitoksesta (seuraavista hyväksytyistä laitoksista)(2): ...; |
| --- | --- |

5.

sisältävät jalostettuja eläinperäisiä tuotteita, joita koskevia vaatimuksia vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III ja jotka ovat peräisin seuraavasta hyväksytystä laitoksesta (seuraavista hyväksytyistä laitoksista)(2): ...;

| 6. | sisältävät jalostettuja eläinperäisiä tuotteita, jotka ovat gelatiinia, kollageenia ja asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan XVI jakson 1 kohdassa lueteltuja pitkälle jalostettuja tuotteita lukuun ottamatta peräisin kolmansista maista tai niiden alueilta, joista/joilta kunkin kyseisen jalostetun eläinperäisen tuotteen vienti unioniin on sallittua ja jotka luetellaan komission päätöksessä 2011/163/EY (37), tai jostakin EU:n jäsenvaltiosta; |
| --- | --- |

6.

sisältävät jalostettuja eläinperäisiä tuotteita, jotka ovat gelatiinia, kollageenia ja asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan XVI jakson 1 kohdassa lueteltuja pitkälle jalostettuja tuotteita lukuun ottamatta peräisin kolmansista maista tai niiden alueilta, joista/joilta kunkin kyseisen jalostetun eläinperäisen tuotteen vienti unioniin on sallittua ja jotka luetellaan komission päätöksessä 2011/163/EY (37), tai jostakin EU:n jäsenvaltiosta;

| 7. | ovat peräisin kolmansista maista tai niiden alueilta, joista/joilta lihavalmisteiden, maitotuotteiden, kalastustuotteiden tai munatuotteiden vienti unioniin on sallittua eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevien unionin vaatimusten perusteella ja jotka sisältyvät vähintään yhden kyseessä olevan eläinperäisen tuotteen osalta komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/405 (38) tai komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 (39) nojalla vahvistettuihin luetteloihin ja jotka sisältyvät päätöksen 2011/163/EU liitteessä vahvistettuun luetteloon niiden lajien/hyödykkeiden osalta, joista yhdistelmätuotteisiin sisältyvät jalostetut eläinperäiset tuotteet, lukuun ottamatta kollageenia, gelatiinia ja asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan XVI jakson 1 kohdassa tarkoitettuja pitkälle jalostettuja tuotteita, ovat peräisin; |
| --- | --- |

7.

ovat peräisin kolmansista maista tai niiden alueilta, joista/joilta lihavalmisteiden, maitotuotteiden, kalastustuotteiden tai munatuotteiden vienti unioniin on sallittua eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevien unionin vaatimusten perusteella ja jotka sisältyvät vähintään yhden kyseessä olevan eläinperäisen tuotteen osalta komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/405 (38) tai komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 (39) nojalla vahvistettuihin luetteloihin ja jotka sisältyvät päätöksen 2011/163/EU liitteessä vahvistettuun luetteloon niiden lajien/hyödykkeiden osalta, joista yhdistelmätuotteisiin sisältyvät jalostetut eläinperäiset tuotteet, lukuun ottamatta kollageenia, gelatiinia ja asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan XVI jakson 1 kohdassa tarkoitettuja pitkälle jalostettuja tuotteita, ovat peräisin;

| 8. | on tuotettu laitoksessa, joka täyttää hygieniavaatimukset, joiden on tunnustettu vastaavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (40) edellytettyjä vaatimuksia; |
| --- | --- |

8.

on tuotettu laitoksessa, joka täyttää hygieniavaatimukset, joiden on tunnustettu vastaavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (40) edellytettyjä vaatimuksia;

| 9. | on tuotettu olosuhteissa, joissa voidaan taata Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (41) vahvistettujen torjunta-ainejäämien enimmäismäärien ja komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (42) vahvistettujen vierasaineiden enimmäismäärien noudattaminen; |
| --- | --- |

9.

on tuotettu olosuhteissa, joissa voidaan taata Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (41) vahvistettujen torjunta-ainejäämien enimmäismäärien ja komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (42) vahvistettujen vierasaineiden enimmäismäärien noudattaminen;

| 10. | sisältävät maitotuotteita(3), joille







  (3)(4) joko | ei ole tehty jotakin komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 (43) liitteessä XXVII vahvistetuista erityisistä riskinvähentämiskäsittelyistä; |
| --- | --- | --- |

10.

sisältävät maitotuotteita(3), joille

(3)(4) joko

ei ole tehty jotakin komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 (43) liitteessä XXVII vahvistetuista erityisistä riskinvähentämiskäsittelyistä;

| (3)(5) tai | on tehty jokin delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä XXVII olevan taulukon sarakkeessa A tai B vahvistetuista erityisistä riskinvähentämiskäsittelyistä; |
| --- | --- |

(3)(5) tai

on tehty jokin delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä XXVII olevan taulukon sarakkeessa A tai B vahvistetuista erityisistä riskinvähentämiskäsittelyistä;

| (3)(6) tai | on tehty erityinen riskinvähentämiskäsittely, joka on vähintään vastaava kuin jokin delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä XXVII olevan taulukon sarakkeessa B vahvistetuista käsittelyistä; |
| --- | --- |

(3)(6) tai

on tehty erityinen riskinvähentämiskäsittely, joka on vähintään vastaava kuin jokin delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä XXVII olevan taulukon sarakkeessa B vahvistetuista käsittelyistä;

| 11. | sisältävät munatuotteita, joille on tehty erityinen riskinvähentämiskäsittely, joka on vähintään vastaava kuin jokin delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä XXVIII olevassa taulukossa vahvistetuista käsittelyistä(3). |
| --- | --- |

11.

sisältävät munatuotteita, joille on tehty erityinen riskinvähentämiskäsittely, joka on vähintään vastaava kuin jokin delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä XXVIII olevassa taulukossa vahvistetuista käsittelyistä(3).

Huomautukset

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan, luettuna yhdessä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 kanssa, mukaisesti tässä varmennuksessa olevat viittaukset Euroopan unioniin käsittävät myös Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin osalta.

Osa I:

| Kohta I.6: | Vapaaehtoinen, kun on kyse rajatarkastusasemilla suoritettavasta virallisesta valvonnasta vapautetuista tuotteista. |
| --- | --- |

Kohta I.6:

Vapaaehtoinen, kun on kyse rajatarkastusasemilla suoritettavasta virallisesta valvonnasta vapautetuista tuotteista.

| Kohta I.13: | Vapaaehtoinen, kun on kyse rajatarkastusasemilla suoritettavasta virallisesta valvonnasta vapautetuista tuotteista. |
| --- | --- |

Kohta I.13:

Vapaaehtoinen, kun on kyse rajatarkastusasemilla suoritettavasta virallisesta valvonnasta vapautetuista tuotteista.

| Kohta I.15: | Vapaaehtoinen, kun on kyse rajatarkastusasemilla suoritettavasta virallisesta valvonnasta vapautetuista tuotteista. |
| --- | --- |

Kohta I.15:

Vapaaehtoinen, kun on kyse rajatarkastusasemilla suoritettavasta virallisesta valvonnasta vapautetuista tuotteista.

| Kohta I.16: | Vapaaehtoinen, kun on kyse rajatarkastusasemilla suoritettavasta virallisesta valvonnasta vapautetuista tuotteista. |
| --- | --- |

Kohta I.16:

Vapaaehtoinen, kun on kyse rajatarkastusasemilla suoritettavasta virallisesta valvonnasta vapautetuista tuotteista.

| Kohta I.18: | Ilmoitetaan ”Jäähdytetty”, kun huoneenlämmössä säilyviä yhdistelmätuotteita kuljetetaan valvotussa lämpötilassa aistinvaraisten ominaisuuksien vuoksi. |
| --- | --- |

Kohta I.18:

Ilmoitetaan ”Jäähdytetty”, kun huoneenlämmössä säilyviä yhdistelmätuotteita kuljetetaan valvotussa lämpötilassa aistinvaraisten ominaisuuksien vuoksi.

| Kohta I.19: | Vapaaehtoinen, kun on kyse rajatarkastusasemilla suoritettavasta virallisesta valvonnasta vapautetuista tuotteista. |
| --- | --- |

Kohta I.19:

Vapaaehtoinen, kun on kyse rajatarkastusasemilla suoritettavasta virallisesta valvonnasta vapautetuista tuotteista.

| Kohta I.27: | Jos yksityinen varmennus kattaa useita yhdistelmätuotteita, kohdassa I.27 oleva tavaroiden kuvaus on esitettävä selkeästi ja erikseen kunkin yhdistelmätuotteen osalta (yksi rivi tuotetta kohti). |
| --- | --- |

Kohta I.27:

Jos yksityinen varmennus kattaa useita yhdistelmätuotteita, kohdassa I.27 oleva tavaroiden kuvaus on esitettävä selkeästi ja erikseen kunkin yhdistelmätuotteen osalta (yksi rivi tuotetta kohti).

Lähetyksen kuvaus:

| | ”Pakkausten tyyppi”: Ilmoitetaan pakkauksen tyyppi YK:n kaupan ja sähköisen liiketoiminnan kehittämiskeskuksen (United Nations Centre for Trade Facilitation and Electronic Business, UN/CEFACT) suosituksessa nro 21 (9) annetun määritelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

”Pakkausten tyyppi”: Ilmoitetaan pakkauksen tyyppi YK:n kaupan ja sähköisen liiketoiminnan kehittämiskeskuksen (United Nations Centre for Trade Facilitation and Electronic Business, UN/CEFACT) suosituksessa nro 21 (9) annetun määritelmän mukaisesti.

| | ”Nettopaino”: Ilmoitetaan kunkin yksityisen varmennuksen kattaman yhdistelmätuotteen massa. Näitä tietoja tarvitaan kokonaisnettopainon laskemiseksi kohdassa I.26. |
| --- | --- |

”Nettopaino”: Ilmoitetaan kunkin yksityisen varmennuksen kattaman yhdistelmätuotteen massa. Näitä tietoja tarvitaan kokonaisnettopainon laskemiseksi kohdassa I.26.

| | ”Valmistuslaitos”: Ilmoitetaan sen laitoksen rekisterinumero tai osoite, jossa lopullinen yhdistelmätuote on tuotettu. |
| --- | --- |

”Valmistuslaitos”: Ilmoitetaan sen laitoksen rekisterinumero tai osoite, jossa lopullinen yhdistelmätuote on tuotettu.

Päiväys

Tuojan virka-asema ja -nimike

Leima

Allekirjoitus

| (1) | Ainesosat luetellaan painon mukaisessa alenevassa järjestyksessä. Tietyt ainesosat on tarvittaessa sallittua ryhmitellä maitotuotteiksi, kalastustuotteiksi, munatuotteiksi tai muiksi kuin eläinperäisiksi tuotteiksi. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ilmoitetaan asetuksen (EY) N:o 853/2004 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksytyn laitoksen (hyväksyttyjen laitosten), joka on tuottanut (jotka ovat tuottaneet) kyseiseen yhdistelmätuotteeseen sisältyvät jalostetut eläinperäiset tuotteet, hyväksyntänumero ja se kolmas maa tai alue tai jommankumman vyöhyke tai EU:n jäsenvaltio, jossa/jolla se sijaitsee (ne sijaitsevat), siten kuin tuojana oleva elintarvikealan toimija on ne ilmoittanut. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Tarpeeton poistetaan. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Ainoastaan, jos






  (a) | yhdistelmätuotteen alkuperäpaikkana oleva kolmas maa tai alue tai jommankumman vyöhyke (varmennuksen osan I kohtaan I.7 lisätty ISO-maakoodi) luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 (44) liitteen XVII mukaisesti sellaisten raakamaidon ja maitotuotteiden unioniin tuloa varten, joille ei ole tarpeen tehdä riskinvähentämiskäsittelyä;
  sekä |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

yhdistelmätuotteen alkuperäpaikkana oleva kolmas maa tai alue tai jommankumman vyöhyke (varmennuksen osan I kohtaan I.7 lisätty ISO-maakoodi) luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 (44) liitteen XVII mukaisesti sellaisten raakamaidon ja maitotuotteiden unioniin tuloa varten, joille ei ole tarpeen tehdä riskinvähentämiskäsittelyä;

sekä

| (b) | raakamaidon tai maitotuotteen hyväksytty alkuperälaitos (ilmoitettu varmennuksen osan II kohdassa 5) sijaitsee






  (i) | kolmannessa maassa tai alueella tai jommankumman vyöhykkeellä, joka luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteen XVII mukaisesti sellaisten raakamaidon ja maitotuotteiden unioniin tuloa varten, joille ei ole tarpeen tehdä riskinvähentämiskäsittelyä; tai |
| --- | --- | --- |

(b)

raakamaidon tai maitotuotteen hyväksytty alkuperälaitos (ilmoitettu varmennuksen osan II kohdassa 5) sijaitsee

(i)

kolmannessa maassa tai alueella tai jommankumman vyöhykkeellä, joka luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteen XVII mukaisesti sellaisten raakamaidon ja maitotuotteiden unioniin tuloa varten, joille ei ole tarpeen tehdä riskinvähentämiskäsittelyä; tai

| (ii) | unionissa. |
| --- | --- |

(ii)

unionissa.

| (5) | Ainoastaan, jos






  (a) | yhdistelmätuotteen alkuperäpaikkana oleva kolmas maa tai alue tai jommankumman vyöhyke (varmennuksen osan I kohtaan I.7 lisätty ISO-maakoodi) luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteen XVIII mukaisesti sellaisten maitotuotteiden unioniin tuloa varten, joille on tehtävä riskinvähentämiskäsittely;
  sekä |
| --- | --- | --- |

(5)

(a)

yhdistelmätuotteen alkuperäpaikkana oleva kolmas maa tai alue tai jommankumman vyöhyke (varmennuksen osan I kohtaan I.7 lisätty ISO-maakoodi) luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteen XVIII mukaisesti sellaisten maitotuotteiden unioniin tuloa varten, joille on tehtävä riskinvähentämiskäsittely;

sekä

| (b) | raakamaidon tai maitotuotteen hyväksytty alkuperälaitos (ilmoitettu varmennuksen osan II kohdassa 5) sijaitsee






  (i) | kolmannessa maassa tai alueella tai jommankumman vyöhykkeellä, joka luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteen XVII tai XVIII mukaisesti raakamaidon ja/tai maitotuotteiden unioniin tuloa varten; tai |
| --- | --- | --- |

(b)

raakamaidon tai maitotuotteen hyväksytty alkuperälaitos (ilmoitettu varmennuksen osan II kohdassa 5) sijaitsee

(i)

kolmannessa maassa tai alueella tai jommankumman vyöhykkeellä, joka luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteen XVII tai XVIII mukaisesti raakamaidon ja/tai maitotuotteiden unioniin tuloa varten; tai

| (ii) | unionissa. |
| --- | --- |

(ii)

unionissa.

| (6) | Jos






  (a) | yhdistelmätuotteen alkuperäpaikkana olevaa kolmatta maata tai aluetta tai jommankumman vyöhykettä (varmennuksen osan I kohtaan I.7 lisätty ISO-maakoodi) ei luetella täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteissä XVII tai XVIII raakamaidon ja/tai maitotuotteiden unioniin tuloa varten;
  sekä |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

yhdistelmätuotteen alkuperäpaikkana olevaa kolmatta maata tai aluetta tai jommankumman vyöhykettä (varmennuksen osan I kohtaan I.7 lisätty ISO-maakoodi) ei luetella täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteissä XVII tai XVIII raakamaidon ja/tai maitotuotteiden unioniin tuloa varten;

sekä

| (b) | maitotuotteen hyväksytty alkuperälaitos (ilmoitettu varmennuksen osan II kohdassa 5) sijaitsee






  (i) | kolmannessa maassa tai alueella tai jommankumman vyöhykkeellä, joka luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteen XVII tai XVIII mukaisesti raakamaidon ja/tai maitotuotteiden unioniin tuloa varten; tai |
| --- | --- | --- |

(b)

maitotuotteen hyväksytty alkuperälaitos (ilmoitettu varmennuksen osan II kohdassa 5) sijaitsee

(i)

kolmannessa maassa tai alueella tai jommankumman vyöhykkeellä, joka luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteen XVII tai XVIII mukaisesti raakamaidon ja/tai maitotuotteiden unioniin tuloa varten; tai

| (ii) | unionissa. |
| --- | --- |

(ii)

unionissa.

| (7) | Tuoja: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinten ja tavaroiden lähetysten unioniin tuloa koskevista vaatimuksista 4 päivänä maaliskuuta 2019 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/625 (EUVL L 131, 17.5.2019, s. 18) 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun maahantuovan elintarvikealan toimijan edustaja. |
| --- | --- |

(7)

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/625, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2017, virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 2073/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 1).

5

(6)  Neuvoston direktiivi 96/23/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta (EYVL L 125, 23.5.1996, s. 10).

6

(7)  Komission päätös 2011/163/EU, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, kolmansien maiden neuvoston direktiivin 96/23/EY 29 artiklan mukaisesti toimittamien suunnitelmien hyväksymisestä (EUVL L 70, 17.3.2011, s. 40).

7

(8)  Komission asetus (EY) N:o 1881/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta (EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5).

8

(9)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/625, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinten ja tavaroiden lähetysten unioniin tuloa koskevista vaatimuksista (EUVL L 131, 17.5.2019, s. 18).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/625, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2017, virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1).

13

(14)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/405, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, niiden kolmansien maiden tai kolmansien maiden alueiden luetteloista, joista tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinten ja tavaroiden tulo unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 118).

14

(15)  Komission asetus (EY) N:o 2073/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 1).

15

(16)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/627, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2019, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan suorittamista koskevista yhdenmukaisista käytännön järjestelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 mukaisesti ja komission asetuksen (EY) N:o 2074/2005 muuttamisesta virallisen valvonnan osalta (EUVL L 131, 17.5.2019, s. 51).

16

(17)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/624, annettu 8 päivänä helmikuuta 2019, lihantuotantoa koskevan virallisen valvonnan suorittamista sekä elävien simpukoiden tuotanto- ja uudelleensijoitusalueita koskevista erityissäännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 mukaisesti (EUVL L 131, 17.5.2019, s. 1).

17

(18)  Neuvoston direktiivi 96/23/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta (EYVL L 125, 23.5.1996, s. 10).

18

(19)  Komission päätös 2011/163/EU, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, kolmansien maiden neuvoston direktiivin 96/23/EY 29 artiklan mukaisesti toimittamien suunnitelmien hyväksymisestä (EUVL L 70, 17.3.2011, s. 40).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23 päivänä helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

20

(21)  Komission asetus (EY) N:o 1881/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta (EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5).

21

(22)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/692, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin saapumista ja saapumisen jälkeisiä siirtoja ja käsittelyä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 379).

22

(23)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/404, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloiden vahvistamisesta, joista eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden saapuminen unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 1).

23

(24)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/689, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen luetteloitujen ja uusien tautien seurantaa, hävittämisohjelmia ja taudista vapaata asemaa koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 211).

24

(25)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/260, annettu 11 päivänä helmikuuta 2021, vesieläinten tiettyjen tautien vaikutuksen rajoittamiseen tähtäävien kansallisten toimenpiteiden hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 226 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja komission päätöksen 2010/221/EU kumoamisesta (EUVL L 59, 19.2. 2021, s. 1).

25

(26)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/691, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä vesiviljelypitopaikkoja ja vesieläinten kuljettajia koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 345).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/429, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) (EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1).

27

(28)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1882, annettu 3 päivänä joulukuuta 2018, tiettyjen taudinehkäisy- ja taudintorjuntasääntöjen soveltamisesta luetteloitujen tautien eri luokkiin ja sellaisten lajien tai lajien ryhmien luettelon laatimisesta, jotka aiheuttavat merkittävän riskin kyseisten luetteloitujen tautien leviämiselle (EUVL L 308, 4.12.2018, s. 21).

28

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/625, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2017, virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineista (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16).

33

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1334/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikkeissa käytettävistä aromeista ja tietyistä ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 34).

34

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/625, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2017, virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1).

35

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55).

36

(37)  Komission päätös 2011/163/EU, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, kolmansien maiden neuvoston direktiivin 96/23/EY 29 artiklan mukaisesti toimittamien suunnitelmien hyväksymisestä (EUVL L 70, 17.3.2011, s. 40).

37

(38)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/405, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, niiden kolmansien maiden tai kolmansien maiden alueiden luetteloista, joista tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinten ja tavaroiden tulo unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 118).

38

(39)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/404, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloiden vahvistamisesta, joista eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden saapuminen unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 1).

39

(40)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1).

40

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23 päivänä helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

41

(42)  Komission asetus (EY) N:o 1881/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta (EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5).

42

(43)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/692, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin saapumista ja saapumisen jälkeisiä siirtoja ja käsittelyä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 379).

43

(44)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/404, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloiden vahvistamisesta, joista eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden saapuminen unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 1).

44

---

PÄÄTÖKSET

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/87

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/2505,

annettu 8 päivänä joulukuuta 2022,

Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisellä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee sekakomitean työjärjestyksen vahvistamista

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, tehtiin neuvoston päätöksellä 97/126/EY (1), ja sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, tehtiin neuvoston päätöksellä 97/126/EY (1), ja sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997.

| (2) | Sopimuksen 31 artiklan 1 kohdalla perustetaan sekakomitea, jonka tehtävänä on muun muassa varmistaa sopimuksen asianmukainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 31 artiklan 1 kohdalla perustetaan sekakomitea, jonka tehtävänä on muun muassa varmistaa sopimuksen asianmukainen täytäntöönpano.

| (3) | Sopimuksen 31 artiklan 3 kohdassa määrätään, että sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen 31 artiklan 3 kohdassa määrätään, että sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

| (4) | On aiheellista vahvistaa unionin puolesta sekakomiteassa otettava kanta, joka koskee sen työjärjestyksen vahvistamista, sillä kyseisestä työjärjestyksestä tulee unionia sitova. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista vahvistaa unionin puolesta sekakomiteassa otettava kanta, joka koskee sen työjärjestyksen vahvistamista, sillä kyseisestä työjärjestyksestä tulee unionia sitova.

| (5) | Sekakomiteassa otettavan unionin kannan olisi sen vuoksi perustuttava liitteenä olevaan päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(5)

Sekakomiteassa otettavan unionin kannan olisi sen vuoksi perustuttava liitteenä olevaan päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisellä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta sen työjärjestyksen vahvistamiseen on tukea tähän päätökseen liitetyn sekakomitean päätösluonnoksen hyväksymistä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

V. RAKUŠAN

---

(1)  Neuvoston päätös 97/126/EY, tehty 6 päivänä joulukuuta 1996, Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisen sopimuksen tekemisestä (EYVL L 53, 22.2.1997, s. 1).

1

---

LUONNOS

EY–FÄRSAARET-SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2023,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

työjärjestyksensä vahvistamisesta

EY–FÄRSAARET-SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisen sopimuksen (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 31 artiklan 1 kohdalla perustetaan sekakomitea, jonka tehtävänä on muun muassa varmistaa sopimuksen asianmukainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 31 artiklan 1 kohdalla perustetaan sekakomitea, jonka tehtävänä on muun muassa varmistaa sopimuksen asianmukainen täytäntöönpano.

| (2) | Sopimuksen 31 artiklan 3 kohdassa määrätään, että sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 31 artiklan 3 kohdassa määrätään, että sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

| (3) | Sen vuoksi olisi hyväksyttävä tämän päätöksen liitteenä oleva työjärjestys sekakomitean toiminnan sääntelemiseksi, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi olisi hyväksyttävä tämän päätöksen liitteenä oleva työjärjestys sekakomitean toiminnan sääntelemiseksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään tämän päätöksen liitteenä oleva sekakomitean työjärjestys.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty ....

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EYVL L 53, 22.2.1997, s. 2.

1

---

LIITE

Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisen sopimuksen 31 artiklan 1 kohdalla perustetun EY–Färsaaret-sekakomitean työjärjestys

1 artikla

Sekakomitean rooli ja nimi

1.   Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 31 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean vastuulla ovat kaikki sopimuksen 31 artiklassa tarkoitetut asiat.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta komiteasta käytetään komitean asiakirjoissa, mukaan lukien päätökset ja suositukset, nimitystä EY–Färsaaret-sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’.

2 artikla

Kokoonpano ja puheenjohtaja

1.   Sopimuksen 32 artiklan mukaisesti sekakomitea muodostuu Euroopan unionin ja Färsaarten hallituksen korkean virkamiestason edustajista tai heidän nimeämistään henkilöistä.

2.   Kumpikin sopimuspuoli toimii vuorollaan sekakomitean puheenjohtajana. Puheenjohtajana toimivaa sopimuspuolta edustaa korkea virkamies, joka toimii sekakomitean puheenjohtajana. Puheenjohtajalla katsotaan olevan valtuutus edustaa puheenjohtajana toimivaa sopimuspuolta siihen päivään saakka, jona kyseinen sopimuspuoli ilmoittaa uudesta puheenjohtajasta toiselle sopimuspuolelle.

3.   Edellä olevaa 2 kohtaa sovellettaessa puheenjohtajuus siirtyy sopimuspuolelta toiselle kunkin kalenterivuoden alussa ja kestää yhden vuoden. Ensimmäinen puheenjohtajakausi alkaa päivänä, jona tämä työjärjestys hyväksytään, ja päättyy saman vuoden 31 päivänä joulukuuta.

4.   Sopimuspuolet varmistavat, että sekakomitean puheenjohtajana toimiva sopimuspuoli on myös se sopimuspuoli, joka järjestää vuotuisen sekakomitean kokouksen tämän työjärjestyksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti puheenjohtajavuonna.

3 artikla

Sihteeristö

1.   Euroopan komission virkamies ja Färsaarten virkamies toimivat yhdessä sekakomitean sihteerinä.

2.   Kumpikin sopimuspuoli ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle sekakomitean sihteeristön jäsenen tehtävistä kyseisen sopimuspuolen osalta vastaavan virkamiehen nimen, aseman ja yhteystiedot. Tämän virkamiehen katsotaan toimivan sopimuspuolta edustavana sihteeristön jäsenenä siihen päivään saakka, jona sopimuspuoli ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle uudesta jäsenestä.

4 artikla

Kokoukset

1.   Sekakomitea kokoontuu kerran vuodessa tarkastelemaan sopimuksen yleistä toimivuutta, jollei puheenjohtaja ja sekakomiteassa olevan toisen sopimuspuolen edustaja toisin määrää. Sekakomitea kokoontuu lisäksi aina, kun erityisolosuhteet sitä edellyttävät, tai kiireellisissä tapauksissa jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä.

2.   Kokoukset pidetään sovittuna ajankohtana vuorotellen Brysselissä ja Tórshavnissa, elleivät puheenjohtaja ja sekakomiteassa olevan toisen sopimuspuolen edustaja toisin päätä.

3.   Puheenjohtaja kutsuu kokoukset koolle.

4.   Kokous voidaan järjestää kasvokkain, videoneuvottelun avulla tai muulla tavoin.

5 artikla

Valtuuskunnat

Kohtuullisessa ajassa ennen kutakin kokousta, sopimuspuolen sekakomitean sihteerinä toimiva virkamies ilmoittaa toisen sopimuspuolen sihteerinä toimivalle virkamiehelle Euroopan unionin ja Färsaarten valtuuskuntien suunnitellun kokoonpanon. Luetteloissa mainitaan valtuuskunnan kunkin jäsenen nimi ja tehtävä.

6 artikla

Kokousten esityslista

1.   Sekakomitean sihteeri laatii vähintään 14 päivää ennen kokousta kokouksen järjestävän sopimuspuolen ehdotuksen perusteella alustavan esityslistan, johon sisältyy määräaika, johon mennessä toisen sopimuspuolen on esitettävä huomautuksensa.

2.   Sekakomitea hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Esityslistalle voidaan yhteisymmärryksessä ottaa asioita, joita ei ole sisällytetty alustavaan esityslistaan.

7 artikla

Asiantuntijoiden kutsuminen

Sekakomiteassa olevat sopimuspuolet voivat yhteisestä sopimuksesta kutsua asiantuntijoita (eli muita kuin valtion virkamiehiä) sekakomitean kokouksiin antamaan tietoja erityisistä aiheista, mutta asiantuntijat voivat osallistua ainoastaan kokouksen niihin osiin, joissa tällaisia erityisiä aiheita käsitellään.

8 artikla

Pöytäkirjat

1.   Kokousta isännöivän sopimuspuolen sihteeristön jäsenenä toimiva virkamies laatii kustakin kokouksesta pöytäkirjaluonnoksen 15 päivän kuluessa kokouksen päättymisestä, elleivät puheenjohtaja ja sekakomiteassa olevan toisen sopimuspuolen edustaja toisin päätä. Pöytäkirjaluonnos toimitetaan kommentoitavaksi toista sopimuspuolta sihteeristössä edustavalle jäsenelle.

2.   Jos tätä työjärjestystä sovelletaan alakomiteoiden kokouksiin, alakomitean kokouksen pöytäkirja asetetaan saataville sekakomitean myöhempiä kokouksia varten.

3.   Pöytäkirjaan merkitään yleensä tiivistelmä kustakin esityslistan kohdasta ja yksilöidään tarvittaessa

| a) | kaikki sekakomitealle toimitetut asiakirjat; |
| --- | --- |

a)

kaikki sekakomitealle toimitetut asiakirjat;

| b) | kaikki lausumat, jotka sekakomiteassa olevien sopimuspuolten edustaja on pyytänyt kirjattaviksi pöytäkirjaan; ja |
| --- | --- |

b)

kaikki lausumat, jotka sekakomiteassa olevien sopimuspuolten edustaja on pyytänyt kirjattaviksi pöytäkirjaan; ja

| c) | eri asiakohdissa tehdyt päätökset, annetut suositukset, sovitut lausumat ja tehdyt päätelmät. |
| --- | --- |

c)

eri asiakohdissa tehdyt päätökset, annetut suositukset, sovitut lausumat ja tehdyt päätelmät.

4.   Pöytäkirja sisältää luettelon kaikista päätöksistä, jotka sekakomitea on tehnyt kirjallisella menettelyllä 9 artiklan 2 kohdan nojalla sekakomitean edellisen kokouksen jälkeen.

5.   Pöytäkirjan liitteen on myös sisällettävä luettelo kaikista sekakomitean kokoukseen osallistuneista henkilöistä, mukaan lukien jokaisen nimi, tehtävä ja virka-asema.

6.   Sihteeri muokkaa pöytäkirjaluonnosta saatujen huomautusten perusteella, ja sopimuspuolet hyväksyvät tarkistetun pöytäkirjaluonnoksen 30 päivän kuluessa kokouspäivästä tai muuhun sopimuspuolten sopimaan päivään mennessä. Kun pöytäkirja on hyväksytty, sihteeristö laatii siitä kaksi alkuperäiskappaletta, ja kumpikin sopimuspuoli saa yhden alkuperäiskappaleen.

9 artikla

Päätökset ja suositukset

1.   Sekakomitea voi tehdä päätöksiä ja antaa suosituksia kaikista asioista, joista sopimuksessa niin määrätään. Sekakomitea tekee päätöksiä ja antaa suosituksia yksimielisesti siten kuin sopimuksen 31 artiklan 1 kohdassa ja 32 artiklan 2 kohdassa määrätään.

2.   Kokousten välisenä aikana sekakomitea voi hyväksyä päätöksiä tai antaa suosituksia kirjallista menettelyä noudattaen.

3.   Ehdotuksen tehneen sopimuspuolen sihteeristön jäsenen on esitettävä päätös- tai suositusluonnoksen teksti kirjallisesti toisen sopimuspuolen sihteeristön jäsenelle sekakomitean työkielellä. Toisella sopimuspuolella on kuukausi aikaa, tai ehdotuksen tehneen sopimuspuolen mahdollisesti asettama pidempi aika, ilmaista suostumuksensa päätös- tai suositusluonnokseen. Jos toinen sopimuspuoli ei ilmaise suostumustaan, ehdotetusta päätöksestä tai suosituksesta keskustellaan ja se voidaan hyväksyä sekakomitean seuraavassa kokouksessa. Päätös- tai suositusluonnokset katsotaan hyväksytyiksi, kun toinen sopimuspuoli on ilmaissut suostumuksensa, ja ne merkitään sekakomitean kokouksen pöytäkirjaan 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

4.   Jos sekakomitealle on annettu sopimuksen nojalla valtuudet tehdä päätöksiä tai antaa suosituksia, ne otsikoidaan vastaavasti ’päätöksiksi’ tai ’suosituksiksi’. Sekakomitean sihteeristö antaa kaikille päätöksille ja suosituksille juoksevan järjestysnumeron, ilmoittaa niiden teko- tai antamispäivän ja antaa niistä aihekuvauksen. Kussakin päätöksessä ja suosituksessa ilmoitetaan sen voimaantulopäivä.

5.   Sekakomitean tekemät päätökset ja antamat suositukset laaditaan kahtena kappaleena, jotka sopimuspuolet todistavat oikeiksi ja joista toimitetaan yksi versio kummallekin sopimuspuolelle.

10 artikla

Avoimuus

1.   Sopimuspuolet voivat päättää järjestää kokoukset julkisesti.

2.   Kumpikin sopimuspuoli voi päättää sekakomitean päätösten ja suositusten julkaisemisesta virallisessa julkaisussaan tai verkossa.

3.   Kaikkia sopimuspuolen toimittamia asiakirjoja olisi pidettävä luottamuksellisina, elleivät puheenjohtaja ja sekakomiteassa olevan toisen sopimuspuolen edustaja toisin päätä.

4.   Sekakomitean kokousten alustavat esityslistat julkistetaan ennen kokousta. Kokousten pöytäkirjat julkistetaan sen jälkeen, kun ne on hyväksytty 8 artiklan mukaisesti.

5.   Edellä 2–4 kohdassa tarkoitetut asiakirjat on julkaistava kunkin sopimuspuolen sovellettavien tietosuojasääntöjen mukaisesti.

11 artikla

Kielet

1.   Sekakomitean työkieli on englanti.

2.   Sekakomitea hyväksyy sopimuksen muuttamista tai tulkintaa koskevat päätökset todistusvoimaisten sopimustekstien kielillä. Kaikki muut sekakomitean päätökset, myös se, jolla tämä työjärjestys hyväksytään, hyväksytään 1 kohdassa tarkoitetulla työkielellä.

3.   Kumpikin sopimuspuoli vastaa päätösten ja muiden asiakirjojen kääntämisestä omalle viralliselle kielelleen tai omille virallisille kielilleen, jos tätä edellytetään tämän artiklan nojalla, ja kyseinen sopimuspuoli vastaa tällaisista käännöksistä aiheutuneista kustannuksista.

12 artikla

Kulut

1.   Kumpikin sopimuspuoli vastaa sille sekakomitean kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista kuluista, erityisesti henkilöstö-, matka- ja oleskelukuluista sekä video- tai teleneuvottelukuluista ja posti- ja televiestintäkuluista.

2.   Kokousta isännöivä sopimuspuoli vastaa kokousjärjestelyihin liittyvistä kuluista ja asiakirjojen kopiointikuluista.

3.   Kokousta isännöivä sopimuspuoli vastaa sekakomitean kokouksissa työkielelle ja työkieleltä tapahtuvan tulkkauksen kuluista.

13 artikla

Työryhmät

1.   Tehtäviensä tehokkaan suorittamisen varmistamiseksi sekakomitea voi muodostaa alaisuuteensa työryhmiä käsittelemään sopimukseen liittyviä erityiskysymyksiä. Sekakomitea määrittelee tällaisten työryhmien kokoonpanon ja tehtävät.

2.   Sekakomitea valvoo sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan nojalla kaikkien sopimuksen nojalla perustettujen työryhmien työskentelyä.

3.   Sopimuksen nojalla perustettujen työryhmien nimeämät yhteyspisteet ilmoitetaan kirjallisesti sekakomitealle. Kaikki sopimuksen täytäntöönpanoa koskeva asiaankuuluva kirjeenvaihto, asiakirjat ja muu viestintä kunkin työryhmän yhteyspisteiden välillä lähetetään samanaikaisesti sekakomitean sihteeristölle.

4.   Työryhmät raportoivat sekakomitealle kunkin kokouksensa tuloksista ja päätelmistä.

5.   Tätä työjärjestystä sovelletaan soveltuvin osin sopimuksen nojalla perustettuihin työryhmiin.

14 artikla

Työjärjestyksen muuttaminen

Tätä työjärjestystä voidaan muuttaa kirjallisesti sekakomitean päätöksellä 9 artiklan mukaisesti.

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/94 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/94

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/2506,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2022,

toimenpiteistä unionin talousarvion suojaamiseksi oikeusvaltion periaatteiden rikkomiselta Unkarissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16 päivänä joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 10 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio lähetti 24 päivänä marraskuuta 2021 Unkarille asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 4 kohdan nojalla tietopyynnön, johon Unkarin viranomaiset vastasivat 27 päivänä tammikuuta 2022. |
| --- | --- |

(1)

Komissio lähetti 24 päivänä marraskuuta 2021 Unkarille asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 4 kohdan nojalla tietopyynnön, johon Unkarin viranomaiset vastasivat 27 päivänä tammikuuta 2022.

| (2) | Komissio lähetti 27 päivänä huhtikuuta 2022 Unkarille asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 1 kohdan nojalla kirjallisen ilmoituksen, jäljempänä ’ilmoitus’. Komissio toi ilmoituksessa esiin huolensa ja esitti havaintonsa useista ongelmista, jotka liittyvät julkisten hankintojen järjestelmään Unkarissa, mukaan lukien






  a) | systeemiset sääntöjenvastaisuudet, puutteet ja heikkoudet julkisissa hankintamenettelyissä; |
| --- | --- | --- |

(2)

Komissio lähetti 27 päivänä huhtikuuta 2022 Unkarille asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 1 kohdan nojalla kirjallisen ilmoituksen, jäljempänä ’ilmoitus’. Komissio toi ilmoituksessa esiin huolensa ja esitti havaintonsa useista ongelmista, jotka liittyvät julkisten hankintojen järjestelmään Unkarissa, mukaan lukien

a)

systeemiset sääntöjenvastaisuudet, puutteet ja heikkoudet julkisissa hankintamenettelyissä;

| b) | sellaisten tarjouskilpailumenettelyjen suuri määrä, joissa on mukana vain yksi tarjoaja, sekä kilpailun vähäinen intensiteetti hankintamenettelyissä; |
| --- | --- |

b)

sellaisten tarjouskilpailumenettelyjen suuri määrä, joissa on mukana vain yksi tarjoaja, sekä kilpailun vähäinen intensiteetti hankintamenettelyissä;

| c) | puitesopimusten käyttöön liittyvät ongelmat; |
| --- | --- |

c)

puitesopimusten käyttöön liittyvät ongelmat;

| d) | eturistiriitojen havaitseminen, ehkäiseminen ja korjaaminen; ja |
| --- | --- |

d)

eturistiriitojen havaitseminen, ehkäiseminen ja korjaaminen; ja

| e) | yleishyödyllisiin säätiöihin liittyvät ongelmat. |
| --- | --- |

e)

yleishyödyllisiin säätiöihin liittyvät ongelmat.

| (3) | Kyseiset ongelmat ja niiden toistuminen osoittavat, että Unkarin viranomaiset ovat järjestelmällisesti kyvyttömiä tai haluttomia taikka epäonnistuneet estämään päätökset, jotka julkisten hankintojen ja eturistiriitojen osalta ovat sovellettavan lainsäädännön vastaisia, ja torjumaan näin riittävästi korruptioriskejä. Ne rikkovat oikeusvaltion periaatteita, erityisesti oikeusvarmuuden ja toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon periaatteita, ja herättävät huolta vallanjaon suhteen. |
| --- | --- |

(3)

Kyseiset ongelmat ja niiden toistuminen osoittavat, että Unkarin viranomaiset ovat järjestelmällisesti kyvyttömiä tai haluttomia taikka epäonnistuneet estämään päätökset, jotka julkisten hankintojen ja eturistiriitojen osalta ovat sovellettavan lainsäädännön vastaisia, ja torjumaan näin riittävästi korruptioriskejä. Ne rikkovat oikeusvaltion periaatteita, erityisesti oikeusvarmuuden ja toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon periaatteita, ja herättävät huolta vallanjaon suhteen.

| (4) | Komissio täsmensi ilmoituksessa lisäperustelut ja esitti havaintonsa useista ongelmista, jotka koskivat tutkinta- ja syytetoimia sekä korruptiontorjuntakehystä, myös väitettyä rikollista toimintaa koskevan tutkinnan ja syyttämisen tehokkuuden rajoittamista, syyttäjäviranomaisten organisointia sekä toimivan ja tehokkaan korruptiontorjuntakehyksen puuttumista käytännössä. Nämä seikat rikkovat oikeusvaltion periaatteita erityisesti oikeusvarmuuden, toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon ja tehokkaan oikeussuojan osalta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio täsmensi ilmoituksessa lisäperustelut ja esitti havaintonsa useista ongelmista, jotka koskivat tutkinta- ja syytetoimia sekä korruptiontorjuntakehystä, myös väitettyä rikollista toimintaa koskevan tutkinnan ja syyttämisen tehokkuuden rajoittamista, syyttäjäviranomaisten organisointia sekä toimivan ja tehokkaan korruptiontorjuntakehyksen puuttumista käytännössä. Nämä seikat rikkovat oikeusvaltion periaatteita erityisesti oikeusvarmuuden, toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon ja tehokkaan oikeussuojan osalta.

| (5) | Komissio esitti ilmoituksessa havaintojensa perusteena olevat tosiseikat ja erityiset perusteet ja pyysi lisäksi Unkaria toimittamaan eräitä tietoja kyseisistä tosiseikoista ja perusteista. Komissio antoi ilmoituksessa Unkarin viranomaisille kaksi kuukautta aikaa esittää huomautuksia. |
| --- | --- |

(5)

Komissio esitti ilmoituksessa havaintojensa perusteena olevat tosiseikat ja erityiset perusteet ja pyysi lisäksi Unkaria toimittamaan eräitä tietoja kyseisistä tosiseikoista ja perusteista. Komissio antoi ilmoituksessa Unkarin viranomaisille kaksi kuukautta aikaa esittää huomautuksia.

| (6) | Unkari vastasi ilmoitukseen 27 päivänä kesäkuuta 2022, jäljempänä ’ensimmäinen vastaus’. Unkari toimitti 30 päivänä kesäkuuta ja 5 päivänä heinäkuuta 2022 päivätyillä kirjeillä lisätietoja ensimmäisen vastauksen täydentämiseksi. Lisäksi Unkari lähetti 19 päivänä heinäkuuta 2022 täydentävän kirjeen, jossa ehdotettiin useita korjaavia toimenpiteitä ilmoituksessa esitettyjen havaintojen ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Unkari vastasi ilmoitukseen 27 päivänä kesäkuuta 2022, jäljempänä ’ensimmäinen vastaus’. Unkari toimitti 30 päivänä kesäkuuta ja 5 päivänä heinäkuuta 2022 päivätyillä kirjeillä lisätietoja ensimmäisen vastauksen täydentämiseksi. Lisäksi Unkari lähetti 19 päivänä heinäkuuta 2022 täydentävän kirjeen, jossa ehdotettiin useita korjaavia toimenpiteitä ilmoituksessa esitettyjen havaintojen ratkaisemiseksi.

| (7) | Komissio arvioi ensimmäisessä vastauksessa esitetyt huomautukset ja katsoi, että ne eivät hälventäneet ilmoituksessa esitettyjä huolenaiheita eivätkä mitätöineet ilmoituksessa esitettyjä havaintoja. Lisäksi komissio katsoi, että ensimmäinen vastaus sekä 30 päivänä kesäkuuta ja 5 päivänä heinäkuuta 2022 päivätyt täydentävät kirjeet eivät sisältäneet riittäviä korjaavia toimenpiteitä, joista olisi annettu asianmukaiset sitoumukset asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 puitteissa. Koska 19 päivänä heinäkuuta 2022 päivätty kirje toimitettiin myöhässä, sitä ei voitu ottaa huomioon ensimmäisen vastauksen arvioinnissa. Komissio otti kuitenkin huomioon kaikki kyseisessä kirjeessä esitetyt merkitykselliset tiedot asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklassa säädetyn menettelyn seuraavien vaiheiden aikana jäsenvaltioiden kanssa tehtävän vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Komissio arvioi ensimmäisessä vastauksessa esitetyt huomautukset ja katsoi, että ne eivät hälventäneet ilmoituksessa esitettyjä huolenaiheita eivätkä mitätöineet ilmoituksessa esitettyjä havaintoja. Lisäksi komissio katsoi, että ensimmäinen vastaus sekä 30 päivänä kesäkuuta ja 5 päivänä heinäkuuta 2022 päivätyt täydentävät kirjeet eivät sisältäneet riittäviä korjaavia toimenpiteitä, joista olisi annettu asianmukaiset sitoumukset asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 puitteissa. Koska 19 päivänä heinäkuuta 2022 päivätty kirje toimitettiin myöhässä, sitä ei voitu ottaa huomioon ensimmäisen vastauksen arvioinnissa. Komissio otti kuitenkin huomioon kaikki kyseisessä kirjeessä esitetyt merkitykselliset tiedot asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklassa säädetyn menettelyn seuraavien vaiheiden aikana jäsenvaltioiden kanssa tehtävän vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti.

| (8) | Komissio lähetti asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti Unkarille 20 päivänä heinäkuuta 2022 kirjeen, jäljempänä ’aiekirje’, ilmoittaakseen jäsenvaltiolle kyseisen asetuksen 6 artiklan 6 kohdan nojalla tehdystä arvioinnista ja toimenpiteistä, joita komissio aikoi ehdottaa neuvoston hyväksyttäviksi mainitun asetuksen 6 artiklan 9 kohdan nojalla, koska Unkari ei ollut sitoutunut toteuttamaan riittäviä korjaavia toimenpiteitä. Komissio antoi aiekirjeellä Unkarille tilaisuuden esittää huomautuksia erityisesti suunniteltujen toimenpiteiden oikeasuhteisuudesta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio lähetti asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti Unkarille 20 päivänä heinäkuuta 2022 kirjeen, jäljempänä ’aiekirje’, ilmoittaakseen jäsenvaltiolle kyseisen asetuksen 6 artiklan 6 kohdan nojalla tehdystä arvioinnista ja toimenpiteistä, joita komissio aikoi ehdottaa neuvoston hyväksyttäviksi mainitun asetuksen 6 artiklan 9 kohdan nojalla, koska Unkari ei ollut sitoutunut toteuttamaan riittäviä korjaavia toimenpiteitä. Komissio antoi aiekirjeellä Unkarille tilaisuuden esittää huomautuksia erityisesti suunniteltujen toimenpiteiden oikeasuhteisuudesta.

| (9) | Unkari vastasi aiekirjeeseen 22 päivänä elokuuta 2022, jäljempänä ’toinen vastaus’, ja esitti huomautuksensa komission havainnoista, menettelystä ja aiekirjeessä tarkoitettujen toimenpiteiden oikeasuhteisuudesta. Vaikka Unkari kiisti komission havainnot, se ehdotti joitakin korjaavia toimenpiteitä komission esittämien huolenaiheiden ratkaisemiseksi. Unkari lähetti komissiolle 13 päivänä syyskuuta 2022 kirjeen, jossa se esitti ehdotettuihin korjaaviin toimenpiteisiin liittyviä selvennyksiä ja antoi lisäsitoumuksia. Unkarin näkemyksen mukaan korjaavilla toimenpiteillä, mukaan lukien 13 päivänä syyskuuta 2022 päivättyyn kirjeeseen sisältyvät lisäsitoumukset, ratkaistiin kaikilta osin komission esittämät huolenaiheet, eikä komission olisi sen vuoksi pitänyt ehdottaa neuvostolle minkäänlaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(9)

Unkari vastasi aiekirjeeseen 22 päivänä elokuuta 2022, jäljempänä ’toinen vastaus’, ja esitti huomautuksensa komission havainnoista, menettelystä ja aiekirjeessä tarkoitettujen toimenpiteiden oikeasuhteisuudesta. Vaikka Unkari kiisti komission havainnot, se ehdotti joitakin korjaavia toimenpiteitä komission esittämien huolenaiheiden ratkaisemiseksi. Unkari lähetti komissiolle 13 päivänä syyskuuta 2022 kirjeen, jossa se esitti ehdotettuihin korjaaviin toimenpiteisiin liittyviä selvennyksiä ja antoi lisäsitoumuksia. Unkarin näkemyksen mukaan korjaavilla toimenpiteillä, mukaan lukien 13 päivänä syyskuuta 2022 päivättyyn kirjeeseen sisältyvät lisäsitoumukset, ratkaistiin kaikilta osin komission esittämät huolenaiheet, eikä komission olisi sen vuoksi pitänyt ehdottaa neuvostolle minkäänlaisia toimenpiteitä.

| (10) | Koska asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisen edellytykset täytettiin, komissio hyväksyi 18 päivänä syyskuuta 2022 ehdotuksen neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi toimenpiteistä unionin talousarvion suojaamiseksi oikeusvaltion periaatteiden rikkomiselta Unkarissa, jäljempänä ’komission ehdotus’. |
| --- | --- |

(10)

Koska asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisen edellytykset täytettiin, komissio hyväksyi 18 päivänä syyskuuta 2022 ehdotuksen neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi toimenpiteistä unionin talousarvion suojaamiseksi oikeusvaltion periaatteiden rikkomiselta Unkarissa, jäljempänä ’komission ehdotus’.

| (11) | Komission ehdotuksessa esitettyjen havaintojen mukaan Unkarissa on ensinnäkin julkisiin hankinta menettelyihin liittyviä vakavia systeemisiä sääntöjenvastaisuuksia, puutteita ja heikkouksia. Tällaisia sääntöjenvastaisuuksia on havaittu komission yksiköiden peräkkäisissä tarkastuksissa sekä ohjelmakauden 2007–2013 että ohjelmakauden 2014–2020 osalta. Näiden tarkastusten päätteeksi määrättiin kokonaismäärältään erittäin merkittäviä rahoitusoikaisuja, ja lisäksi useiden Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimusten pohjalta annettiin taloudellisia suosituksia, joiden mukaan Unkarilta oli tarkoitus periä takaisin huomattavia rahamääriä. Lisäksi käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että epätavallisen suuri osuus sopimuksista on tehty menettelyissä, joihin on osallistunut vain yksi tarjoaja, että sopimuksia on tehty tiettyjen yritysten kanssa, jotka ovat vähitellen vallanneet suuria markkinaosuuksia, ja että puitesopimusten tekemisessä on esiintynyt vakavia puutteita. Huolta aiheuttaa myös se, että julkisia hankintoja ja eturistiriitoja koskevia sääntöjä ei sovelleta yleishyödyllisiin säätiöihin ja niiden hallinnoimiin yksiköihin ja että kyseisten säätiöiden varainhoito ei ole läpinäkyvää. Nämä ongelmat ja niiden toistuminen osoittavat, että Unkarin viranomaiset ovat järjestelmällisesti kyvyttömiä tai haluttomia taikka epäonnistuneet estämään päätökset, jotka julkisten hankintojen ja eturistiriitojen osalta ovat sovellettavan lainsäädännön vastaisia, ja torjumaan näin riittävästi korruptioriskejä. Ne rikkovat oikeusvaltion periaatteita, erityisesti oikeusvarmuuden ja toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon periaatteita, ja herättävät huolta vallanjaon suhteen. |
| --- | --- |

(11)

Komission ehdotuksessa esitettyjen havaintojen mukaan Unkarissa on ensinnäkin julkisiin hankinta menettelyihin liittyviä vakavia systeemisiä sääntöjenvastaisuuksia, puutteita ja heikkouksia. Tällaisia sääntöjenvastaisuuksia on havaittu komission yksiköiden peräkkäisissä tarkastuksissa sekä ohjelmakauden 2007–2013 että ohjelmakauden 2014–2020 osalta. Näiden tarkastusten päätteeksi määrättiin kokonaismäärältään erittäin merkittäviä rahoitusoikaisuja, ja lisäksi useiden Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimusten pohjalta annettiin taloudellisia suosituksia, joiden mukaan Unkarilta oli tarkoitus periä takaisin huomattavia rahamääriä. Lisäksi käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että epätavallisen suuri osuus sopimuksista on tehty menettelyissä, joihin on osallistunut vain yksi tarjoaja, että sopimuksia on tehty tiettyjen yritysten kanssa, jotka ovat vähitellen vallanneet suuria markkinaosuuksia, ja että puitesopimusten tekemisessä on esiintynyt vakavia puutteita. Huolta aiheuttaa myös se, että julkisia hankintoja ja eturistiriitoja koskevia sääntöjä ei sovelleta yleishyödyllisiin säätiöihin ja niiden hallinnoimiin yksiköihin ja että kyseisten säätiöiden varainhoito ei ole läpinäkyvää. Nämä ongelmat ja niiden toistuminen osoittavat, että Unkarin viranomaiset ovat järjestelmällisesti kyvyttömiä tai haluttomia taikka epäonnistuneet estämään päätökset, jotka julkisten hankintojen ja eturistiriitojen osalta ovat sovellettavan lainsäädännön vastaisia, ja torjumaan näin riittävästi korruptioriskejä. Ne rikkovat oikeusvaltion periaatteita, erityisesti oikeusvarmuuden ja toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon periaatteita, ja herättävät huolta vallanjaon suhteen.

| (12) | Toiseksi ongelmia liittyy myös väitettyä rikollista toimintaa koskevan tutkinnan ja syyttämisen tehokkuuden rajoittamiseen, syyttäjäviranomaisten organisointiin sekä toimivan ja tehokkaan korruptiontorjuntakehyksen puuttumiseen. Etenkään Unkarissa ei ole riippumattoman tuomioistuimen tarjoamia tehokkaita oikeussuojakeinoja siltä varalta, että syyttäjäviranomaiset päättävät olla tutkimatta tai nostamatta syytettä väitetyistä unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavista korruptiosta, petoksista ja muista rikoksista, tällaisten asioiden antaminen tai siirtäminen tietyn tahon käsiteltäväksi ei edellytä perusteluja eikä ole olemassa sääntöjä, joiden avulla ehkäistäisiin tällaisia tapauksia koskevat mielivaltaiset päätökset. Lisäksi puuttuu sellainen kokonaisvaltainen korruptiontorjuntastrategia, joka kattaisi merkittävimmät korruptiontorjunnan alat, kaikkia ennaltaehkäiseviä välineitä ei hyödynnetä riittävästi korruption tutkinnassa, etenkään korkean tason korruptiotapauksissa, ja petoksia ja korruptiorikoksia ei yleisesti ottaen ehkäistä ja torjuta tuloksellisesti. Nämä seikat rikkovat oikeusvaltion periaatteita erityisesti oikeusvarmuuden, toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon ja tehokkaan oikeussuojan osalta. |
| --- | --- |

(12)

Toiseksi ongelmia liittyy myös väitettyä rikollista toimintaa koskevan tutkinnan ja syyttämisen tehokkuuden rajoittamiseen, syyttäjäviranomaisten organisointiin sekä toimivan ja tehokkaan korruptiontorjuntakehyksen puuttumiseen. Etenkään Unkarissa ei ole riippumattoman tuomioistuimen tarjoamia tehokkaita oikeussuojakeinoja siltä varalta, että syyttäjäviranomaiset päättävät olla tutkimatta tai nostamatta syytettä väitetyistä unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavista korruptiosta, petoksista ja muista rikoksista, tällaisten asioiden antaminen tai siirtäminen tietyn tahon käsiteltäväksi ei edellytä perusteluja eikä ole olemassa sääntöjä, joiden avulla ehkäistäisiin tällaisia tapauksia koskevat mielivaltaiset päätökset. Lisäksi puuttuu sellainen kokonaisvaltainen korruptiontorjuntastrategia, joka kattaisi merkittävimmät korruptiontorjunnan alat, kaikkia ennaltaehkäiseviä välineitä ei hyödynnetä riittävästi korruption tutkinnassa, etenkään korkean tason korruptiotapauksissa, ja petoksia ja korruptiorikoksia ei yleisesti ottaen ehkäistä ja torjuta tuloksellisesti. Nämä seikat rikkovat oikeusvaltion periaatteita erityisesti oikeusvarmuuden, toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon ja tehokkaan oikeussuojan osalta.

| (13) | Komission mukaan Unkarin antamissa vastauksissa esitetyissä huomautuksissa ei ratkaista riittävällä tavalla ilmoituksessa ja aiekirjeessä esitettyjä havaintoja. Vastauksissa ei etenkään esitetä näyttöä parannuksista, joita Unkari teki hiljattain hankintajärjestelmäänsä (läpinäkyvyyden, kilpailun intensiteetin ja eturistiriitoja koskevien tarkastusten osalta). Vaikka Unkarin julkisten hankintojen järjestelmään tehtiin joitakin muutoksia komission yksiköiden tarkastusten jälkeen, ei ole viitteitä siitä, että nämä muutokset olisivat vaikuttaneet kilpailun tasoon Unkarin markkinoilla. Komission käytettävissä olevat tiedot osoittavat paitsi hankintasopimusten yhä suurempaa keskittymistä myös sellaisten toimijoiden voittomahdollisuuksien kasvua, jotka edustavat Unkarin hallitsevaa puoluetta. Komissio on teettänyt tutkimuksen, jossa esitetään tilastollinen empiirinen analyysi yli 270 000:sta Unkarissa vuosina 2005–2021 tehdystä hankintasopimuksesta. Tutkimuksen havainnoille saatiin tukea tarkasteltaessa eräitä tarjouskilpailuja koskevia tietoja, joissa oli kyse joidenkin sellaisten yritysten kanssa tehdyistä sopimuksista, joilla katsottiin olevan poliittisia yhteyksiä. Lisäksi komissio keräsi raportteja matkailun, viestinnän ja urheilun aloilla toimivilta tiedotusvälineiltä ja sidosryhmiltä. Unkari ei toimittanut lainkaan näyttöä unionin talousarvion suojaamisen kannalta merkityksellisten, eturistiriitoja koskevien sääntöjen sovellettavuudesta (tai käytännön soveltamisesta) yleishyödyllisiin säätiöihin. |
| --- | --- |

(13)

Komission mukaan Unkarin antamissa vastauksissa esitetyissä huomautuksissa ei ratkaista riittävällä tavalla ilmoituksessa ja aiekirjeessä esitettyjä havaintoja. Vastauksissa ei etenkään esitetä näyttöä parannuksista, joita Unkari teki hiljattain hankintajärjestelmäänsä (läpinäkyvyyden, kilpailun intensiteetin ja eturistiriitoja koskevien tarkastusten osalta). Vaikka Unkarin julkisten hankintojen järjestelmään tehtiin joitakin muutoksia komission yksiköiden tarkastusten jälkeen, ei ole viitteitä siitä, että nämä muutokset olisivat vaikuttaneet kilpailun tasoon Unkarin markkinoilla. Komission käytettävissä olevat tiedot osoittavat paitsi hankintasopimusten yhä suurempaa keskittymistä myös sellaisten toimijoiden voittomahdollisuuksien kasvua, jotka edustavat Unkarin hallitsevaa puoluetta. Komissio on teettänyt tutkimuksen, jossa esitetään tilastollinen empiirinen analyysi yli 270 000:sta Unkarissa vuosina 2005–2021 tehdystä hankintasopimuksesta. Tutkimuksen havainnoille saatiin tukea tarkasteltaessa eräitä tarjouskilpailuja koskevia tietoja, joissa oli kyse joidenkin sellaisten yritysten kanssa tehdyistä sopimuksista, joilla katsottiin olevan poliittisia yhteyksiä. Lisäksi komissio keräsi raportteja matkailun, viestinnän ja urheilun aloilla toimivilta tiedotusvälineiltä ja sidosryhmiltä. Unkari ei toimittanut lainkaan näyttöä unionin talousarvion suojaamisen kannalta merkityksellisten, eturistiriitoja koskevien sääntöjen sovellettavuudesta (tai käytännön soveltamisesta) yleishyödyllisiin säätiöihin.

| (14) | Havaitut sääntöjenvastaisuudet, puutteet ja heikkoudet ovat laajalle levinneitä ja kytköksissä toisiinsa, minkä vuoksi muilla kuin asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092 säädetyillä menettelyillä ei voida puuttua tehokkaammin unionin talousarvioon kohdistuviin uhkiin. Vaikka on mahdollista hyödyntää tiettyjä alakohtaisten sääntöjen nojalla käytettävissä olevia keinoja, kuten komission yksiköiden tekemiä tarkastuksia ja sellaisten sääntöjenvastaisuuksien johdosta määrättäviä rahoitusoikaisuja, joita Unkarin viranomaiset eivät ole korjanneet, kyseiset toimenpiteet liittyvät yleensä komissiolle jo ilmoitettuihin menoihin, ja puutteiden jatkuminen useiden vuosien ajan osoittaa, että rahoitusoikaisut eivät riitä suojaamaan unionin taloudellisia etuja nykyisiltä tai tulevilta uhkilta. |
| --- | --- |

(14)

Havaitut sääntöjenvastaisuudet, puutteet ja heikkoudet ovat laajalle levinneitä ja kytköksissä toisiinsa, minkä vuoksi muilla kuin asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092 säädetyillä menettelyillä ei voida puuttua tehokkaammin unionin talousarvioon kohdistuviin uhkiin. Vaikka on mahdollista hyödyntää tiettyjä alakohtaisten sääntöjen nojalla käytettävissä olevia keinoja, kuten komission yksiköiden tekemiä tarkastuksia ja sellaisten sääntöjenvastaisuuksien johdosta määrättäviä rahoitusoikaisuja, joita Unkarin viranomaiset eivät ole korjanneet, kyseiset toimenpiteet liittyvät yleensä komissiolle jo ilmoitettuihin menoihin, ja puutteiden jatkuminen useiden vuosien ajan osoittaa, että rahoitusoikaisut eivät riitä suojaamaan unionin taloudellisia etuja nykyisiltä tai tulevilta uhkilta.

| (15) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (2) vahvistettujen mahdollistavien edellytysten noudattamisen ja seurannan osalta olisi huomattava, että ainoa seuraus asetuksen 15 artiklan 5 kohdassa säädetyn mahdollistavan edellytyksen noudattamatta jättämisestä on se, että komissio ei korvaa erityistavoitteeseen liittyviä toimia koskevia menoja asianomaiselle jäsenvaltiolle. Asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092 säädetään laajemmin mahdollisista toimenpiteistä unionin talousarvion suojaamiseksi, mukaan lukien yhden tai useamman ohjelman hyväksynnän keskeyttäminen sekä yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvien sitoumusten keskeyttäminen. Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaiset mahdolliset toimenpiteet koskevat myös ennakkorahoitusta, josta ei säädetä asetuksen (EU) 2021/1060 15 artiklassa. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (2) vahvistettujen mahdollistavien edellytysten noudattamisen ja seurannan osalta olisi huomattava, että ainoa seuraus asetuksen 15 artiklan 5 kohdassa säädetyn mahdollistavan edellytyksen noudattamatta jättämisestä on se, että komissio ei korvaa erityistavoitteeseen liittyviä toimia koskevia menoja asianomaiselle jäsenvaltiolle. Asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092 säädetään laajemmin mahdollisista toimenpiteistä unionin talousarvion suojaamiseksi, mukaan lukien yhden tai useamman ohjelman hyväksynnän keskeyttäminen sekä yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvien sitoumusten keskeyttäminen. Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaiset mahdolliset toimenpiteet koskevat myös ennakkorahoitusta, josta ei säädetä asetuksen (EU) 2021/1060 15 artiklassa.

| (16) | Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamisen ja tulkinnan osalta asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 johdanto-osan 17 kappaleessa selvennetään, että saman asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin lainsäädäntö on rahoitus- ja alakohtaista lainsäädäntöä. Rikkomusmenettelyt eivät perustu säädökseen vaan suoraan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 258 artiklaan. Kyseistä primaarioikeuden määräystä ei voida pitää asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna unionin lainsäädäntönä. |
| --- | --- |

(16)

Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamisen ja tulkinnan osalta asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 johdanto-osan 17 kappaleessa selvennetään, että saman asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin lainsäädäntö on rahoitus- ja alakohtaista lainsäädäntöä. Rikkomusmenettelyt eivät perustu säädökseen vaan suoraan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 258 artiklaan. Kyseistä primaarioikeuden määräystä ei voida pitää asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna unionin lainsäädäntönä.

| (17) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (3) 22 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisia toimenpiteitä täytäntöön pannessaan toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Mainitun asetuksen 22 artiklan noudattamisen varmistamiseksi komissio esitti 30 päivänä marraskuuta 2022 Unkarin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymistä koskevan ehdotuksen neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi, jossa esitetään välietappeja, joihin sisältyvät Unkarin tekemät sitoumukset tämän menettelyn puitteissa komission kanssa hyväksyttyjen korjaavien toimien mukaisesti.
  Ensisijainen vastuu unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön noudattamisesta elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa on asetuksen (EU) 2021/241 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioilla, kun taas komissio voi kyseisen asetuksen 22 artiklan 5 kohdan mukaisesti toteuttaa korjaavia toimenpiteitä tapauksissa, jos kyse on unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta petoksesta, lahjonnasta tai eturistiriidoista, joita jäsenvaltio ei ole korjannut, tai laina- tai rahoitussopimuksesta johtuvan velvoitteen vakavasta rikkomisesta. Lisäksi välietapit ovat edellytyksiä, jotka on täytettävä, jotta Unkari voisi tehdä pyyntöjä elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisesta lisärahoituksesta. Ne eivät siten pysty riittävän suoralla tavalla suojaamaan unionin taloudellisia etuja oikeusvaltion periaatteiden rikkomisilta, jotka jo vaikuttavat tai uhkaavat vaikuttaa muiden unionin talousarviosta rahoitettujen meno-ohjelmien täytäntöönpanoon Unkarissa. Sen vuoksi asetuksen (EU) 2021/241 säännösten soveltaminen ei antaisi komissiolle mahdollisuutta suojata unionin talousarviota tehokkaammin tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (3) 22 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisia toimenpiteitä täytäntöön pannessaan toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Mainitun asetuksen 22 artiklan noudattamisen varmistamiseksi komissio esitti 30 päivänä marraskuuta 2022 Unkarin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymistä koskevan ehdotuksen neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi, jossa esitetään välietappeja, joihin sisältyvät Unkarin tekemät sitoumukset tämän menettelyn puitteissa komission kanssa hyväksyttyjen korjaavien toimien mukaisesti.

Ensisijainen vastuu unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön noudattamisesta elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa on asetuksen (EU) 2021/241 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioilla, kun taas komissio voi kyseisen asetuksen 22 artiklan 5 kohdan mukaisesti toteuttaa korjaavia toimenpiteitä tapauksissa, jos kyse on unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta petoksesta, lahjonnasta tai eturistiriidoista, joita jäsenvaltio ei ole korjannut, tai laina- tai rahoitussopimuksesta johtuvan velvoitteen vakavasta rikkomisesta. Lisäksi välietapit ovat edellytyksiä, jotka on täytettävä, jotta Unkari voisi tehdä pyyntöjä elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisesta lisärahoituksesta. Ne eivät siten pysty riittävän suoralla tavalla suojaamaan unionin taloudellisia etuja oikeusvaltion periaatteiden rikkomisilta, jotka jo vaikuttavat tai uhkaavat vaikuttaa muiden unionin talousarviosta rahoitettujen meno-ohjelmien täytäntöönpanoon Unkarissa. Sen vuoksi asetuksen (EU) 2021/241 säännösten soveltaminen ei antaisi komissiolle mahdollisuutta suojata unionin talousarviota tehokkaammin tässä tapauksessa.

| (18) | Kaiken edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että komissio ei voisi suojata unionin talousarviota tehokkaammin minkään muun unionin oikeuden mukaisen menettelyn kuin asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklassa säädetyn menettelyn avulla. |
| --- | --- |

(18)

Kaiken edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että komissio ei voisi suojata unionin talousarviota tehokkaammin minkään muun unionin oikeuden mukaisen menettelyn kuin asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklassa säädetyn menettelyn avulla.

| (19) | Havaittujen rikkomisten mahdollista vaikutusta unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen pidetään erityisen merkittävänä, koska kyseiset rikkomiset liittyvät erottamattomasti prosessiin, jonka puitteissa Unkari käyttää unionin varoja, sillä kyse on siitä, että unionin talousarviosta rahoitettavien hankintasopimusten tekemisestä päättävien viranomaisten toiminta on ollut epäasianmukaista. Lisäksi, jos havaittuihin rikkomisiin yhdistyy petosten havaitsemista, tutkintaa ja korjaamista koskevia rajoituksia ja esteitä, jotka katsotaan tutkinta- ja syytetoimiin ja korruptiontorjuntakehykseen liittyviksi lisäperusteiksi, vaikutusta voidaan pitää vieläkin merkittävämpänä. |
| --- | --- |

(19)

Havaittujen rikkomisten mahdollista vaikutusta unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen pidetään erityisen merkittävänä, koska kyseiset rikkomiset liittyvät erottamattomasti prosessiin, jonka puitteissa Unkari käyttää unionin varoja, sillä kyse on siitä, että unionin talousarviosta rahoitettavien hankintasopimusten tekemisestä päättävien viranomaisten toiminta on ollut epäasianmukaista. Lisäksi, jos havaittuihin rikkomisiin yhdistyy petosten havaitsemista, tutkintaa ja korjaamista koskevia rajoituksia ja esteitä, jotka katsotaan tutkinta- ja syytetoimiin ja korruptiontorjuntakehykseen liittyviksi lisäperusteiksi, vaikutusta voidaan pitää vieläkin merkittävämpänä.

| (20) | Kun otetaan huomioon julkisiin hankintoihin liittyvien havaintojen luonne, asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 4 artiklan 1 kohdan nojalla hyväksyttävien asianmukaisten toimenpiteiden, jäljempänä ’asianmukaiset toimenpiteet’, olisi koskettava unionin rahoitusta, joka toteutetaan pääasiassa julkisten hankintojen kautta. Komission tarkastukset, joissa havaittiin julkisia hankintoja koskevia puutteellisia ja sääntöjenvastaisia käytäntöjä, koskivat koheesiopolitiikan osa-aluetta, ja huolimatta siitä, että kyseisten puutteiden ja sääntöjenvastaisuuksien vaikutus unionin talousarvioon on oikaistu koheesiopolitiikan sääntöjä soveltaen, ne osoittavat, että Unkarin viranomaiset olivat järjestelmällisesti kyvyttömiä tai haluttomia taikka epäonnistuneet estämään päätökset, jotka julkisten hankintojen ja eturistiriitojen osalta ovat sovellettavan lainsäädännön vastaisia, ja torjumaan näin riittävästi korruptioriskejä. |
| --- | --- |

(20)

Kun otetaan huomioon julkisiin hankintoihin liittyvien havaintojen luonne, asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 4 artiklan 1 kohdan nojalla hyväksyttävien asianmukaisten toimenpiteiden, jäljempänä ’asianmukaiset toimenpiteet’, olisi koskettava unionin rahoitusta, joka toteutetaan pääasiassa julkisten hankintojen kautta. Komission tarkastukset, joissa havaittiin julkisia hankintoja koskevia puutteellisia ja sääntöjenvastaisia käytäntöjä, koskivat koheesiopolitiikan osa-aluetta, ja huolimatta siitä, että kyseisten puutteiden ja sääntöjenvastaisuuksien vaikutus unionin talousarvioon on oikaistu koheesiopolitiikan sääntöjä soveltaen, ne osoittavat, että Unkarin viranomaiset olivat järjestelmällisesti kyvyttömiä tai haluttomia taikka epäonnistuneet estämään päätökset, jotka julkisten hankintojen ja eturistiriitojen osalta ovat sovellettavan lainsäädännön vastaisia, ja torjumaan näin riittävästi korruptioriskejä.

| (21) | Asianmukaisilla toimenpiteillä olisi ensisijaisesti suojattava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelmia, jotka odotetaan toteuttavan pääasiassa julkisten hankintojen kautta samalla tavalla kuin Unkari toteutti vastaavat ohjelmat vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Nämä ohjelmat ovat Ympäristöä ja energiatehokkuutta koskeva toimenpideohjelma plus, Yhdennetty liikenteen toimenpideohjelma plus sekä Alueellisen ja asutuksen kehittämisen toimenpideohjelma plus, jäljempänä ’asianomaiset ohjelmat’. Julkisten hankintojen kautta toteutettava osuus asianomaisista ohjelmista on arviolta 85–90 prosenttia. |
| --- | --- |

(21)

Asianmukaisilla toimenpiteillä olisi ensisijaisesti suojattava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelmia, jotka odotetaan toteuttavan pääasiassa julkisten hankintojen kautta samalla tavalla kuin Unkari toteutti vastaavat ohjelmat vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Nämä ohjelmat ovat Ympäristöä ja energiatehokkuutta koskeva toimenpideohjelma plus, Yhdennetty liikenteen toimenpideohjelma plus sekä Alueellisen ja asutuksen kehittämisen toimenpideohjelma plus, jäljempänä ’asianomaiset ohjelmat’. Julkisten hankintojen kautta toteutettava osuus asianomaisista ohjelmista on arviolta 85–90 prosenttia.

| (22) | Asianmukaisten toimenpiteiden olisi koskettava myös suoraan tai välillisesti hallinnoitavien unionin ohjelmien puitteissa toteutettavia toimia, joissa edunsaajina tai varoja hoitavina yhteisöinä voi olla yleishyödyllisiä säätiöitä ja niiden ylläpitämiä yhteisöjä, jotka katsotaan asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 2 artiklan b alakohdassa ja 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuiksi valtiollisiksi elimiksi. Kun on kyse havaituista yleishyödyllisiin säätiöihin liittyvistä rikkomisista, asianmukaisen toimenpiteen olisi kohdistuttava kaikkiin suoraan ja välillisesti hallinnoitaviin unionin ohjelmiin. |
| --- | --- |

(22)

Asianmukaisten toimenpiteiden olisi koskettava myös suoraan tai välillisesti hallinnoitavien unionin ohjelmien puitteissa toteutettavia toimia, joissa edunsaajina tai varoja hoitavina yhteisöinä voi olla yleishyödyllisiä säätiöitä ja niiden ylläpitämiä yhteisöjä, jotka katsotaan asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 2 artiklan b alakohdassa ja 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuiksi valtiollisiksi elimiksi. Kun on kyse havaituista yleishyödyllisiin säätiöihin liittyvistä rikkomisista, asianmukaisen toimenpiteen olisi kohdistuttava kaikkiin suoraan ja välillisesti hallinnoitaviin unionin ohjelmiin.

| (23) | Sovellettavien toimenpiteiden asianmukainen taso olisi asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 5 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen oikeasuhteisuutta koskevien vaatimusten mukaisesti määritettävä prosenttiosuutena, joka kuvaa unionin talousarvioon kohdistuvaa uhkaa. |
| --- | --- |

(23)

Sovellettavien toimenpiteiden asianmukainen taso olisi asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 5 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen oikeasuhteisuutta koskevien vaatimusten mukaisesti määritettävä prosenttiosuutena, joka kuvaa unionin talousarvioon kohdistuvaa uhkaa.

| (24) | Kun otetaan huomioon julkisissa hankinnoissa havaittujen järjestelmällisten rikkomisten vakavuus, toistuvuus ja kesto, unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon kohdistuvaa taloudellista uhkaa voidaan pitää hyvin huomattavana, minkä vuoksi se oikeuttaa toimenpiteet, joilla on erittäin suuri taloudellinen vaikutus. |
| --- | --- |

(24)

Kun otetaan huomioon julkisissa hankinnoissa havaittujen järjestelmällisten rikkomisten vakavuus, toistuvuus ja kesto, unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon kohdistuvaa taloudellista uhkaa voidaan pitää hyvin huomattavana, minkä vuoksi se oikeuttaa toimenpiteet, joilla on erittäin suuri taloudellinen vaikutus.

| (25) | Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti asianmukaisista toimenpiteistä päätettäessä otetaan huomioon saadut tiedot ja asianomaisen jäsenvaltion mahdollisesti esittämät huomautukset sekä ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden riittävyys. Sen vuoksi arvioinnissa olisi otettava huomioon Unkarin ehdottamat korjaavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(25)

Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti asianmukaisista toimenpiteistä päätettäessä otetaan huomioon saadut tiedot ja asianomaisen jäsenvaltion mahdollisesti esittämät huomautukset sekä ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden riittävyys. Sen vuoksi arvioinnissa olisi otettava huomioon Unkarin ehdottamat korjaavat toimenpiteet.

| (26) | Unkari esitti toisessa vastauksessaan 17 korjaavaa toimenpidettä, ja niitä koskevia sitoumuksia täydennettiin kirjeessä, joka toimitettiin komissiolle 13 päivänä syyskuuta 2022. Unkarin mukaan kyseiset toimenpiteet ratkaisisivat kaikki komission ilmoituksessa esitetyt ongelmat. Ehdotetut korjaavat toimenpiteet ovat seuraavat:






  a) | unionin varojen hoitamista koskevien laittomuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen tehostaminen vasta perustetun integriteettiviranomaisen avulla; |
| --- | --- | --- |

(26)

Unkari esitti toisessa vastauksessaan 17 korjaavaa toimenpidettä, ja niitä koskevia sitoumuksia täydennettiin kirjeessä, joka toimitettiin komissiolle 13 päivänä syyskuuta 2022. Unkarin mukaan kyseiset toimenpiteet ratkaisisivat kaikki komission ilmoituksessa esitetyt ongelmat. Ehdotetut korjaavat toimenpiteet ovat seuraavat:

a)

unionin varojen hoitamista koskevien laittomuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen tehostaminen vasta perustetun integriteettiviranomaisen avulla;

| b) | korruptiontorjuntatyöryhmä; |
| --- | --- |

b)

korruptiontorjuntatyöryhmä;

| c) | korruptiontorjuntakehyksen lujittaminen; |
| --- | --- |

c)

korruptiontorjuntakehyksen lujittaminen;

| d) | läpinäkyvyyden varmistaminen yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden käyttäessä unionin tukea; |
| --- | --- |

d)

läpinäkyvyyden varmistaminen yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden käyttäessä unionin tukea;

| e) | erityisen menettelyn käyttöönotto julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hoitoon liittyviä rikoksia varten; |
| --- | --- |

e)

erityisen menettelyn käyttöönotto julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hoitoon liittyviä rikoksia varten;

| f) | tarkastus- ja valvontamekanismien lujittaminen unionin tuen moitteettoman käytön varmistamiseksi; |
| --- | --- |

f)

tarkastus- ja valvontamekanismien lujittaminen unionin tuen moitteettoman käytön varmistamiseksi;

| g) | sellaisten unionin varoista rahoitettujen tarjousmenettelyjen osuuden pienentäminen, joissa saadaan vain yksi tarjous; |
| --- | --- |

g)

sellaisten unionin varoista rahoitettujen tarjousmenettelyjen osuuden pienentäminen, joissa saadaan vain yksi tarjous;

| h) | sellaisten kansallisesta talousarviosta rahoitettujen tarjousmenettelyjen osuuden pienentäminen, joissa saadaan vain yksi tarjous; |
| --- | --- |

h)

sellaisten kansallisesta talousarviosta rahoitettujen tarjousmenettelyjen osuuden pienentäminen, joissa saadaan vain yksi tarjous;

| i) | yhden tarjouksen perusteella tehtyjä sopimuksia koskevan raportointivälineen kehittäminen sellaisten julkisten hankintamenettelyjen seuraamiseksi, joihin liittyy vain yksi tarjous, ja niistä raportoimiseksi; |
| --- | --- |

i)

yhden tarjouksen perusteella tehtyjä sopimuksia koskevan raportointivälineen kehittäminen sellaisten julkisten hankintamenettelyjen seuraamiseksi, joihin liittyy vain yksi tarjous, ja niistä raportoimiseksi;

| j) | sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän kehittäminen läpinäkyvyyden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

j)

sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän kehittäminen läpinäkyvyyden lisäämiseksi;

| k) | tuloksellisuuden mittauskehyksen kehittäminen julkisten hankintojen tehokkuuden ja kustannustehokkuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

k)

tuloksellisuuden mittauskehyksen kehittäminen julkisten hankintojen tehokkuuden ja kustannustehokkuuden arvioimiseksi;

| l) | toimintasuunnitelman hyväksyminen kilpailun lisäämiseksi julkisissa hankinnoissa; |
| --- | --- |

l)

toimintasuunnitelman hyväksyminen kilpailun lisäämiseksi julkisissa hankinnoissa;

| m) | koulutuksen tarjoaminen mikroyrityksille ja pienille ja keskisuurille yrityksille julkisia hankintoja koskevista käytännöistä; |
| --- | --- |

m)

koulutuksen tarjoaminen mikroyrityksille ja pienille ja keskisuurille yrityksille julkisia hankintoja koskevista käytännöistä;

| n) | tukijärjestelmän perustaminen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisiin hankintoihin osallistumiseen liittyvien kustannusten korvaamiseksi; |
| --- | --- |

n)

tukijärjestelmän perustaminen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisiin hankintoihin osallistumiseen liittyvien kustannusten korvaamiseksi;

| o) | komission ARACHNE-riskienpisteytysvälineen soveltaminen; |
| --- | --- |

o)

komission ARACHNE-riskienpisteytysvälineen soveltaminen;

| p) | OLAFin kanssa tehtävän yhteistyön lujittaminen; ja |
| --- | --- |

p)

OLAFin kanssa tehtävän yhteistyön lujittaminen; ja

| q) | sellaisen säädöksen hyväksyminen, jolla varmistetaan julkisten menojen suurempi läpinäkyvyys. |
| --- | --- |

q)

sellaisen säädöksen hyväksyminen, jolla varmistetaan julkisten menojen suurempi läpinäkyvyys.

| (27) | Korjaavista toimenpiteistä kolmessatoista asetettiin täytäntöönpanon avainvaiheet, jotka oli määrä toteuttaa 19 päivään marraskuuta 2022 mennessä. Unkari sitoutui ilmoittamaan komissiolle 19 päivään marraskuuta 2022 mennessä ja sen jälkeen kolmen kuukauden välein korjaavien toimenpiteiden, mukaan lukien 13 päivänä syyskuuta 2022 päivättyyn kirjeeseen sisältyvät lisäsitoumukset, täytäntöönpanosta. Neljän korjaavan toimenpiteen eli toimenpiteiden h ja l–n osalta komissio ilmoitti, ettei täytäntöönpanon avainvaiheita panna täytäntöön välittömästi, koska ne edellyttävät pidempää täytäntöönpanokautta, ja että se seuraa niiden täytäntöönpanoa osana kaikkien korjaavien toimenpiteiden osalta suorittamaansa seurantaa neljännesvuosittaisen raportoinnin, johon Unkari sitoutui 19 päivänä marraskuuta 2022 päivätyssä kirjeessään, pohjalta 31 päivään joulukuuta 2028 saakka. |
| --- | --- |

(27)

Korjaavista toimenpiteistä kolmessatoista asetettiin täytäntöönpanon avainvaiheet, jotka oli määrä toteuttaa 19 päivään marraskuuta 2022 mennessä. Unkari sitoutui ilmoittamaan komissiolle 19 päivään marraskuuta 2022 mennessä ja sen jälkeen kolmen kuukauden välein korjaavien toimenpiteiden, mukaan lukien 13 päivänä syyskuuta 2022 päivättyyn kirjeeseen sisältyvät lisäsitoumukset, täytäntöönpanosta. Neljän korjaavan toimenpiteen eli toimenpiteiden h ja l–n osalta komissio ilmoitti, ettei täytäntöönpanon avainvaiheita panna täytäntöön välittömästi, koska ne edellyttävät pidempää täytäntöönpanokautta, ja että se seuraa niiden täytäntöönpanoa osana kaikkien korjaavien toimenpiteiden osalta suorittamaansa seurantaa neljännesvuosittaisen raportoinnin, johon Unkari sitoutui 19 päivänä marraskuuta 2022 päivätyssä kirjeessään, pohjalta 31 päivään joulukuuta 2028 saakka.

| (28) | Yleisesti ottaen Unkari sitoutui toteuttamaan toisessa vastauksessaan ehdottamansa korjaavat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on ratkaista ehdoitta ilmoituksessa esitetyt ongelmat, sekä pitämään toimenpiteet ja niihin liittyvän lainsäädännön voimassa ilman aikarajaa ja panemaan lainsäädännössä vahvistetut säännöt asianmukaisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

(28)

Yleisesti ottaen Unkari sitoutui toteuttamaan toisessa vastauksessaan ehdottamansa korjaavat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on ratkaista ehdoitta ilmoituksessa esitetyt ongelmat, sekä pitämään toimenpiteet ja niihin liittyvän lainsäädännön voimassa ilman aikarajaa ja panemaan lainsäädännössä vahvistetut säännöt asianmukaisesti täytäntöön.

| (29) | Komission ehdotuksen mukana olevissa perusteluissa selvennetyn mukaisesti komissio katsoi, että ehdotetuilla korjaavilla toimenpiteillä voitaisiin yhdessä tarkasteltuina periaatteessa ratkaista ongelmat, jotka koskevat systeemisiä sääntöjenvastaisuuksia, puutteita ja heikkouksia julkisissa hankinnoissa, poistaa eturistiriitoihin liittyvät riskit ja puuttua yleishyödyllisiä säätiöitä koskeviin huolenaiheisiin sekä tutkintaa, syytteeseenpanoa ja korruptiontorjuntakehystä koskeviin lisäperusteisiin, edellyttäen, että kaikki toimenpiteet toteutetaan asianmukaisesti ja tuloksellisesti. |
| --- | --- |

(29)

Komission ehdotuksen mukana olevissa perusteluissa selvennetyn mukaisesti komissio katsoi, että ehdotetuilla korjaavilla toimenpiteillä voitaisiin yhdessä tarkasteltuina periaatteessa ratkaista ongelmat, jotka koskevat systeemisiä sääntöjenvastaisuuksia, puutteita ja heikkouksia julkisissa hankinnoissa, poistaa eturistiriitoihin liittyvät riskit ja puuttua yleishyödyllisiä säätiöitä koskeviin huolenaiheisiin sekä tutkintaa, syytteeseenpanoa ja korruptiontorjuntakehystä koskeviin lisäperusteisiin, edellyttäen, että kaikki toimenpiteet toteutetaan asianmukaisesti ja tuloksellisesti.

| (30) | Komissio kuitenkin myös lisäsi, että ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden osalta on vielä vahvistettava yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännöt erityisesti siltä osin, miten toimenpiteiden keskeiset osatekijät otetaan huomioon varsinaisissa säädösteksteissä, jotka on tarkoitus hyväksyä korjaavien toimenpiteiden täytäntöön panemiseksi. Kun otetaan huomioon, että monet Unkarissa havaituista ongelmista eivät liity ainoastaan oikeudellisen kehyksen muutoksiin vaan näkyvämmin käytännön muutosten konkreettiseen täytäntöönpanoon, joka edellyttää pidempiä määräaikoja konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi, odotettaessa ainakin joidenkin Unkarin toisessa vastauksessaan toimittamassa korjaavien toimenpiteiden aikataulussa esitettyjen korjaavien toimenpiteiden keskeisten osien täytäntöönpanoa, unionin talousarvioon kohdistui komission ehdotuksen tekohetkellä riski. Ennen sellaisten keskeisten säädöstekstien voimaantuloa, joilla monet ehdotetuista korjaavista toimenpiteistä pantaisiin täytäntöön, ja ottaen huomioon komission ehdotuksen mukana olevissa perusteluissa esitetty arviointi sekä se mahdollisuus, että toimenpiteitä ei välttämättä panna asianmukaisesti täytäntöön tai että toimenpiteiden yksityiskohdat heikentävät niiden tuloksellisuutta, komissio arvion mukaan unionin talousarvioon kohdistuva riskitaso on 65 prosenttia asianomaisesta ohjelmasta eli 5 prosenttiyksikköä vähemmän kuin arvioitu riski siinä tapauksessa, että korjaavia toimenpiteitä ei toteuteta. Sen vuoksi ehdotettiin, että neuvosto hyväksyisi asianmukaisia toimenpiteitä asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 9 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(30)

Komissio kuitenkin myös lisäsi, että ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden osalta on vielä vahvistettava yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännöt erityisesti siltä osin, miten toimenpiteiden keskeiset osatekijät otetaan huomioon varsinaisissa säädösteksteissä, jotka on tarkoitus hyväksyä korjaavien toimenpiteiden täytäntöön panemiseksi. Kun otetaan huomioon, että monet Unkarissa havaituista ongelmista eivät liity ainoastaan oikeudellisen kehyksen muutoksiin vaan näkyvämmin käytännön muutosten konkreettiseen täytäntöönpanoon, joka edellyttää pidempiä määräaikoja konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi, odotettaessa ainakin joidenkin Unkarin toisessa vastauksessaan toimittamassa korjaavien toimenpiteiden aikataulussa esitettyjen korjaavien toimenpiteiden keskeisten osien täytäntöönpanoa, unionin talousarvioon kohdistui komission ehdotuksen tekohetkellä riski. Ennen sellaisten keskeisten säädöstekstien voimaantuloa, joilla monet ehdotetuista korjaavista toimenpiteistä pantaisiin täytäntöön, ja ottaen huomioon komission ehdotuksen mukana olevissa perusteluissa esitetty arviointi sekä se mahdollisuus, että toimenpiteitä ei välttämättä panna asianmukaisesti täytäntöön tai että toimenpiteiden yksityiskohdat heikentävät niiden tuloksellisuutta, komissio arvion mukaan unionin talousarvioon kohdistuva riskitaso on 65 prosenttia asianomaisesta ohjelmasta eli 5 prosenttiyksikköä vähemmän kuin arvioitu riski siinä tapauksessa, että korjaavia toimenpiteitä ei toteuteta. Sen vuoksi ehdotettiin, että neuvosto hyväksyisi asianmukaisia toimenpiteitä asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 9 kohdan nojalla.

| (31) | Kun otetaan huomioon se, että Unkari oli sitoutunut toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi yksityiskohtaisen aikataulun mukaisesti ja että komissio katsoi, että ehdotetuilla korjaavilla toimenpiteillä, jos ne täsmennetään asianmukaisesti ja pannaan täytäntöön kyseisen yksityiskohtaisen aikataulun mukaisesti, voitaisiin yhdessä tarkasteltuina periaatteessa ratkaista ongelmat, neuvosto päätti 13 päivänä lokakuuta 2022 Unkarin pyynnön perusteella, että asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 10 kohdan mukaisia poikkeuksellisia olosuhteita ilmeni riittävästi siihen, että täytäntöönpanopäätöksen hyväksymisen määräaikaa voitiin pidentää vielä kahdella kuukaudella, jotta komissiolla ja neuvostolla on riittävästi aikaa arvioida korjaavien toimenpiteiden hyväksymistä ja tehokasta täytäntöönpanoa, koska toimenpiteitä on useita ja ne ovat teknisesti monimutkaisia. |
| --- | --- |

(31)

Kun otetaan huomioon se, että Unkari oli sitoutunut toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi yksityiskohtaisen aikataulun mukaisesti ja että komissio katsoi, että ehdotetuilla korjaavilla toimenpiteillä, jos ne täsmennetään asianmukaisesti ja pannaan täytäntöön kyseisen yksityiskohtaisen aikataulun mukaisesti, voitaisiin yhdessä tarkasteltuina periaatteessa ratkaista ongelmat, neuvosto päätti 13 päivänä lokakuuta 2022 Unkarin pyynnön perusteella, että asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 10 kohdan mukaisia poikkeuksellisia olosuhteita ilmeni riittävästi siihen, että täytäntöönpanopäätöksen hyväksymisen määräaikaa voitiin pidentää vielä kahdella kuukaudella, jotta komissiolla ja neuvostolla on riittävästi aikaa arvioida korjaavien toimenpiteiden hyväksymistä ja tehokasta täytäntöönpanoa, koska toimenpiteitä on useita ja ne ovat teknisesti monimutkaisia.

| (32) | Noudattaakseen täytäntöönpanon avainvaiheissa asetettuja määräaikoja Unkari hyväksyi useita säädöksiä syyskuun 2022 lopun ja lokakuun alun välisenä aikana. Unkarin viranomaisten ja komission yksiköiden välisiä tiiviitä keskusteluja oli tarpeen jatkaa, jotta voitaisiin varmistaa, että kyseiset säädökset olisivat kaikilta osin linjassa korjaavien toimenpiteiden kanssa ja tehokkaita. Näiden keskustelujen tuloksena Unkarin hallitus toimitti maan parlamentille 15 päivänä marraskuuta 2022 niin sanotun palvelupaketin, joka sisälsi useita ehdotuksia tarkistuksiksi säädösteksteihin, jotka oli hyväksytty syyskuun 2022 lopussa ja lokakuun alussa.
  Palvelupaketti koostuu kahdesta lakiesityksestä. joista toinen (T/2033) oli määrä hyväksyä tavanomaisella menettelyllä, jossa käytiin lopullinen äänestys 22 päivänä marraskuuta 2022, ja toinen (T/2032) keskeisiin lakeihin sovellettavalla menettelyllä (joka edellyttää kahden kolmasosan määräenemmistöä), jossa käytiin lopullinen äänestys 7 päivänä joulukuuta 2022. Maan parlamentti hyväksyi molemmat lait. Unkari ilmoitti komissiolle 19 päivänä marraskuuta, 26 päivänä marraskuuta, 6 päivänä joulukuuta ja 7 päivänä joulukuuta 2022 toimitetuilla kirjeillä toimista, joita on toteutettu aiemmin tehtyjen sitoumusten täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

(32)

Noudattaakseen täytäntöönpanon avainvaiheissa asetettuja määräaikoja Unkari hyväksyi useita säädöksiä syyskuun 2022 lopun ja lokakuun alun välisenä aikana. Unkarin viranomaisten ja komission yksiköiden välisiä tiiviitä keskusteluja oli tarpeen jatkaa, jotta voitaisiin varmistaa, että kyseiset säädökset olisivat kaikilta osin linjassa korjaavien toimenpiteiden kanssa ja tehokkaita. Näiden keskustelujen tuloksena Unkarin hallitus toimitti maan parlamentille 15 päivänä marraskuuta 2022 niin sanotun palvelupaketin, joka sisälsi useita ehdotuksia tarkistuksiksi säädösteksteihin, jotka oli hyväksytty syyskuun 2022 lopussa ja lokakuun alussa.

Palvelupaketti koostuu kahdesta lakiesityksestä. joista toinen (T/2033) oli määrä hyväksyä tavanomaisella menettelyllä, jossa käytiin lopullinen äänestys 22 päivänä marraskuuta 2022, ja toinen (T/2032) keskeisiin lakeihin sovellettavalla menettelyllä (joka edellyttää kahden kolmasosan määräenemmistöä), jossa käytiin lopullinen äänestys 7 päivänä joulukuuta 2022. Maan parlamentti hyväksyi molemmat lait. Unkari ilmoitti komissiolle 19 päivänä marraskuuta, 26 päivänä marraskuuta, 6 päivänä joulukuuta ja 7 päivänä joulukuuta 2022 toimitetuilla kirjeillä toimista, joita on toteutettu aiemmin tehtyjen sitoumusten täytäntöönpanemiseksi.

| (33) | Komissio julkaisi 30 päivänä marraskuuta 2022 tiedonannon Unkarin ilmoittamista korjaavista toimenpiteistä ja antoi neuvostolle arvion niiden korjaavien toimenpiteiden riittävyydestä, jotka Unkari on toteuttanut 19 päivästä marraskuuta 2022 alkaen. Komissio antoi neuvoston 6 päivänä joulukuuta 2022 tekemän pyynnön perusteella 9 päivänä joulukuuta 2022 ajantasaisen arvion lisätoimenpiteistä, jotka Unkari on toteuttanut 7 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Komission 30 päivänä marraskuuta 2022 antama tiedonanto ja 9 päivänä joulukuuta 2022 annettu ajantasainen arvio yhdessä komission ehdotuksen mukana olevien perusteluiden kanssa muodostavat perustan neuvoston keskusteluille. |
| --- | --- |

(33)

Komissio julkaisi 30 päivänä marraskuuta 2022 tiedonannon Unkarin ilmoittamista korjaavista toimenpiteistä ja antoi neuvostolle arvion niiden korjaavien toimenpiteiden riittävyydestä, jotka Unkari on toteuttanut 19 päivästä marraskuuta 2022 alkaen. Komissio antoi neuvoston 6 päivänä joulukuuta 2022 tekemän pyynnön perusteella 9 päivänä joulukuuta 2022 ajantasaisen arvion lisätoimenpiteistä, jotka Unkari on toteuttanut 7 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Komission 30 päivänä marraskuuta 2022 antama tiedonanto ja 9 päivänä joulukuuta 2022 annettu ajantasainen arvio yhdessä komission ehdotuksen mukana olevien perusteluiden kanssa muodostavat perustan neuvoston keskusteluille.

a)   Unionin varojen hoitamista koskevien laittomuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen tehostaminen vasta perustetun integriteettiviranomaisen avulla

Unionin varojen hoitamista koskevien laittomuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen tehostaminen vasta perustetun integriteettiviranomaisen avulla

| (34) | Unkari sitoutui perustamaan uuden integriteettiviranomaisen, jonka tavoitteena on tehostaa unionin rahoitustuen täytäntöönpanoon liittyvien petosten, eturistiriitojen ja korruption sekä muiden laittomuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemistä, havaitsemista ja korjaamista. Integriteettiviranomainen on Unkarin kontekstissa uusi elin, ja sen perustaminen on horisontaalinen toimenpide, jolla pyritään korjaamaan julkisten hankintojen alalla tapahtuvat oikeusvaltion periaatteiden järjestelmälliset rikkomiset, joilla on vaikutusta unionin taloudellisiin etuihin. Se on näin ollen yksi keskeisistä korjaavista toimenpiteistä, joita Unkari ehdottaa komission esittämien huolenaiheiden ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

(34)

Unkari sitoutui perustamaan uuden integriteettiviranomaisen, jonka tavoitteena on tehostaa unionin rahoitustuen täytäntöönpanoon liittyvien petosten, eturistiriitojen ja korruption sekä muiden laittomuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemistä, havaitsemista ja korjaamista. Integriteettiviranomainen on Unkarin kontekstissa uusi elin, ja sen perustaminen on horisontaalinen toimenpide, jolla pyritään korjaamaan julkisten hankintojen alalla tapahtuvat oikeusvaltion periaatteiden järjestelmälliset rikkomiset, joilla on vaikutusta unionin taloudellisiin etuihin. Se on näin ollen yksi keskeisistä korjaavista toimenpiteistä, joita Unkari ehdottaa komission esittämien huolenaiheiden ratkaisemiseksi.

| (35) | Unkari sisällytti ehdotettuun korjaavaan toimenpiteeseen useita seikkoja, joita koskeva arvio oli myönteinen komission ehdotuksen tekohetkellä; näitä olivat etenkin seuraavat: i) uuden integriteettiviranomaisen tarkoitus ja tavoitteet; ii) sen toimeksiannon laajuus ja laaja-alaiset valtuudet, mukaan lukien valtuudet määrätä hankintaviranomaiset keskeyttämään tarjouskilpailut, valtuudet pyytää hallinnollisia tutkintaelimiä suorittamaan tutkimuksia ja valtuudet suositella tiettyjen talouden toimijoiden sulkemista unionin rahoituksen ulkopuolelle; oikeus pyytää kaikkien sellaisten julkisia hankintamenettelyjä koskevien viranomaispäätösten oikeudellista valvontaa, joihin liittyy unionin tukea (ja joihin voidaan hakea muutosta tuomioistuimessa) jne.; iii) säännöt, jotka koskevat integriteettiviranomaisen johtokunnan nimittämistä ja ”valintakelpoisuuskomitean” osallistumista prosessiin. Tavoitteena on varmistaa, että integriteettiviranomainen on täysin riippumaton. Lisäksi Unkari sitoutui siihen, että integriteettiviranomainen tukeutuu tuomioistuimen päätöksissä vahvistettuihin tosiseikkoihin ja voi saattaa asioita tuomioistuimen käsiteltäviksi ja että sen omiin päätöksiin voidaan soveltaa oikeudellista valvontaa.
  Tästä syystä Unkari sitoutui myös siihen, että kaikki Unkarin tuomioistuimet, jotka käsittelevät siviili-, hallinto- ja rikosasioita, mukaan lukien unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta merkitykselliset asiat, noudattavat riippumattomuuden ja puolueettomuuden vaatimuksia ja että ne on perustettu lailla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 19 artiklan 1 kohdan ja asiaa koskevan unionin säännöstön mukaisesti. Unkari sitoutui myös toteuttamaan täytäntöönpanon avainvaiheet integriteettiviranomaisen perustamiseksi 19 päivään marraskuuta 2022 mennessä. Sen jälkeen kun komission ehdotus oli toimitettu, Unkari hyväksyi 4 päivänä lokakuuta 2022 lain integriteettiviranomaisen perustamisesta (Euroopan unionin talousarviovarojen käytön valvonnasta vuonna 2022 annettu laki XXVII, jäljempänä ’integriteettiviranomaista koskeva laki’), joka tuli voimaan 11 päivänä lokakuuta 2022. Integriteettiviranomaista koskevaan lakiin tehtiin lisämuutoksia osana kahta lakiehdotusta, jotka muodostavat niin sanotun palvelupaketin, joka toimitettiin maan parlamentille 15 päivänä marraskuuta 2022 ja josta äänestettiin 22 päivänä marraskuuta 2022 ja 7 päivänä joulukuuta 2022. Kuten korjaavassa toimenpiteessä edellytetään, Unkari kuuli Euroopan neuvostoa ja OECD:tä integriteettiviranomaista koskevan lain hyväksymiseen tähtäävässä prosessissa ja otti tietyt suositukset huomioon. Unkarin viranomaiset käynnistivät 23 päivänä syyskuuta 2022 lainsäädäntömenettelyjen rinnalla menettelyn valintakelpoisuuskomitean valitsemiseksi ja nimittämiseksi ja sen jälkeen 14 päivänä lokakuuta 2022 menettelyn integriteettiviranomaisen johtokunnan jäsenten valitsemiseksi ja nimittämiseksi, ja heidät nimitettiin lopulta 4 päivään marraskuuta 2022 mennessä. Integriteettiviranomainen piti ensimmäisen virallisen kokouksensa 18 päivänä marraskuuta 2022. |
| --- | --- |

(35)

Unkari sisällytti ehdotettuun korjaavaan toimenpiteeseen useita seikkoja, joita koskeva arvio oli myönteinen komission ehdotuksen tekohetkellä; näitä olivat etenkin seuraavat: i) uuden integriteettiviranomaisen tarkoitus ja tavoitteet; ii) sen toimeksiannon laajuus ja laaja-alaiset valtuudet, mukaan lukien valtuudet määrätä hankintaviranomaiset keskeyttämään tarjouskilpailut, valtuudet pyytää hallinnollisia tutkintaelimiä suorittamaan tutkimuksia ja valtuudet suositella tiettyjen talouden toimijoiden sulkemista unionin rahoituksen ulkopuolelle; oikeus pyytää kaikkien sellaisten julkisia hankintamenettelyjä koskevien viranomaispäätösten oikeudellista valvontaa, joihin liittyy unionin tukea (ja joihin voidaan hakea muutosta tuomioistuimessa) jne.; iii) säännöt, jotka koskevat integriteettiviranomaisen johtokunnan nimittämistä ja ”valintakelpoisuuskomitean” osallistumista prosessiin. Tavoitteena on varmistaa, että integriteettiviranomainen on täysin riippumaton. Lisäksi Unkari sitoutui siihen, että integriteettiviranomainen tukeutuu tuomioistuimen päätöksissä vahvistettuihin tosiseikkoihin ja voi saattaa asioita tuomioistuimen käsiteltäviksi ja että sen omiin päätöksiin voidaan soveltaa oikeudellista valvontaa.

Tästä syystä Unkari sitoutui myös siihen, että kaikki Unkarin tuomioistuimet, jotka käsittelevät siviili-, hallinto- ja rikosasioita, mukaan lukien unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta merkitykselliset asiat, noudattavat riippumattomuuden ja puolueettomuuden vaatimuksia ja että ne on perustettu lailla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 19 artiklan 1 kohdan ja asiaa koskevan unionin säännöstön mukaisesti. Unkari sitoutui myös toteuttamaan täytäntöönpanon avainvaiheet integriteettiviranomaisen perustamiseksi 19 päivään marraskuuta 2022 mennessä. Sen jälkeen kun komission ehdotus oli toimitettu, Unkari hyväksyi 4 päivänä lokakuuta 2022 lain integriteettiviranomaisen perustamisesta (Euroopan unionin talousarviovarojen käytön valvonnasta vuonna 2022 annettu laki XXVII, jäljempänä ’integriteettiviranomaista koskeva laki’), joka tuli voimaan 11 päivänä lokakuuta 2022. Integriteettiviranomaista koskevaan lakiin tehtiin lisämuutoksia osana kahta lakiehdotusta, jotka muodostavat niin sanotun palvelupaketin, joka toimitettiin maan parlamentille 15 päivänä marraskuuta 2022 ja josta äänestettiin 22 päivänä marraskuuta 2022 ja 7 päivänä joulukuuta 2022. Kuten korjaavassa toimenpiteessä edellytetään, Unkari kuuli Euroopan neuvostoa ja OECD:tä integriteettiviranomaista koskevan lain hyväksymiseen tähtäävässä prosessissa ja otti tietyt suositukset huomioon. Unkarin viranomaiset käynnistivät 23 päivänä syyskuuta 2022 lainsäädäntömenettelyjen rinnalla menettelyn valintakelpoisuuskomitean valitsemiseksi ja nimittämiseksi ja sen jälkeen 14 päivänä lokakuuta 2022 menettelyn integriteettiviranomaisen johtokunnan jäsenten valitsemiseksi ja nimittämiseksi, ja heidät nimitettiin lopulta 4 päivään marraskuuta 2022 mennessä. Integriteettiviranomainen piti ensimmäisen virallisen kokouksensa 18 päivänä marraskuuta 2022.

| (36) | Kuten komissio kuitenkin totesi 30 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan tiedonannossa ja vahvisti 9 päivänä joulukuuta 2022 perusteellisen arvioinnin jälkeen, integriteettiviranomaista koskeva sääntelykehys, sellaisena kuin siitä säädetään integriteettiviranomaista koskevassa laissa, ei täytä korjaavassa toimenpiteessä annettuja tiettyjä sitoumuksia, minkä vuoksi sitä ei voida pitää asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisesti täysin tehokkaana ja riittävänä. Korjaavan toimenpiteen heikkoudet, riskit ja puutteet, jotka heikentävät integriteettiviranomaisen tehokkuutta ja riippumattomuutta sekä sen kykyä käsitellä komission havaintoja, ovat erityisesti seuraavat: i) sellaisen selkeän säännön puuttuminen, jonka mukaan integriteettiviranomainen säilyttää toimivaltansa sen jälkeen, kun joltain hankkeelta on poistettu unionin rahoitus; ii) heikkoudet niihin hankintaviranomaisten päätöksiin kohdistuvan oikeudellisen valvonnan järjestelmässä, jotka eivät noudata integriteettiviranomaisen suosituksia; iii) irtisanomismenettelyn heikkoudet; iv) integriteettiviranomaisen suorat valtuudet verrattuna sen valvontavaltuuksiin eri ilmoittajaryhmien osalta ja se, että integriteettiviranomaiselle ei ole siirretty toimivaltaa tarkastaa hallituksen jäsenten varallisuusilmoituksia; v) soveltamisalan rajallisuus siltä osin, että integriteettiviranomaisella ei ole valtuuksia tarkastaa kaikkien suuririskisten virkamiesten varallisuusilmoituksia. Neuvosto katsoo näistä syistä, joita käsitellään tarkemmin komission tiedonannossa, että havaitut heikkoudet ja erityisesti integriteettiviranomaisen toimivaltaa rajoittavat heikkoudet ovat niin vakavia, että ne heikentävät vakavasti integriteettiviranomaisen valmiuksia korjata julkisia hankintoja koskevat oikeusvaltion periaatteiden järjestelmälliset rikkomiset, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja. |
| --- | --- |

(36)

Kuten komissio kuitenkin totesi 30 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan tiedonannossa ja vahvisti 9 päivänä joulukuuta 2022 perusteellisen arvioinnin jälkeen, integriteettiviranomaista koskeva sääntelykehys, sellaisena kuin siitä säädetään integriteettiviranomaista koskevassa laissa, ei täytä korjaavassa toimenpiteessä annettuja tiettyjä sitoumuksia, minkä vuoksi sitä ei voida pitää asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisesti täysin tehokkaana ja riittävänä. Korjaavan toimenpiteen heikkoudet, riskit ja puutteet, jotka heikentävät integriteettiviranomaisen tehokkuutta ja riippumattomuutta sekä sen kykyä käsitellä komission havaintoja, ovat erityisesti seuraavat: i) sellaisen selkeän säännön puuttuminen, jonka mukaan integriteettiviranomainen säilyttää toimivaltansa sen jälkeen, kun joltain hankkeelta on poistettu unionin rahoitus; ii) heikkoudet niihin hankintaviranomaisten päätöksiin kohdistuvan oikeudellisen valvonnan järjestelmässä, jotka eivät noudata integriteettiviranomaisen suosituksia; iii) irtisanomismenettelyn heikkoudet; iv) integriteettiviranomaisen suorat valtuudet verrattuna sen valvontavaltuuksiin eri ilmoittajaryhmien osalta ja se, että integriteettiviranomaiselle ei ole siirretty toimivaltaa tarkastaa hallituksen jäsenten varallisuusilmoituksia; v) soveltamisalan rajallisuus siltä osin, että integriteettiviranomaisella ei ole valtuuksia tarkastaa kaikkien suuririskisten virkamiesten varallisuusilmoituksia. Neuvosto katsoo näistä syistä, joita käsitellään tarkemmin komission tiedonannossa, että havaitut heikkoudet ja erityisesti integriteettiviranomaisen toimivaltaa rajoittavat heikkoudet ovat niin vakavia, että ne heikentävät vakavasti integriteettiviranomaisen valmiuksia korjata julkisia hankintoja koskevat oikeusvaltion periaatteiden järjestelmälliset rikkomiset, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja.

b)   Korruptiontorjuntatyöryhmä

Korruptiontorjuntatyöryhmä

| (37) | Unkari sitoutui perustamaan korruptiontorjuntatyöryhmän, jonka tehtävänä on muun muassa tarkastella nykyisiä korruptiontorjuntatoimenpiteitä ja laatia ehdotuksia korruption ehkäisemisen, paljastamisen, tutkinnan, syytteeseenpanon ja seuraamusten määräämisen parantamiseksi. Yksi korjaavan toimenpiteen keskeinen osatekijä koski korruption torjunnan alalla toimivien valtiosta riippumattomien toimijoiden täysimittaista, jäsenneltyä ja tehokasta osallistumista hallituksen edustajien rinnalla. Lisäksi Unkari sitoutui lainsäädäntöluonnosta valmistellessaan kuulemaan laajasti kansallisia ja kansainvälisiä sidosryhmiä, myös komissiota. Unkari sitoutui toteuttamaan täytäntöönpanon avainvaiheet laatiakseen sääntelykehyksen uutta korruptiontorjuntatyöryhmää varten 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Korjaavan toimenpiteen mukaisesti integriteettiviranomaista koskevan lain asianmukaisissa säännöksissä säädetään, että uuden korruptiontorjuntatyöryhmän jäsenistä 50 prosentin on edustettava valtiosta riippumattomia toimijoita ja heidät on valittava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä valintaprosessilla, jossa noudatetaan objektiivisia asiantuntemukseen ja ansioihin perustuvia kriteerejä. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen Unkari kuuli OECD:tä ja Euroopan neuvostoa ja sääti uuden korruptiontorjuntatyöryhmän perustamisesta integriteettiviranomaista koskevassa laissa. Uusi korruptiontorjuntatyöryhmä perustettiin lopulta 1 päivänä joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

(37)

Unkari sitoutui perustamaan korruptiontorjuntatyöryhmän, jonka tehtävänä on muun muassa tarkastella nykyisiä korruptiontorjuntatoimenpiteitä ja laatia ehdotuksia korruption ehkäisemisen, paljastamisen, tutkinnan, syytteeseenpanon ja seuraamusten määräämisen parantamiseksi. Yksi korjaavan toimenpiteen keskeinen osatekijä koski korruption torjunnan alalla toimivien valtiosta riippumattomien toimijoiden täysimittaista, jäsenneltyä ja tehokasta osallistumista hallituksen edustajien rinnalla. Lisäksi Unkari sitoutui lainsäädäntöluonnosta valmistellessaan kuulemaan laajasti kansallisia ja kansainvälisiä sidosryhmiä, myös komissiota. Unkari sitoutui toteuttamaan täytäntöönpanon avainvaiheet laatiakseen sääntelykehyksen uutta korruptiontorjuntatyöryhmää varten 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Korjaavan toimenpiteen mukaisesti integriteettiviranomaista koskevan lain asianmukaisissa säännöksissä säädetään, että uuden korruptiontorjuntatyöryhmän jäsenistä 50 prosentin on edustettava valtiosta riippumattomia toimijoita ja heidät on valittava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä valintaprosessilla, jossa noudatetaan objektiivisia asiantuntemukseen ja ansioihin perustuvia kriteerejä. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen Unkari kuuli OECD:tä ja Euroopan neuvostoa ja sääti uuden korruptiontorjuntatyöryhmän perustamisesta integriteettiviranomaista koskevassa laissa. Uusi korruptiontorjuntatyöryhmä perustettiin lopulta 1 päivänä joulukuuta 2022.

| (38) | Tämän kehityksen pohjalta ja komission arvion perusteella neuvosto katsoo, että Unkari on toteuttanut asiaankuuluvat täytäntöönpanon avainvaiheet ja että integriteettiviranomaista koskevaan lakiin sisältyvä sääntelykehys uutta korruptiontorjuntatyöryhmää varten täyttää korjaavassa toimenpiteessä annetut sitoumukset. |
| --- | --- |

(38)

Tämän kehityksen pohjalta ja komission arvion perusteella neuvosto katsoo, että Unkari on toteuttanut asiaankuuluvat täytäntöönpanon avainvaiheet ja että integriteettiviranomaista koskevaan lakiin sisältyvä sääntelykehys uutta korruptiontorjuntatyöryhmää varten täyttää korjaavassa toimenpiteessä annetut sitoumukset.

c)   Korruptiontorjuntakehyksen lujittaminen

Korruptiontorjuntakehyksen lujittaminen

| (39) | Unkari sitoutui hyväksymään viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2022 petostentorjunta- ja korruptiontorjuntastrategiat, joissa määritellään unionin rahoitustuen täytäntöönpanoon osallistuville yhteisöille kuuluvat petosten, eturistiriitojen ja korruption ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja korjaamiseen liittyvät tehtävät. Unkari sitoutui lisäksi laajentamaan varallisuusilmoitusten henkilöllistä ja aineellista soveltamisalaa 1 päivästä marraskuuta 2022 alkaen. Tämä korjaava toimenpide on luonteeltaan horisontaalinen ja systeeminen korruption torjumiseksi ja poliittisen avoimuuden varmistamiseksi. Se on näin ollen yksi keskeisistä Unkarin ehdottamista korjaavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(39)

Unkari sitoutui hyväksymään viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2022 petostentorjunta- ja korruptiontorjuntastrategiat, joissa määritellään unionin rahoitustuen täytäntöönpanoon osallistuville yhteisöille kuuluvat petosten, eturistiriitojen ja korruption ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja korjaamiseen liittyvät tehtävät. Unkari sitoutui lisäksi laajentamaan varallisuusilmoitusten henkilöllistä ja aineellista soveltamisalaa 1 päivästä marraskuuta 2022 alkaen. Tämä korjaava toimenpide on luonteeltaan horisontaalinen ja systeeminen korruption torjumiseksi ja poliittisen avoimuuden varmistamiseksi. Se on näin ollen yksi keskeisistä Unkarin ehdottamista korjaavista toimenpiteistä.

| (40) | Komission edotuksen toimittamisen jälkeen Unkari toteutti useita toimia tämän korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaiheiden toteuttamiseksi. Unkari hyväksyi 30 päivänä syyskuuta 2022 petostentorjunta- ja korruptiontorjuntastrategian ohjelmakaudelle 2021–2027 ja elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa varten (hallituksen päätös 1470/2022). Strategiaa muutettiin myöhemmin, ja uusi versio hyväksyttiin ja julkaistiin 15 päivänä marraskuuta 2022 (hallituksen päätös 1540/2022). Parlamentti hyväksyi 25 päivänä lokakuuta 2022 varallisuusilmoituksia koskevan lain (vuoden 2022 laki XXXI), joka tuli voimaan 1 päivänä marraskuuta 2022 tietyin poikkeuksin. Unkari toimitti 15 päivänä marraskuuta 2022 maan parlamentille muutosesityksen varallisuusilmoituksia koskevasta laista osana 7 päivänä joulukuuta hyväksyttyä palvelupakettia. |
| --- | --- |

(40)

Komission edotuksen toimittamisen jälkeen Unkari toteutti useita toimia tämän korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaiheiden toteuttamiseksi. Unkari hyväksyi 30 päivänä syyskuuta 2022 petostentorjunta- ja korruptiontorjuntastrategian ohjelmakaudelle 2021–2027 ja elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa varten (hallituksen päätös 1470/2022). Strategiaa muutettiin myöhemmin, ja uusi versio hyväksyttiin ja julkaistiin 15 päivänä marraskuuta 2022 (hallituksen päätös 1540/2022). Parlamentti hyväksyi 25 päivänä lokakuuta 2022 varallisuusilmoituksia koskevan lain (vuoden 2022 laki XXXI), joka tuli voimaan 1 päivänä marraskuuta 2022 tietyin poikkeuksin. Unkari toimitti 15 päivänä marraskuuta 2022 maan parlamentille muutosesityksen varallisuusilmoituksia koskevasta laista osana 7 päivänä joulukuuta hyväksyttyä palvelupakettia.

| (41) | Petostentorjunta- ja korruptiontorjuntastrategioiden osalta komissio totesi 30 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan tiedonannossa, että vaikka Unkari ei saavuttanut sovittua määräaikaa, mikä johtui muutosten hyväksymisestä, Unkari kuitenkin täytti korjaavassa toimenpiteessä annetut sitoumukset. Varallisuusilmoitusten osalta komissio totesi, että korjaavan toimenpiteen mukaisesti varallisuusilmoituksia koskevassa laissa laajennetaan varallisuusilmoitusten henkilöllinen soveltamisala kattamaan henkilöt, jotka on valittu johtavaan poliittiseen tehtävään, parlamentin jäsenet sekä heidän samassa taloudessa asuvat sukulaisensa. Lailla laajennetaan myös varallisuusilmoitusten aineellinen soveltamisala kattamaan kaikki merkitykselliset varat. Komission arvion perusteella Unkarin käyttöön ottamassa varallisuusilmoituksia koskevassa sääntelykehyksessä on kuitenkin edelleen merkittäviä heikkouksia, riskejä ja puutteita ja erityisesti i) epäselvyyttä ja puutetta oikeusvarmuudesta kiinteistöomistusten julkistamisvelvoitteiden osalta, mukaan lukien Unkarin lainkäyttövallan ulkopuolella sijaitsevat kiinteistöt; ii) epäselvyyttä tiettyjen johtavassa asemassa olevien henkilöiden, virkamiesten ja parlamentin jäsenten sekä heidän samassa taloudessa asuvien puolisoidensa tai avopuolisoidensa ja lastensa varallisuutta, tuloja ja taloudellisia intressejä koskevan ilmoituksen henkilöllisestä, aineellisesta ja ajallisesta soveltamisalasta; iii) varallisuusilmoituksia koskevaan lakiin ei ole sisällytetty nimenomaista viittausta sellaisen järjestelmän perustamiseen, jossa sähköisessä muodossa toimitettavat varallisuusilmoitukset tallennetaan julkiseen tietokantaan, josta niitä voi hakea maksutta ja ilman rekisteröitymistä. Neuvosto katsoo näistä syistä, joita käsitellään tarkemmin komission tiedonannossa, että havaitut heikkoudet luovat mahdollisia porsaanreikiä lainsäädäntöön ja siten heikentävät korjaavan toimenpiteen tehokkuutta. |
| --- | --- |

(41)

Petostentorjunta- ja korruptiontorjuntastrategioiden osalta komissio totesi 30 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan tiedonannossa, että vaikka Unkari ei saavuttanut sovittua määräaikaa, mikä johtui muutosten hyväksymisestä, Unkari kuitenkin täytti korjaavassa toimenpiteessä annetut sitoumukset. Varallisuusilmoitusten osalta komissio totesi, että korjaavan toimenpiteen mukaisesti varallisuusilmoituksia koskevassa laissa laajennetaan varallisuusilmoitusten henkilöllinen soveltamisala kattamaan henkilöt, jotka on valittu johtavaan poliittiseen tehtävään, parlamentin jäsenet sekä heidän samassa taloudessa asuvat sukulaisensa. Lailla laajennetaan myös varallisuusilmoitusten aineellinen soveltamisala kattamaan kaikki merkitykselliset varat. Komission arvion perusteella Unkarin käyttöön ottamassa varallisuusilmoituksia koskevassa sääntelykehyksessä on kuitenkin edelleen merkittäviä heikkouksia, riskejä ja puutteita ja erityisesti i) epäselvyyttä ja puutetta oikeusvarmuudesta kiinteistöomistusten julkistamisvelvoitteiden osalta, mukaan lukien Unkarin lainkäyttövallan ulkopuolella sijaitsevat kiinteistöt; ii) epäselvyyttä tiettyjen johtavassa asemassa olevien henkilöiden, virkamiesten ja parlamentin jäsenten sekä heidän samassa taloudessa asuvien puolisoidensa tai avopuolisoidensa ja lastensa varallisuutta, tuloja ja taloudellisia intressejä koskevan ilmoituksen henkilöllisestä, aineellisesta ja ajallisesta soveltamisalasta; iii) varallisuusilmoituksia koskevaan lakiin ei ole sisällytetty nimenomaista viittausta sellaisen järjestelmän perustamiseen, jossa sähköisessä muodossa toimitettavat varallisuusilmoitukset tallennetaan julkiseen tietokantaan, josta niitä voi hakea maksutta ja ilman rekisteröitymistä. Neuvosto katsoo näistä syistä, joita käsitellään tarkemmin komission tiedonannossa, että havaitut heikkoudet luovat mahdollisia porsaanreikiä lainsäädäntöön ja siten heikentävät korjaavan toimenpiteen tehokkuutta.

d)   Läpinäkyvyyden varmistaminen yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden käyttäessä unionin tukea

Läpinäkyvyyden varmistaminen yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden käyttäessä unionin tukea

| (42) | Unkari sitoutui varmistamaan läpinäkyvyyden yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden käyttäessä unionin tukea muuttamalla asiaankuuluvaa sääntelykehystä 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen maan parlamentti hyväksyi säädöksen, jolla muutettiin tiettyjä lakeja, jotka koskevat julkista tehtävää hoitavia yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöitä, kansallista vero- ja tullihallintoa sekä Euroopan unionin talousarviovarojen käytön valvontaan liittyviä Euroopan petostentorjuntaviraston tarkastuksia (laki XXIX, 2022), ja joka tuli voimaan 13 päivänä lokakuuta 2022. |
| --- | --- |

(42)

Unkari sitoutui varmistamaan läpinäkyvyyden yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden käyttäessä unionin tukea muuttamalla asiaankuuluvaa sääntelykehystä 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen maan parlamentti hyväksyi säädöksen, jolla muutettiin tiettyjä lakeja, jotka koskevat julkista tehtävää hoitavia yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöitä, kansallista vero- ja tullihallintoa sekä Euroopan unionin talousarviovarojen käytön valvontaan liittyviä Euroopan petostentorjuntaviraston tarkastuksia (laki XXIX, 2022), ja joka tuli voimaan 13 päivänä lokakuuta 2022.

| (43) | Korjaavan toimenpiteen mukaisesti vuonna 2022 annetulla lailla XXIX tehtiin muutoksia, joilla laajennettiin julkisia hankintoja ja eturistiriitoja koskevien sääntöjen soveltamisalaa niin, että ne kattavat myös julkista tehtävää hoitavat yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöt. Sääntelykehys ei kuitenkaan edelleenkään estä korkean tason virkamiehiä, kuten maan parlamentin ja Unkarin riippumattomien elinten poliittisissa johtotehtävissä toimivia henkilöitä, toimimasta yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden johtokuntien jäseninä, vaikka komissio on toistuvasti pyytänyt estämään sen. Lisäksi Unkari salli 1 päivästä marraskuuta 2022 alkaen uudelleen sen, että poliittisissa johtotehtävissä toimivat henkilöt voivat (yleistä kieltoa koskevalla poikkeuksella) tehdä myös muuta palkallista työtä, mukaan lukien olla jäsenenä yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden johtokunnissa. Neuvosto katsoo näistä syistä, jotka esitellään tarkemmin komission tiedonannossa, että sääntelykehyksen heikkoudet yhdessä uuden lainsäädäntökehityksen kanssa pahentavat mahdollista eturistiriitaa, joka korjaavalla toimenpiteellä oli tarkoitus ratkaista, tehden näin toimenpiteestä riittämättömän komission alun perin esittämien huolenaiheiden ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

(43)

Korjaavan toimenpiteen mukaisesti vuonna 2022 annetulla lailla XXIX tehtiin muutoksia, joilla laajennettiin julkisia hankintoja ja eturistiriitoja koskevien sääntöjen soveltamisalaa niin, että ne kattavat myös julkista tehtävää hoitavat yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöt. Sääntelykehys ei kuitenkaan edelleenkään estä korkean tason virkamiehiä, kuten maan parlamentin ja Unkarin riippumattomien elinten poliittisissa johtotehtävissä toimivia henkilöitä, toimimasta yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden johtokuntien jäseninä, vaikka komissio on toistuvasti pyytänyt estämään sen. Lisäksi Unkari salli 1 päivästä marraskuuta 2022 alkaen uudelleen sen, että poliittisissa johtotehtävissä toimivat henkilöt voivat (yleistä kieltoa koskevalla poikkeuksella) tehdä myös muuta palkallista työtä, mukaan lukien olla jäsenenä yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden johtokunnissa. Neuvosto katsoo näistä syistä, jotka esitellään tarkemmin komission tiedonannossa, että sääntelykehyksen heikkoudet yhdessä uuden lainsäädäntökehityksen kanssa pahentavat mahdollista eturistiriitaa, joka korjaavalla toimenpiteellä oli tarkoitus ratkaista, tehden näin toimenpiteestä riittämättömän komission alun perin esittämien huolenaiheiden ratkaisemiseksi.

e)   Erityisen menettelyn käyttöönotto julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hoitoon liittyviä rikoksia varten

Erityisen menettelyn käyttöönotto julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hoitoon liittyviä rikoksia varten

| (44) | Unkari sitoutui ottamaan käyttöön oikeudellista valvontaa koskevan uuden menettelyn, joka koskee julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hallinnointiin liittyviä rikoksia. Korvaavan toimenpiteen mukaisesti uudessa menettelyssä on säädettävä syyttäjän tai tutkintaviranomaisen tekemän, rikosilmoituksen tutkimatta jättämistä tai rikosoikeudellisen menettelyn lopettamista (eli rikostutkinnan lopettamista ilman syytettä) koskevan päätöksen oikeudellisesta valvonnasta, joka koskee korruptiota tai korruptioon liittyviä käytäntöjä. Uudessa menettelyssä tutkintatuomarille on annettava toimivalta määrätä, että rikosoikeudellinen menettely on aloitettava tai että sitä on jatkettava. Kaikki luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, viranomaisia lukuun ottamatta, voivat tehdä menettelyn nojalla esityksiä, mikä voisi myös johtaa mahdollisuuteen nostaa syyte tuomioistuimessa. Tämä korjaava toimenpide on horisontaalinen toimenpide, jolla pyritään korjaamaan syytetoimien tehokkuuteen liittyvät rakenteelliset ongelmat Unkarissa ja varmistamaan, että unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutetaan tehokkaita ja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä SEUT 325 artiklan mukaisesti. Se on näin ollen yksi keskeisistä korjaavista toimenpiteistä, joita Unkari ehdotti komission esittämien huolenaiheiden ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

(44)

Unkari sitoutui ottamaan käyttöön oikeudellista valvontaa koskevan uuden menettelyn, joka koskee julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hallinnointiin liittyviä rikoksia. Korvaavan toimenpiteen mukaisesti uudessa menettelyssä on säädettävä syyttäjän tai tutkintaviranomaisen tekemän, rikosilmoituksen tutkimatta jättämistä tai rikosoikeudellisen menettelyn lopettamista (eli rikostutkinnan lopettamista ilman syytettä) koskevan päätöksen oikeudellisesta valvonnasta, joka koskee korruptiota tai korruptioon liittyviä käytäntöjä. Uudessa menettelyssä tutkintatuomarille on annettava toimivalta määrätä, että rikosoikeudellinen menettely on aloitettava tai että sitä on jatkettava. Kaikki luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, viranomaisia lukuun ottamatta, voivat tehdä menettelyn nojalla esityksiä, mikä voisi myös johtaa mahdollisuuteen nostaa syyte tuomioistuimessa. Tämä korjaava toimenpide on horisontaalinen toimenpide, jolla pyritään korjaamaan syytetoimien tehokkuuteen liittyvät rakenteelliset ongelmat Unkarissa ja varmistamaan, että unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutetaan tehokkaita ja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä SEUT 325 artiklan mukaisesti. Se on näin ollen yksi keskeisistä korjaavista toimenpiteistä, joita Unkari ehdotti komission esittämien huolenaiheiden ratkaisemiseksi.

| (45) | Unkari sisällytti ehdotettuun korjaavaan toimenpiteeseen useita seikkoja, joita koskeva arvio oli myönteinen komission ehdotuksen tekohetkellä, kuten oikeushenkilöiden mahdollisuus aloittaa oikeudellinen valvontamenettely, rikoksesta ilmoittavalle henkilölle taattu etuoikeutettu menettelyllinen asema, viittaus siihen, että yksinomainen toimivalta käsitellä asiat uudessa menettelyssä annetaan siihen erikoistuneelle tuomioistuimelle (Budan alemman oikeusasteen tuomioistuin), viittaus siihen, että kaikki uuteen menettelyyn osallistuvat tuomioistuimet ja tutkintatuomarit noudattavat SEU 19 artiklan 1 kohtaa ja asiaa koskevaa unionin säännöstöä, ja menettelyn yleinen kohtuullinen aikataulu. Unkari sitoutui myös toteuttamaan täytäntöönpanon avainvaiheet rikosprosessilakiin ja siihen liittyviin täytäntöönpanoasetuksiin tarvittavien muutosten hyväksymiseksi ja voimaansaattamiseksi 15 päivään marraskuuta 2022 mennessä. Sen jälkeen kun komission ehdotus oli toimitettu, maan parlamentti hyväksyi 3 päivänä lokakuuta 2022 lain rikosprosessilaista vuonna 2017 annetun lain XC muuttamisesta, jäljempänä ’oikeudellista valvontaa koskeva laki’, joka tuli voimaan 15 päivänä marraskuuta 2022, jota muutettiin jälleen komission kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen ja jonka tarkistettu versio hyväksyttiin 22 päivänä marraskuuta 2022. Unkari pani vireille lain ennakkoarvioinnin perustuslakituomioistuimessa, joka katsoi oikeudellista valvontaa koskevan lain olevan Unkarin perustuslaissa säädetyn syytetoimien yksinoikeutta koskevan periaatteen mukainen. Unkari toimitti lopulta komissiolle asetusluonnokset, joissa vahvistetaan oikeudellista valvontaa koskevan uuden menettelyn soveltamisen edellyttämät täytäntöönpanoasetukset, ja sitoutui hyväksymään ne viipymättä sen varmistamiseksi, että ne tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2023. |
| --- | --- |

(45)

Unkari sisällytti ehdotettuun korjaavaan toimenpiteeseen useita seikkoja, joita koskeva arvio oli myönteinen komission ehdotuksen tekohetkellä, kuten oikeushenkilöiden mahdollisuus aloittaa oikeudellinen valvontamenettely, rikoksesta ilmoittavalle henkilölle taattu etuoikeutettu menettelyllinen asema, viittaus siihen, että yksinomainen toimivalta käsitellä asiat uudessa menettelyssä annetaan siihen erikoistuneelle tuomioistuimelle (Budan alemman oikeusasteen tuomioistuin), viittaus siihen, että kaikki uuteen menettelyyn osallistuvat tuomioistuimet ja tutkintatuomarit noudattavat SEU 19 artiklan 1 kohtaa ja asiaa koskevaa unionin säännöstöä, ja menettelyn yleinen kohtuullinen aikataulu. Unkari sitoutui myös toteuttamaan täytäntöönpanon avainvaiheet rikosprosessilakiin ja siihen liittyviin täytäntöönpanoasetuksiin tarvittavien muutosten hyväksymiseksi ja voimaansaattamiseksi 15 päivään marraskuuta 2022 mennessä. Sen jälkeen kun komission ehdotus oli toimitettu, maan parlamentti hyväksyi 3 päivänä lokakuuta 2022 lain rikosprosessilaista vuonna 2017 annetun lain XC muuttamisesta, jäljempänä ’oikeudellista valvontaa koskeva laki’, joka tuli voimaan 15 päivänä marraskuuta 2022, jota muutettiin jälleen komission kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen ja jonka tarkistettu versio hyväksyttiin 22 päivänä marraskuuta 2022. Unkari pani vireille lain ennakkoarvioinnin perustuslakituomioistuimessa, joka katsoi oikeudellista valvontaa koskevan lain olevan Unkarin perustuslaissa säädetyn syytetoimien yksinoikeutta koskevan periaatteen mukainen. Unkari toimitti lopulta komissiolle asetusluonnokset, joissa vahvistetaan oikeudellista valvontaa koskevan uuden menettelyn soveltamisen edellyttämät täytäntöönpanoasetukset, ja sitoutui hyväksymään ne viipymättä sen varmistamiseksi, että ne tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2023.

| (46) | Oikeudellista valvontaa koskevalla lailla pannaan täytäntöön useita korjaavissa toimenpiteissä ehdotettuja sitoumuksia tekemällä rikosprosessilakiin asiaa koskevia muutoksia. Komissio on myös suhtautunut myönteisesti Unkarin toteuttamiin lisätoimiin oikeudellista valvontaa koskevan lain muutoksen puitteissa, kuten integriteettiviranomaisen valtuus esittää tarkistusta tai uudelleentarkistusta sekä oikeuden poistaminen yleiseltä syyttäjältä esittää ylimääräisiä muutoksenhakukeinoja päätöksiä vastaan. Kuten komission arvio osoittaa, oikeudellista valvontaa koskevan lain erityisissä säännöksissä säädetään kuitenkin menettelyä koskevasta harkintavallasta, jota voitaisiin käyttää valitus- tai syyte-esityksen käsittelyn lopputulokseen vaikuttamiseksi, mikä vaarantaa korjaavan toimenpiteen tehokkuuden ja yleisen riittävyyden. Erityisesti i) sovellettavissa säännöissä ei täsmennetä selkeästi, mitä oikeudellisia seurauksia syyttäjälle aiheutuu tuomioistuimen päätöksestä, jolla syyttäjän ratkaisu kumotaan valitusesityksen perusteella. Koska ei ole takeita siitä, että oikeudellista valvontaa koskevat päätökset johtaisivat asianmukaisiin syytetoimiin, syyttäjälle annettu harkintavalta heikentää vakavasti korjaavan toimenpiteen tehokkuutta ja siten sen riittävyyttä. Lisäksi ii) tapauksissa, joissa syytemenettely voidaan aloittaa, oikeudellista valvontaa koskevassa laissa edellytetään, että asiaa käsittelevä tuomioistuin tutkii syyte-esityksen perusteet suljetuin ovin ja kuulematta todisteita, mikä tulee uudessa menettelyssä käyttöön otetun muodollisia perusteita koskevan alustavan tutkinnan lisäksi.
  Komission arvioinnin ja siinä esitettyjen perustelujen perusteella tällainen syyte-esityksen perusteiden tutkiminen asiaa käsittelevässä tuomioistuimessa tarkoittaa asiasisällön etukäteistutkintaa, jossa vaarana on asiakysymykseen perustuvan ratkaisun ennakoiminen tai sen estäminen ilman mahdollisuutta etsiä ja kuulla todisteita asiassa. Tämä on tarpeeton vaihe, joka heikentää korjaavan toimenpiteen tehokkuutta. Oikeudellista valvontaa koskevassa laissa ei myöskään täsmennetä uusien sääntöjen soveltamisaikaa, eikä siinä etenkään täsmennetä, että uutta menettelyä sovelletaan myös ennen 1 päivää tammikuuta 2023 tehtyihin (muihin kuin vanhentuneisiin) rikoksiin. Neuvosto katsoo näistä syistä ja komission tiedonannossa esiin tuoduista syistä, että havaitut heikkoudet ovat niin vakavia, että ne vaarantavat vakavasti korjaavien toimenpiteiden riittävyyden, jotta voitaisiin puuttua julkisen omaisuuden alalla tehtyjen rikosten tehottomaan tutkintaan, syytteeseenpanoon ja seuraamusten määräämiseen. |
| --- | --- |

(46)

Oikeudellista valvontaa koskevalla lailla pannaan täytäntöön useita korjaavissa toimenpiteissä ehdotettuja sitoumuksia tekemällä rikosprosessilakiin asiaa koskevia muutoksia. Komissio on myös suhtautunut myönteisesti Unkarin toteuttamiin lisätoimiin oikeudellista valvontaa koskevan lain muutoksen puitteissa, kuten integriteettiviranomaisen valtuus esittää tarkistusta tai uudelleentarkistusta sekä oikeuden poistaminen yleiseltä syyttäjältä esittää ylimääräisiä muutoksenhakukeinoja päätöksiä vastaan. Kuten komission arvio osoittaa, oikeudellista valvontaa koskevan lain erityisissä säännöksissä säädetään kuitenkin menettelyä koskevasta harkintavallasta, jota voitaisiin käyttää valitus- tai syyte-esityksen käsittelyn lopputulokseen vaikuttamiseksi, mikä vaarantaa korjaavan toimenpiteen tehokkuuden ja yleisen riittävyyden. Erityisesti i) sovellettavissa säännöissä ei täsmennetä selkeästi, mitä oikeudellisia seurauksia syyttäjälle aiheutuu tuomioistuimen päätöksestä, jolla syyttäjän ratkaisu kumotaan valitusesityksen perusteella. Koska ei ole takeita siitä, että oikeudellista valvontaa koskevat päätökset johtaisivat asianmukaisiin syytetoimiin, syyttäjälle annettu harkintavalta heikentää vakavasti korjaavan toimenpiteen tehokkuutta ja siten sen riittävyyttä. Lisäksi ii) tapauksissa, joissa syytemenettely voidaan aloittaa, oikeudellista valvontaa koskevassa laissa edellytetään, että asiaa käsittelevä tuomioistuin tutkii syyte-esityksen perusteet suljetuin ovin ja kuulematta todisteita, mikä tulee uudessa menettelyssä käyttöön otetun muodollisia perusteita koskevan alustavan tutkinnan lisäksi.

Komission arvioinnin ja siinä esitettyjen perustelujen perusteella tällainen syyte-esityksen perusteiden tutkiminen asiaa käsittelevässä tuomioistuimessa tarkoittaa asiasisällön etukäteistutkintaa, jossa vaarana on asiakysymykseen perustuvan ratkaisun ennakoiminen tai sen estäminen ilman mahdollisuutta etsiä ja kuulla todisteita asiassa. Tämä on tarpeeton vaihe, joka heikentää korjaavan toimenpiteen tehokkuutta. Oikeudellista valvontaa koskevassa laissa ei myöskään täsmennetä uusien sääntöjen soveltamisaikaa, eikä siinä etenkään täsmennetä, että uutta menettelyä sovelletaan myös ennen 1 päivää tammikuuta 2023 tehtyihin (muihin kuin vanhentuneisiin) rikoksiin. Neuvosto katsoo näistä syistä ja komission tiedonannossa esiin tuoduista syistä, että havaitut heikkoudet ovat niin vakavia, että ne vaarantavat vakavasti korjaavien toimenpiteiden riittävyyden, jotta voitaisiin puuttua julkisen omaisuuden alalla tehtyjen rikosten tehottomaan tutkintaan, syytteeseenpanoon ja seuraamusten määräämiseen.

f)   Tarkastus- ja valvontamekanismien lujittaminen EU:n tuen moitteettoman käytön varmistamiseksi

Tarkastus- ja valvontamekanismien lujittaminen EU:n tuen moitteettoman käytön varmistamiseksi

| (47) | Unkari sitoutui lujittamaan tarkastus- ja valvontamekanismeja varmistaakseen unionin tuen moitteettoman käytön sisällyttämällä asiaa koskevaan kansalliseen lainsäädäntöön säännöksiä, joilla lujitetaan sääntöjä ja menettelyjä, jotta voidaan tuloksellisemmin ehkäistä, havaita ja korjata unionin varojen käyttöön liittyviä eturistiriitoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (4) 61 artiklan mukaisesti, mukaan lukien eturistiriitoja koskevien ilmoitusten pätevyyden tosiasiallinen valvontamekanismi. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen Unkari toteutti useita toimia tämän korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaiheiden toteuttamiseksi. Maan parlamentti hyväksyi ja muutti edelleen vuonna 2022 annettua lakia XXVIII, jolla perustettiin sisäisen tarkastuksen ja integriteetin osasto pääministerin kansliaan antaakseen sille takeet riippumattomuudesta ja tehokkuudesta. Palvelupakettiin sisältyi myös laki, jolla muutettiin EU-varojen hallinnoinnista vastaava pääosastoa (EUTAF) koskevaa sääntelykehystä. Unkari hyväksyi lisäksi hallituksen asetuksen 373/2022, muutosasetuksen 374/2022 sekä hallituksen asetuksen 463/2022, joilla lujitetaan sääntöjä ja menettelyjä eturistiriitojen tosiasialliseksi ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi. Neuvosto katsoo komission 30 päivänä marraskuuta 2022 antaman tiedoksiannon ja siinä esitettyjen perustelujen perusteella, että Unkari on toteuttanut täytäntöönpanon avainvaiheet ja että asianomaiset säädökset täyttävät korjaavassa toimenpiteessä annetut sitoumukset. |
| --- | --- |

(47)

Unkari sitoutui lujittamaan tarkastus- ja valvontamekanismeja varmistaakseen unionin tuen moitteettoman käytön sisällyttämällä asiaa koskevaan kansalliseen lainsäädäntöön säännöksiä, joilla lujitetaan sääntöjä ja menettelyjä, jotta voidaan tuloksellisemmin ehkäistä, havaita ja korjata unionin varojen käyttöön liittyviä eturistiriitoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (4) 61 artiklan mukaisesti, mukaan lukien eturistiriitoja koskevien ilmoitusten pätevyyden tosiasiallinen valvontamekanismi. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen Unkari toteutti useita toimia tämän korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaiheiden toteuttamiseksi. Maan parlamentti hyväksyi ja muutti edelleen vuonna 2022 annettua lakia XXVIII, jolla perustettiin sisäisen tarkastuksen ja integriteetin osasto pääministerin kansliaan antaakseen sille takeet riippumattomuudesta ja tehokkuudesta. Palvelupakettiin sisältyi myös laki, jolla muutettiin EU-varojen hallinnoinnista vastaava pääosastoa (EUTAF) koskevaa sääntelykehystä. Unkari hyväksyi lisäksi hallituksen asetuksen 373/2022, muutosasetuksen 374/2022 sekä hallituksen asetuksen 463/2022, joilla lujitetaan sääntöjä ja menettelyjä eturistiriitojen tosiasialliseksi ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi. Neuvosto katsoo komission 30 päivänä marraskuuta 2022 antaman tiedoksiannon ja siinä esitettyjen perustelujen perusteella, että Unkari on toteuttanut täytäntöönpanon avainvaiheet ja että asianomaiset säädökset täyttävät korjaavassa toimenpiteessä annetut sitoumukset.

4

g)   Sellaisten unionin varoista rahoitettujen tarjousmenettelyjen osuuden pienentäminen, joissa saadaan vain yksi tarjous

Sellaisten unionin varoista rahoitettujen tarjousmenettelyjen osuuden pienentäminen, joissa saadaan vain yksi tarjous

| (48) | Unkari sitoutui 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä supistamaan kansallisesta talousarviosta rahoitettujen ja vuonna 2022 päätettyjen, yhden ainoan tarjouksen perusteella tehtyjen hankintasopimusten osuuden asteittain alle 15 prosenttiin, sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti laskettuna. Tämän toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaihe oli EUTAF:n tekemä ensimmäinen tarkastus, joka koski sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmien noudattamista ja joka oli tehtävä 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Unkari toimitti kertomuksen 7 päivänä lokakuuta 2022 ja komission huomautusten perusteella tarkistetun lopullisen version 3 päivänä marraskuuta 2022. Tarkastuksessa todettiin, että käytetty menetelmä oli asianmukainen ja sisämarkkinoiden tulostaulussa käytetyn menetelmän mukainen, lukuun ottamatta yhtä poikkeusta, josta EUTAF on antanut suosituksen. Neuvosto katsoo komission 30 päivänä marraskuuta 2022 tekemän arvioinnin ja siinä esitettyjen perustelujen perusteella, että Unkari on toteuttanut korjaavan toimenpiteen edellyttämän täytäntöönpanon avainvaiheen. |
| --- | --- |

(48)

Unkari sitoutui 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä supistamaan kansallisesta talousarviosta rahoitettujen ja vuonna 2022 päätettyjen, yhden ainoan tarjouksen perusteella tehtyjen hankintasopimusten osuuden asteittain alle 15 prosenttiin, sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti laskettuna. Tämän toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaihe oli EUTAF:n tekemä ensimmäinen tarkastus, joka koski sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmien noudattamista ja joka oli tehtävä 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Unkari toimitti kertomuksen 7 päivänä lokakuuta 2022 ja komission huomautusten perusteella tarkistetun lopullisen version 3 päivänä marraskuuta 2022. Tarkastuksessa todettiin, että käytetty menetelmä oli asianmukainen ja sisämarkkinoiden tulostaulussa käytetyn menetelmän mukainen, lukuun ottamatta yhtä poikkeusta, josta EUTAF on antanut suosituksen. Neuvosto katsoo komission 30 päivänä marraskuuta 2022 tekemän arvioinnin ja siinä esitettyjen perustelujen perusteella, että Unkari on toteuttanut korjaavan toimenpiteen edellyttämän täytäntöönpanon avainvaiheen.

i)   Yhden tarjouksen perusteella tehtyjä sopimuksia koskevan raportointivälineen kehittäminen sellaisten julkisten hankintojen seuraamiseksi, joihin liittyy vain yksi tarjous, ja niistä raportoimiseksi

Yhden tarjouksen perusteella tehtyjä sopimuksia koskevan raportointivälineen kehittäminen sellaisten julkisten hankintojen seuraamiseksi, joihin liittyy vain yksi tarjous, ja niistä raportoimiseksi

| (49) | Unkari sitoutui kehittämään 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä uuden seuranta- ja raportointivälineen, jolla mitataan yhden tarjouksen perusteella tehtyjen sopimusten osuutta hankintamenettelyissä, jotka rahoitetaan joko kansallisilla varoilla tai unionin tuella tai molemmilla. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen Unkari toteutti useita toimia kyseisen korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaiheiden toteuttamiseksi. Unkari on erityisesti kehittänyt uuden seuranta- ja raportointivälineen, joka todettiin tarkastuksessa toimintavalmiiksi ja toimivaksi välineeksi, jolla voidaan seurata yhden tarjouksen perusteella tehtyjen sopimusten osuutta. Korjaavan toimenpiteen mukaisesti raportointivälinettä kehitetään edelleen niin, että se sisältää maantieteellisiä merkintöjä koskevat tiedot 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Komission 30 päivänä marraskuuta 2022 antaman tiedoksiannon ja siinä esitettyjen perustelujen perusteella neuvosto katsoo, että Unkari on toteuttanut täytäntöönpanon avainvaiheet ja että yhden tarjouksen raportointiväline on kehitetty ja se on toimintavalmis korjaavan toimenpiteen edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

(49)

Unkari sitoutui kehittämään 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä uuden seuranta- ja raportointivälineen, jolla mitataan yhden tarjouksen perusteella tehtyjen sopimusten osuutta hankintamenettelyissä, jotka rahoitetaan joko kansallisilla varoilla tai unionin tuella tai molemmilla. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen Unkari toteutti useita toimia kyseisen korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaiheiden toteuttamiseksi. Unkari on erityisesti kehittänyt uuden seuranta- ja raportointivälineen, joka todettiin tarkastuksessa toimintavalmiiksi ja toimivaksi välineeksi, jolla voidaan seurata yhden tarjouksen perusteella tehtyjen sopimusten osuutta. Korjaavan toimenpiteen mukaisesti raportointivälinettä kehitetään edelleen niin, että se sisältää maantieteellisiä merkintöjä koskevat tiedot 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Komission 30 päivänä marraskuuta 2022 antaman tiedoksiannon ja siinä esitettyjen perustelujen perusteella neuvosto katsoo, että Unkari on toteuttanut täytäntöönpanon avainvaiheet ja että yhden tarjouksen raportointiväline on kehitetty ja se on toimintavalmis korjaavan toimenpiteen edellyttämällä tavalla.

j)   Sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän (EPS) kehittäminen läpinäkyvyyden lisäämiseksi

Sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän (EPS) kehittäminen läpinäkyvyyden lisäämiseksi

| (50) | Lisätäkseen julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä Unkari sitoutui luomaan ja julkaisemaan sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän verkkosivustolla tietokannan, johon kootaan tiedot kaikista julkisia hankintamenettelyjä koskevista jälki-ilmoituksista jäsennellyssä muodossa, mukaan lukien tiedot, joissa on yrityksen tunnistenumerot ja kunkin yksittäisen yhteenliittymän jäsenen ja alihankkijan nimet. Kyseistä tietokantaa on määrä päivittää säännöllisesti, ja sen on määrä olla maksutta yleisön saatavilla. Komission edotuksen toimittamisen jälkeen Unkari ilmoitti komissiolle, että vaaditut toiminnot sisältävän tietokannan kehittäminen oli saatu päätökseen 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Uuden tietokannan toimintoja koskevan komission arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että Unkari on toteuttanut tätä toimenpidettä koskevan täytäntöönpanon avainvaiheen täysin. |
| --- | --- |

(50)

Lisätäkseen julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä Unkari sitoutui luomaan ja julkaisemaan sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän verkkosivustolla tietokannan, johon kootaan tiedot kaikista julkisia hankintamenettelyjä koskevista jälki-ilmoituksista jäsennellyssä muodossa, mukaan lukien tiedot, joissa on yrityksen tunnistenumerot ja kunkin yksittäisen yhteenliittymän jäsenen ja alihankkijan nimet. Kyseistä tietokantaa on määrä päivittää säännöllisesti, ja sen on määrä olla maksutta yleisön saatavilla. Komission edotuksen toimittamisen jälkeen Unkari ilmoitti komissiolle, että vaaditut toiminnot sisältävän tietokannan kehittäminen oli saatu päätökseen 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Uuden tietokannan toimintoja koskevan komission arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että Unkari on toteuttanut tätä toimenpidettä koskevan täytäntöönpanon avainvaiheen täysin.

k)   Tuloksellisuuden mittauskehyksen kehittäminen julkisten hankintojen tehokkuuden ja kustannustehokkuuden arvioimiseksi

Tuloksellisuuden mittauskehyksen kehittäminen julkisten hankintojen tehokkuuden ja kustannustehokkuuden arvioimiseksi

| (51) | Unkari hyväksyi 5 päivänä syyskuuta 2022 hallituksen päätöksen 1425/2022 noudattaakseen sitoumustaan kehittää 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä tuloksellisuuden mittauskehys, jolla arvioidaan julkisten hankintojen tehokkuutta ja kustannustehokkuutta ja jonka on määrä olla toiminnassa 30 päivään marraskuuta 2022 mennessä. Unkari julkaisi 30 päivänä marraskuuta 2022 sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän verkkosivustolla asiakirjan, jossa esitetään tuloksellisuuden mittauskehys. Hallituksen päätöksessä 1425/2022 säädettyä kehystä koskevan komission arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että Unkari on toteuttanut asiaankuuluvan täytäntöönpanon avainvaiheen ja täyttänyt tätä toimenpidettä koskevat sitoumuksensa. |
| --- | --- |

(51)

Unkari hyväksyi 5 päivänä syyskuuta 2022 hallituksen päätöksen 1425/2022 noudattaakseen sitoumustaan kehittää 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä tuloksellisuuden mittauskehys, jolla arvioidaan julkisten hankintojen tehokkuutta ja kustannustehokkuutta ja jonka on määrä olla toiminnassa 30 päivään marraskuuta 2022 mennessä. Unkari julkaisi 30 päivänä marraskuuta 2022 sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän verkkosivustolla asiakirjan, jossa esitetään tuloksellisuuden mittauskehys. Hallituksen päätöksessä 1425/2022 säädettyä kehystä koskevan komission arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että Unkari on toteuttanut asiaankuuluvan täytäntöönpanon avainvaiheen ja täyttänyt tätä toimenpidettä koskevat sitoumuksensa.

o)   Komission ARACHNE-riskienpisteytysvälineen soveltaminen

Komission ARACHNE-riskienpisteytysvälineen soveltaminen

| (52) | Niiden huolenaiheiden osalta, jotka koskevat Unkarin kykyä parantaa unionin varojen käyttöön liittyvien eturistiriitojen tarkastuksia, Unkari sitoutui soveltamaan menettelyjä, joilla mahdollistetaan komission jäsenvaltioiden käyttöön antaman tiedonlouhinta- ja riskienpisteytysvälineen (ARACHNE) kaikkien toimintojen järjestelmällinen ja laajennettu käyttö unionin tuen täytäntöönpanossa kaikilla ohjelmakausilla, jotta eturistiriitoja, petoksia, korruptiota, päällekkäistä rahoitusta ja muita sääntöjenvastaisuuksia voidaan ehkäistä ja havaita tuloksellisesti. Unkarin hallitus antoi 30 päivänä syyskuuta 2022 hallituksen asetuksen 373/2022 ja muutosasetuksen 374/2022, jotka tulivat voimaan samana päivänä ja joiden säännöksillä varmistetaan tiettyjen tietojen säännöllinen toimittaminen ARACHNE-välineeseen. Samana päivänä ensimmäinen tietopaketti myös toimitettiin ARACHNE-välineeseen. Komission arvion mukaan hallituksen asetuksessa 373/2022 ja muutosasetuksessa 374/2022 vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ARACHNEn järjestelmälliselle ja tehokkaalle käytölle, ja tällä perusteella neuvosto katsoo, että Unkari on toteuttanut asiaankuuluvan täytäntöönpanon avainvaiheen ja täyttänyt tätä toimenpidettä koskevat sitoumuksensa. |
| --- | --- |

(52)

Niiden huolenaiheiden osalta, jotka koskevat Unkarin kykyä parantaa unionin varojen käyttöön liittyvien eturistiriitojen tarkastuksia, Unkari sitoutui soveltamaan menettelyjä, joilla mahdollistetaan komission jäsenvaltioiden käyttöön antaman tiedonlouhinta- ja riskienpisteytysvälineen (ARACHNE) kaikkien toimintojen järjestelmällinen ja laajennettu käyttö unionin tuen täytäntöönpanossa kaikilla ohjelmakausilla, jotta eturistiriitoja, petoksia, korruptiota, päällekkäistä rahoitusta ja muita sääntöjenvastaisuuksia voidaan ehkäistä ja havaita tuloksellisesti. Unkarin hallitus antoi 30 päivänä syyskuuta 2022 hallituksen asetuksen 373/2022 ja muutosasetuksen 374/2022, jotka tulivat voimaan samana päivänä ja joiden säännöksillä varmistetaan tiettyjen tietojen säännöllinen toimittaminen ARACHNE-välineeseen. Samana päivänä ensimmäinen tietopaketti myös toimitettiin ARACHNE-välineeseen. Komission arvion mukaan hallituksen asetuksessa 373/2022 ja muutosasetuksessa 374/2022 vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ARACHNEn järjestelmälliselle ja tehokkaalle käytölle, ja tällä perusteella neuvosto katsoo, että Unkari on toteuttanut asiaankuuluvan täytäntöönpanon avainvaiheen ja täyttänyt tätä toimenpidettä koskevat sitoumuksensa.

p)   OLAFin kanssa tehtävän yhteistyön lujittaminen

OLAFin kanssa tehtävän yhteistyön lujittaminen

| (53) | Unkari sitoutui lujittamaan yhteistyötä OLAFin kanssa nimeämällä toimivaltaisen kansallisen viranomaisen avustamaan OLAFia sen tehdessä tarkastuksia paikan päällä Unkarissa silloin kun kyseisten tarkastusten kohteena oleva talouden toimija kieltäytyy yhteistyöstä. Unkari sitoutui myös ottamaan käyttöön varoittavan taloudellisen seuraamuksen, joka määrätään, jos talouden toimija kieltäytyy yhteistyöstä OLAFin kanssa OLAFin paikan päällä suorittamia tarkastuksia ja todentamisia varten. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen maan parlamentti hyväksyi 4 päivänä lokakuuta 2022 lain XXIX, jolla muutettiin voimassa olevaa lainsäädäntöä siten, että kansallinen vero- ja tullihallinto nimettiin toimivaltaiseksi kansalliseksi viranomaiseksi avustamaan OLAFia ja käyttöön otettiin varoittava taloudellinen seuraamus, joka määrätään, jos talouden toimija kieltäytyy yhteistyöstä OLAFin kanssa. Neuvosto katsoo komission arvion perusteella, että Unkari on toteuttanut asiaankuuluvat täytäntöönpanon avainvaiheet ja täyttänyt tätä toimenpidettä koskevat sitoumuksensa. |
| --- | --- |

(53)

Unkari sitoutui lujittamaan yhteistyötä OLAFin kanssa nimeämällä toimivaltaisen kansallisen viranomaisen avustamaan OLAFia sen tehdessä tarkastuksia paikan päällä Unkarissa silloin kun kyseisten tarkastusten kohteena oleva talouden toimija kieltäytyy yhteistyöstä. Unkari sitoutui myös ottamaan käyttöön varoittavan taloudellisen seuraamuksen, joka määrätään, jos talouden toimija kieltäytyy yhteistyöstä OLAFin kanssa OLAFin paikan päällä suorittamia tarkastuksia ja todentamisia varten. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen maan parlamentti hyväksyi 4 päivänä lokakuuta 2022 lain XXIX, jolla muutettiin voimassa olevaa lainsäädäntöä siten, että kansallinen vero- ja tullihallinto nimettiin toimivaltaiseksi kansalliseksi viranomaiseksi avustamaan OLAFia ja käyttöön otettiin varoittava taloudellinen seuraamus, joka määrätään, jos talouden toimija kieltäytyy yhteistyöstä OLAFin kanssa. Neuvosto katsoo komission arvion perusteella, että Unkari on toteuttanut asiaankuuluvat täytäntöönpanon avainvaiheet ja täyttänyt tätä toimenpidettä koskevat sitoumuksensa.

q)   Sellaisen säädöksen hyväksyminen, jolla varmistetaan julkisten menojen suurempi läpinäkyvyys

Sellaisen säädöksen hyväksyminen, jolla varmistetaan julkisten menojen suurempi läpinäkyvyys

| (54) | Osana korjaavia toimenpiteitä Unkari sitoutui hyväksymään 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä säädöksen, jolla lisätään julkisten menojen läpinäkyvyyttä velvoittamalla kaikki julkiset elimet julkaisemaan keskusrekisterissä ennakoivasti ennalta määritellyt tiedot julkisten varojen käytöstä. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen maan parlamentti hyväksyi 8 päivänä marraskuuta 2022 lain XL, jota muutettiin 22 päivänä marraskuuta 2022 osana palvelupakettia. Lisämuutos hallinnollisen läpinäkyvyyttä koskevan lisämenettelyn perustamista koskeviin säännöksiin hyväksyttiin 7 päivänä joulukuuta 2022. Komission arvioinnissa todettiin, että Unkari toteutti tarvittavat täytäntöönpanon avainvaiheet, vaikka niiden täytäntöönpano viivästyi. Komission 9 päivänä joulukuuta 2022 päivitetyn arvion perusteella sääntelykehyksessä on kuitenkin edelleen heikkous, joka heikentää sen tehokkuutta, sillä erityisesti kaikkia hankintaviranomaisia ei velvoiteta julkaisemaan tietoja, jos julkisista menoista vastaavasta elimestä, hankintaviranomaisesta tai palveluntarjoajista, tavarantoimittajista ja kapasiteetin tarjoajista ei ole keskusrekisteriin ladattavia vähimmäistietoja. |
| --- | --- |

(54)

Osana korjaavia toimenpiteitä Unkari sitoutui hyväksymään 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä säädöksen, jolla lisätään julkisten menojen läpinäkyvyyttä velvoittamalla kaikki julkiset elimet julkaisemaan keskusrekisterissä ennakoivasti ennalta määritellyt tiedot julkisten varojen käytöstä. Komission ehdotuksen toimittamisen jälkeen maan parlamentti hyväksyi 8 päivänä marraskuuta 2022 lain XL, jota muutettiin 22 päivänä marraskuuta 2022 osana palvelupakettia. Lisämuutos hallinnollisen läpinäkyvyyttä koskevan lisämenettelyn perustamista koskeviin säännöksiin hyväksyttiin 7 päivänä joulukuuta 2022. Komission arvioinnissa todettiin, että Unkari toteutti tarvittavat täytäntöönpanon avainvaiheet, vaikka niiden täytäntöönpano viivästyi. Komission 9 päivänä joulukuuta 2022 päivitetyn arvion perusteella sääntelykehyksessä on kuitenkin edelleen heikkous, joka heikentää sen tehokkuutta, sillä erityisesti kaikkia hankintaviranomaisia ei velvoiteta julkaisemaan tietoja, jos julkisista menoista vastaavasta elimestä, hankintaviranomaisesta tai palveluntarjoajista, tavarantoimittajista ja kapasiteetin tarjoajista ei ole keskusrekisteriin ladattavia vähimmäistietoja.

| (55) | Yhteenvetona voidaan todeta, että Unkari toteutti useita toimia komission ehdotuksen mukana olevien perustelujen liitteessä lueteltujen (lainsäädännöllisten ja muiden kuin lainsäädännöllisten) täytäntöönpanon avainvaiheiden toteuttamiseksi, ja monien Unkarin korjaavien toimenpiteiden yhteydessä antamien sitoumusten voidaan katsoa täyttyneen edellä esitetyllä tavalla. Nämä myönteiset arviot eivät vaikuta tulevaan kehitykseen niiden korjaavien toimenpiteiden osalta, jotka on toteutettava käytännössä tai jotka edellyttävät pidempää täytäntöönpanoaikaa Unkarin sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(55)

Yhteenvetona voidaan todeta, että Unkari toteutti useita toimia komission ehdotuksen mukana olevien perustelujen liitteessä lueteltujen (lainsäädännöllisten ja muiden kuin lainsäädännöllisten) täytäntöönpanon avainvaiheiden toteuttamiseksi, ja monien Unkarin korjaavien toimenpiteiden yhteydessä antamien sitoumusten voidaan katsoa täyttyneen edellä esitetyllä tavalla. Nämä myönteiset arviot eivät vaikuta tulevaan kehitykseen niiden korjaavien toimenpiteiden osalta, jotka on toteutettava käytännössä tai jotka edellyttävät pidempää täytäntöönpanoaikaa Unkarin sitoumusten mukaisesti.

| (56) | Useisiin korjaaviin toimenpiteisiin liittyy kuitenkin edelleen merkittäviä heikkouksia, riskejä ja puutteita. Merkittävät heikkoudet heikentävät edelleen vakavasti erityisesti niiden korjaavien toimenpiteiden riittävyyttä, jotka ovat luonteeltaan horisontaalisia, rakenteellisia ja systeemisiä ja jotka ovat keskeisen tärkeitä niiden oikeusvaltion periaatteiden järjestelmällisten rikkomisten korjaamisessa, jotka koskevat julkisia hankintoja, syytetoimien tehokkuutta ja korruption torjuntaa Unkarissa. Nämä heikkoudet vaarantavat näin ollen korjaavien toimenpiteiden tehokkuuden kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(56)

Useisiin korjaaviin toimenpiteisiin liittyy kuitenkin edelleen merkittäviä heikkouksia, riskejä ja puutteita. Merkittävät heikkoudet heikentävät edelleen vakavasti erityisesti niiden korjaavien toimenpiteiden riittävyyttä, jotka ovat luonteeltaan horisontaalisia, rakenteellisia ja systeemisiä ja jotka ovat keskeisen tärkeitä niiden oikeusvaltion periaatteiden järjestelmällisten rikkomisten korjaamisessa, jotka koskevat julkisia hankintoja, syytetoimien tehokkuutta ja korruption torjuntaa Unkarissa. Nämä heikkoudet vaarantavat näin ollen korjaavien toimenpiteiden tehokkuuden kokonaisuudessaan.

| (57) | Kun otetaan huomioon vielä toteuttamatta olevien toimenpiteiden horisontaalinen, rakenteellinen ja systeeminen luonne, se tosiseikka, että Unkari on tyydyttävästi täyttänyt useita muihin erityisiin korjaaviin toimenpiteisiin liittyviä sitoumuksia, ei riitä ratkaisemaan havaittuja oikeusvaltion periaatteiden rikkomisia eikä niitä vaikutuksia, joita näillä rikkomisilla on tai voi olla unionin talousarvion kannalta. Kuten komission 9 päivänä joulukuuta 2022 päivitetyssä arviossa todetaan, ainoana poikkeuksena yleisen edun mukaisia varojen hallintasäätiöitä koskeva korjaava toimenpide, korjaavat toimenpiteet on arvioitava kokonaisuudessaan kokonaisvaltaisena pakettina ottaen huomioon niiden yleinen riittävyys tietyn tilanteen päättämiseksi ja perustuen määrällisen arvion ohella myös laadulliseen arvioon. |
| --- | --- |

(57)

Kun otetaan huomioon vielä toteuttamatta olevien toimenpiteiden horisontaalinen, rakenteellinen ja systeeminen luonne, se tosiseikka, että Unkari on tyydyttävästi täyttänyt useita muihin erityisiin korjaaviin toimenpiteisiin liittyviä sitoumuksia, ei riitä ratkaisemaan havaittuja oikeusvaltion periaatteiden rikkomisia eikä niitä vaikutuksia, joita näillä rikkomisilla on tai voi olla unionin talousarvion kannalta. Kuten komission 9 päivänä joulukuuta 2022 päivitetyssä arviossa todetaan, ainoana poikkeuksena yleisen edun mukaisia varojen hallintasäätiöitä koskeva korjaava toimenpide, korjaavat toimenpiteet on arvioitava kokonaisuudessaan kokonaisvaltaisena pakettina ottaen huomioon niiden yleinen riittävyys tietyn tilanteen päättämiseksi ja perustuen määrällisen arvion ohella myös laadulliseen arvioon.

| (58) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella olisi näin ollen pääteltävä, että Unkarin ilmoittamat korjaavat toimenpiteet, sellaisina kuin ne on hyväksytty ja ottaen huomioon niiden yksityiskohdat ja tästä aiheutuva epävarmuus toimenpiteiden käytännön toteuttamisesta, eivät kokonaisuutena tarkasteltuna korjaa oikeusvaltioperiaatteen havaittuja rikkomisia. Koska havaitut vaatimusten noudattamatta jättämiset liittyvät luonteeltaan systeemisiin rikkomisiin, ne vaikuttavat merkittävästi unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon ja unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoralla tavalla. |
| --- | --- |

(58)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella olisi näin ollen pääteltävä, että Unkarin ilmoittamat korjaavat toimenpiteet, sellaisina kuin ne on hyväksytty ja ottaen huomioon niiden yksityiskohdat ja tästä aiheutuva epävarmuus toimenpiteiden käytännön toteuttamisesta, eivät kokonaisuutena tarkasteltuna korjaa oikeusvaltioperiaatteen havaittuja rikkomisia. Koska havaitut vaatimusten noudattamatta jättämiset liittyvät luonteeltaan systeemisiin rikkomisiin, ne vaikuttavat merkittävästi unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon ja unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoralla tavalla.

| (59) | Jos neuvosto toteaa, että asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092 säädetyt edellytykset täyttyvät, se hyväksyy tasoltaan asianmukaisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että unionin talousarvio on suojattu todellisilta tai mahdollisilta vaikutuksilta, joita oikeusvaltioperiaatteen havaituista rikkomisista aiheutuu. |
| --- | --- |

(59)

Jos neuvosto toteaa, että asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092 säädetyt edellytykset täyttyvät, se hyväksyy tasoltaan asianmukaisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että unionin talousarvio on suojattu todellisilta tai mahdollisilta vaikutuksilta, joita oikeusvaltioperiaatteen havaituista rikkomisista aiheutuu.

| (60) | Tässä päätöksessä yksilöityjen oikeusvaltion periaatteiden rikkomisten ja niistä unionin talousarvioon heijastuvan merkittävän vaikutuksen vuoksi ja ottaen huomioon, että Unkarin tähän mennessä hyväksymissä korjaavissa toimenpiteissä on merkittäviä heikkouksia, jotka vaarantavat vakavasti niiden riittävyyden kyseisiin rikkomisiin puuttumiseksi, neuvosto katsoo, että tätä kautta unionin talousarvioon kohdistuva uhka on edelleen korkea. Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 johdanto-osan 18 kappaleen mukaan olisi asianmukaisesti otettava huomioon se, missä määrin asianomainen jäsenvaltio toimii yhteistyössä, kun määritetään hyväksyttäviä toimenpiteitä. Komissio katsoi aluksi, että kohtuullinen arvio talousarvioon kohdistuvasta uhasta on 65 prosenttia kyseisten ohjelmien varoista. Kun kuitenkin otetaan huomioon niiden korjaavien toimenpiteiden määrä ja merkittävyys, jotka Unkari on toteuttanut tyydyttävästi puuttuakseen havaittuihin oikeusvaltion periaatteiden rikkomisiin, ”kohtuullinen arvio” merkitsisi sitä, että talousarvioon kohdistuva uhka vastaa 55:tä prosenttia kyseessä olevista ohjelmista. Näin ollen 55 prosenttia kyseisten ohjelmien sitoumuksista, kun ne on hyväksytty, olisi keskeytettävä. Tätä tasoa voidaan pitää kohtuullisena arviona unionin talousarvioon oikeusvaltion periaatteiden havaittujen rikkomisten vuoksi kohdistuvista vaikutuksista tai vakavista uhista, kun otetaan huomioon Unkarin yhteistyöaste menettelyn aikana, josta ovat osoituksena toteutetut korjaavat toimenpiteet, ja se on näin ollen oikeassa suhteessa asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092 säädettyyn unionin talousarvion suojaamista koskevaan tavoitteeseen nähden. |
| --- | --- |

(60)

Tässä päätöksessä yksilöityjen oikeusvaltion periaatteiden rikkomisten ja niistä unionin talousarvioon heijastuvan merkittävän vaikutuksen vuoksi ja ottaen huomioon, että Unkarin tähän mennessä hyväksymissä korjaavissa toimenpiteissä on merkittäviä heikkouksia, jotka vaarantavat vakavasti niiden riittävyyden kyseisiin rikkomisiin puuttumiseksi, neuvosto katsoo, että tätä kautta unionin talousarvioon kohdistuva uhka on edelleen korkea. Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 johdanto-osan 18 kappaleen mukaan olisi asianmukaisesti otettava huomioon se, missä määrin asianomainen jäsenvaltio toimii yhteistyössä, kun määritetään hyväksyttäviä toimenpiteitä. Komissio katsoi aluksi, että kohtuullinen arvio talousarvioon kohdistuvasta uhasta on 65 prosenttia kyseisten ohjelmien varoista. Kun kuitenkin otetaan huomioon niiden korjaavien toimenpiteiden määrä ja merkittävyys, jotka Unkari on toteuttanut tyydyttävästi puuttuakseen havaittuihin oikeusvaltion periaatteiden rikkomisiin, ”kohtuullinen arvio” merkitsisi sitä, että talousarvioon kohdistuva uhka vastaa 55:tä prosenttia kyseessä olevista ohjelmista. Näin ollen 55 prosenttia kyseisten ohjelmien sitoumuksista, kun ne on hyväksytty, olisi keskeytettävä. Tätä tasoa voidaan pitää kohtuullisena arviona unionin talousarvioon oikeusvaltion periaatteiden havaittujen rikkomisten vuoksi kohdistuvista vaikutuksista tai vakavista uhista, kun otetaan huomioon Unkarin yhteistyöaste menettelyn aikana, josta ovat osoituksena toteutetut korjaavat toimenpiteet, ja se on näin ollen oikeassa suhteessa asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092 säädettyyn unionin talousarvion suojaamista koskevaan tavoitteeseen nähden.

| (61) | Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 5 artiklan mukaisia erityyppisiä toimenpiteitä koskevan valinnan osalta neuvosto katsoo, että asianomaisiin ohjelmiin perustuvien talousarviositoumusten, kunhan ne on hyväksytty, keskeyttäminen suojaa unionin talousarviota tehokkaasti ja oikea-aikaisesti estämällä sen, että tässä päätöksessä yksilöidyt oikeusvaltion periaatteiden rikkomiset vaikuttavat asianomaisille ohjelmille osoitettuun talousarvioon. Samalla talousarviositoumusten keskeyttäminen antaa Unkarille yhä mahdollisuuden aloittaa kyseisten ohjelmien toteuttamisen sovellettavien sääntöjen mukaisesti, ja näin ollen säilyttää koheesiopolitiikan tavoitteet ja lopullisten tuensaajien aseman. Lisäksi, toisin kuin muut mahdolliset toimenpiteet, talousarviositoumusten keskeyttäminen on väliaikaista ja sillä ei ole asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 7 artiklan 3 kohdan mukaisia lopullisia vaikutuksia. Toimenpide voidaan näin ollen kumota kyseisessä artiklassa mainitun menettelyn nojalla ilman unionin rahoituksen menettämistä edellyttäen, että tilanne saadaan täysin korjattua kahdessa vuodessa. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti valittu toimenpide on näin ollen riittävä unionin talousarvion suojaamiseen ja samalla vähiten rajoittava, kun otetaan huomioon tapauksen olosuhteet. |
| --- | --- |

(61)

Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 5 artiklan mukaisia erityyppisiä toimenpiteitä koskevan valinnan osalta neuvosto katsoo, että asianomaisiin ohjelmiin perustuvien talousarviositoumusten, kunhan ne on hyväksytty, keskeyttäminen suojaa unionin talousarviota tehokkaasti ja oikea-aikaisesti estämällä sen, että tässä päätöksessä yksilöidyt oikeusvaltion periaatteiden rikkomiset vaikuttavat asianomaisille ohjelmille osoitettuun talousarvioon. Samalla talousarviositoumusten keskeyttäminen antaa Unkarille yhä mahdollisuuden aloittaa kyseisten ohjelmien toteuttamisen sovellettavien sääntöjen mukaisesti, ja näin ollen säilyttää koheesiopolitiikan tavoitteet ja lopullisten tuensaajien aseman. Lisäksi, toisin kuin muut mahdolliset toimenpiteet, talousarviositoumusten keskeyttäminen on väliaikaista ja sillä ei ole asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 7 artiklan 3 kohdan mukaisia lopullisia vaikutuksia. Toimenpide voidaan näin ollen kumota kyseisessä artiklassa mainitun menettelyn nojalla ilman unionin rahoituksen menettämistä edellyttäen, että tilanne saadaan täysin korjattua kahdessa vuodessa. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti valittu toimenpide on näin ollen riittävä unionin talousarvion suojaamiseen ja samalla vähiten rajoittava, kun otetaan huomioon tapauksen olosuhteet.

| (62) | Yleishyödyllisiin säätiöihin liittyvistä havaituista rikkomisista voidaan todeta, että edellä selvitettyjä heikkouksia sisältävässä Unkarin sääntelykehyksessä ei ole korjattu eturistiriitojen riskiä, johon korjaavalla toimenpiteellä oli määrä puuttua. Ottaen huomioon korjaavan toimenpiteen riittämättömyys unionin talousarvioon kohdistuu edelleen vakava uhka, joka voidaan parhaiten sulkea pois kieltämällä uusien oikeudellisten sitoumusten tekeminen yleishyödyllisten säätiöiden ja tällaisten säätiöiden ylläpitämien yhteisöjen kanssa kaikkien suoraan tai välillisesti hallinnoitavien ohjelmien puitteissa. Tällainen toimenpide ei vaikuta suoraan ja välillisesti hallinnoitavista unionin ohjelmista yleisesti myönnettäviin määrärahoihin, joita voidaan käyttää vielä muita yhteisöjä varten, ja se on näin ollen riittävä unionin talousarvion suojaamiseksi samalla, kun se on oikeasuhtainen siihen nähden, mikä on välttämätöntä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(62)

Yleishyödyllisiin säätiöihin liittyvistä havaituista rikkomisista voidaan todeta, että edellä selvitettyjä heikkouksia sisältävässä Unkarin sääntelykehyksessä ei ole korjattu eturistiriitojen riskiä, johon korjaavalla toimenpiteellä oli määrä puuttua. Ottaen huomioon korjaavan toimenpiteen riittämättömyys unionin talousarvioon kohdistuu edelleen vakava uhka, joka voidaan parhaiten sulkea pois kieltämällä uusien oikeudellisten sitoumusten tekeminen yleishyödyllisten säätiöiden ja tällaisten säätiöiden ylläpitämien yhteisöjen kanssa kaikkien suoraan tai välillisesti hallinnoitavien ohjelmien puitteissa. Tällainen toimenpide ei vaikuta suoraan ja välillisesti hallinnoitavista unionin ohjelmista yleisesti myönnettäviin määrärahoihin, joita voidaan käyttää vielä muita yhteisöjä varten, ja se on näin ollen riittävä unionin talousarvion suojaamiseksi samalla, kun se on oikeasuhtainen siihen nähden, mikä on välttämätöntä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi.

| (63) | Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 5 artiklan 2 kohdan nojalla tämä päätös ei vaikuta Unkarin velvollisuuksiin toteuttaa sellaisiin ohjelmiin ja rahastoihin liittyviä toimia, joita tämä päätös koskee, eikä varsinkaan velvollisuuksiin, joita sillä on suhteessa lopullisiin varojen saajiin tai edunsaajiin, mukaan lukien velvollisuus suorittaa maksuja sovellettavien alakohtaisten tai varainhoitoa koskevien sääntöjen nojalla. Unkarin on raportoitava komissiolle näiden velvoitteiden noudattamisesta kolmen kuukauden välein tämän päätöksen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(63)

Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 5 artiklan 2 kohdan nojalla tämä päätös ei vaikuta Unkarin velvollisuuksiin toteuttaa sellaisiin ohjelmiin ja rahastoihin liittyviä toimia, joita tämä päätös koskee, eikä varsinkaan velvollisuuksiin, joita sillä on suhteessa lopullisiin varojen saajiin tai edunsaajiin, mukaan lukien velvollisuus suorittaa maksuja sovellettavien alakohtaisten tai varainhoitoa koskevien sääntöjen nojalla. Unkarin on raportoitava komissiolle näiden velvoitteiden noudattamisesta kolmen kuukauden välein tämän päätöksen hyväksymisestä.

| (64) | Unkarin olisi ilmoitettava komissiolle säännöllisesti niiden korjaavien toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joihin se on sitoutunut, ja erityisesti toimenpiteistä, jotka on toteutettava käytännössä tai jotka edellyttävät pidempää täytäntöönpanoaikaa. |
| --- | --- |

(64)

Unkarin olisi ilmoitettava komissiolle säännöllisesti niiden korjaavien toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joihin se on sitoutunut, ja erityisesti toimenpiteistä, jotka on toteutettava käytännössä tai jotka edellyttävät pidempää täytäntöönpanoaikaa.

| (65) | Komission olisi jatkettava Unkarin tilanteen seuraamista ja käytettävä tarvittaessa asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisia oikeuksiaan. Komission olisi erityisesti arvioitava nopeasti Unkarin ehdottamien korjaavien toimenpiteiden täytäntöönpanossa tapahtuvaa mahdollista kehitystä, jotta neuvostolle voidaan toimittaa viipymättä tarvittavat ehdotukset asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 7 artiklan mukaisten toimenpiteiden lakkauttamiseksi, jos edellytykset niiden toteuttamiseksi eivät enää täyty. Komission olisi pidettävä neuvosto säännöllisesti ajan tasalla, |
| --- | --- |

(65)

Komission olisi jatkettava Unkarin tilanteen seuraamista ja käytettävä tarvittaessa asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisia oikeuksiaan. Komission olisi erityisesti arvioitava nopeasti Unkarin ehdottamien korjaavien toimenpiteiden täytäntöönpanossa tapahtuvaa mahdollista kehitystä, jotta neuvostolle voidaan toimittaa viipymättä tarvittavat ehdotukset asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 7 artiklan mukaisten toimenpiteiden lakkauttamiseksi, jos edellytykset niiden toteuttamiseksi eivät enää täyty. Komission olisi pidettävä neuvosto säännöllisesti ajan tasalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät asianmukaisten toimenpiteiden hyväksymiseksi, jotta unionin talousarviota voidaan suojata oikeusvaltion periaatteiden rikkomiselta Unkarissa.

2.   Korjaavat toimenpiteet, joita Unkari on ehdottanut asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 5 kohdan perusteella, eivät kaikilta osin riitä ratkaisemaan komission Unkarille 27 päivänä huhtikuuta 2022 lähettämässä ilmoituksessa esitettyjä havaintoja.

2 artikla

1.   Keskeytetään 55 prosenttia seuraavien koheesiopolitiikan toimenpideohjelmien talousarviositoumuksista, kun ne on hyväksytty:

| a) | Ympäristöä ja energiatehokkuutta koskeva toimenpideohjelma plus; |
| --- | --- |

a)

Ympäristöä ja energiatehokkuutta koskeva toimenpideohjelma plus;

| b) | Yhdennetty liikenteen toimenpideohjelma plus; |
| --- | --- |

b)

Yhdennetty liikenteen toimenpideohjelma plus;

| c) | Alueellisen ja asutuksen kehittämisen toimenpideohjelma plus. |
| --- | --- |

c)

Alueellisen ja asutuksen kehittämisen toimenpideohjelma plus.

2.   Kun komissio toteuttaa unionin talousarviota suoraan tai välillisesti hallinnoiden asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 62 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, oikeudellisia sitoumuksia ei saa tehdä sellaisten yleishyödyllisten säätiöiden kanssa, jotka on perustettu vuonna 2021 annetun Unkarin lain IX nojalla, eikä tällaisten yleishyödyllisten säätiöiden ylläpitämien yhteisöjen kanssa.

3 artikla

Unkarin on ilmoitettava komissiolle 16 päivään maaliskuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen kolmen kuukauden välein niiden korjaavien toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joihin Unkari sitoutui toisessa vastauksessaan, mukaan lukien 13 päivänä syyskuuta 2022 päivättyyn Unkarin kirjeeseen sisältyvät lisäsitoumukset.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Unkarille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  
  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

4

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/110 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/110

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2022/2507,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2022,

Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, annetun päätöksen 2010/452/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 12 päivänä elokuuta 2010 päätöksen 2010/452/YUTP (1), jolla jatkettiin neuvoston yhteisellä toiminnalla 2008/736/YUTP (2) perustettua Georgiassa toteutettavaa Euroopan unionin tarkkailuoperaatiota (EUMM Georgia). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 12 päivänä elokuuta 2010 päätöksen 2010/452/YUTP (1), jolla jatkettiin neuvoston yhteisellä toiminnalla 2008/736/YUTP (2) perustettua Georgiassa toteutettavaa Euroopan unionin tarkkailuoperaatiota (EUMM Georgia).

| (2) | Neuvosto hyväksyi 17 päivänä lokakuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1970 (3), jossa säädettiin EU:n asiantuntijoiden lähettämisestä Armeniaan EUMM Georgiasta 19 päivään joulukuuta 2022 saakka. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 17 päivänä lokakuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1970 (3), jossa säädettiin EU:n asiantuntijoiden lähettämisestä Armeniaan EUMM Georgiasta 19 päivään joulukuuta 2022 saakka.

| (3) | Neuvosto hyväksyi 25 päivänä marraskuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/2318 (4) EUMM Georgian jatkamisesta 14 päivään joulukuuta 2024. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi 25 päivänä marraskuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/2318 (4) EUMM Georgian jatkamisesta 14 päivään joulukuuta 2024.

| (4) | Päätöksellä (YUTP) 2022/1970 käynnistetyn tehtävän strategisen arvioinnin perusteella poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea totesi, että EUMM Georgian olisi 20 päivästä joulukuuta 2022 lähetettävä väliaikaisesti ryhmä Armeniaan, jotta unionin tietoisuutta turvallisuustilanteesta vahvistettaisiin Armeniassa mahdollisesti toteutettavan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) mukaisen siviilioperaation suunnittelun ja valmistelun edistämiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Päätöksellä (YUTP) 2022/1970 käynnistetyn tehtävän strategisen arvioinnin perusteella poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea totesi, että EUMM Georgian olisi 20 päivästä joulukuuta 2022 lähetettävä väliaikaisesti ryhmä Armeniaan, jotta unionin tietoisuutta turvallisuustilanteesta vahvistettaisiin Armeniassa mahdollisesti toteutettavan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) mukaisen siviilioperaation suunnittelun ja valmistelun edistämiseksi.

| (5) | Päätös 2010/452/YUTP olisi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Päätös 2010/452/YUTP olisi muutettava tämän mukaisesti.

| (6) | EUMM Georgia toteutetaan tilanteessa, joka voi huonontua ja joka saattaa haitata perussopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

(6)

EUMM Georgia toteutetaan tilanteessa, joka voi huonontua ja joka saattaa haitata perussopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2010/452/YUTP 3 a artikla seuraavasti:

”3 a artikla

EUMM Georgia lähettää ryhmän Armeniaan unionin tietoisuuden vahvistamiseksi turvallisuustilanteesta ja Armeniassa mahdollisesti toteutettavan YTPP-siviilioperaation suunnittelun ja valmistelun edistämiseksi.

Tämä tehtävä päättyy, kun neuvosto niin päättää.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 20 päivästä joulukuuta 2022.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. SÍKELA

---

(1)  Neuvoston päätös 2010/452/YUTP, annettu 12 päivänä elokuuta 2010, Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia (EUVL L 213, 13.8.2010, s. 43).

1

(2)  Neuvoston yhteinen toiminta 2008/736/YUTP, hyväksytty 15 päivänä syyskuuta 2008, Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia (EUVL L 248, 17.9.2008, s. 26).

2

(3)  Neuvoston päätös (YUTP) 2022/1970, annettu 17 päivänä lokakuuta 2022, Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, annetun päätöksen 2010/452/YUTP muuttamisesta (EUVL L 270, 18.10.2022, s. 93).

3

(4)  Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2318, annettu 25 päivänä marraskuuta 2022, Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, annetun päätöksen 2010/452/YUTP muuttamisesta (EUVL L 307, 28.11.2022, s. 133).

4

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/112

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/2508,

annettu 9 päivänä joulukuuta 2022,

teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta tekstiiliteollisuutta varten

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 8984)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia päätelmiä käytetään lähtökohtana direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä. |
| --- | --- |

(1)

Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia päätelmiä käytetään lähtökohtana direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä.

| (2) | Jäsenvaltioiden, asianomaisten teollisuudenalojen ja ympäristönsuojelua edistävien kansalaisjärjestöjen edustajista koostuva foorumi, joka perustettiin 16 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission päätöksellä (2), antoi 10 päivänä toukokuuta 2022 komissiolle direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti lausuntonsa tekstiiliteollisuutta koskevan BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Lausunto on julkisesti saatavilla (3). |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden, asianomaisten teollisuudenalojen ja ympäristönsuojelua edistävien kansalaisjärjestöjen edustajista koostuva foorumi, joka perustettiin 16 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission päätöksellä (2), antoi 10 päivänä toukokuuta 2022 komissiolle direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti lausuntonsa tekstiiliteollisuutta koskevan BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Lausunto on julkisesti saatavilla (3).

| (3) | Tämän päätöksen liitteessä esitetyissä BAT-päätelmissä otetaan huomioon foorumin lausunto BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Ne sisältävät BAT-vertailuasiakirjan keskeiset osat. |
| --- | --- |

(3)

Tämän päätöksen liitteessä esitetyissä BAT-päätelmissä otetaan huomioon foorumin lausunto BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Ne sisältävät BAT-vertailuasiakirjan keskeiset osat.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteessä esitetyt tekstiiliteollisuuden parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 9 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta

Virginijus SINKEVIČIUS

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  Komission päätös, annettu 16 päivänä toukokuuta 2011, tietojenvaihtoa koskevan foorumin perustamisesta teollisuuden päästöistä annetun direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan mukaisesti (EUVL C 146, 17.5.2011, s. 3).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/fdb14511-4fc5-4b90-b495-79033a1787af?p=1&n=10&sort=modified_DESC

3

---

LIITE

1.   PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT TEKSTIILITEOLLISUUTTA VARTEN

SOVELTAMISALA

Nämä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät kattavat seuraavat direktiivin 2010/75/EU liitteessä I täsmennetyt toiminnot:

| 6.2 | Tekstiilikuitujen tai tekstiilien esikäsittely (kuten pesu, valkaisu, merserointi) tai värjäys käsittelykapasiteetin ylittäessä 10 tonnia päivässä. |
| --- | --- |

6.2

Tekstiilikuitujen tai tekstiilien esikäsittely (kuten pesu, valkaisu, merserointi) tai värjäys käsittelykapasiteetin ylittäessä 10 tonnia päivässä.

| 6.11 | Erillisessä laitoksessa käsiteltävä jätevesi, joka ei kuulu direktiivin 91/271/ETY soveltamisalaan, edellyttäen, että pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin näiden BAT-päätelmien kattamista toiminnoista. |
| --- | --- |

6.11

Erillisessä laitoksessa käsiteltävä jätevesi, joka ei kuulu direktiivin 91/271/ETY soveltamisalaan, edellyttäen, että pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin näiden BAT-päätelmien kattamista toiminnoista.

Nämä BAT-päätelmät koskevat myös seuraavia:

| — | Seuraavat toiminnot, jos ne liittyvät suoraan direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.2 kohdassa määriteltyihin toimintoihin:






  — | pinnoitus; |
| --- | --- | --- |

—

Seuraavat toiminnot, jos ne liittyvät suoraan direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.2 kohdassa määriteltyihin toimintoihin:

—

pinnoitus;

| — | kemiallinen pesu; |
| --- | --- |

—

kemiallinen pesu;

| — | kangastuotanto; |
| --- | --- |

—

kangastuotanto;

| — | viimeistely; |
| --- | --- |

—

viimeistely;

| — | laminointi; |
| --- | --- |

—

laminointi;

| — | painatus, |
| --- | --- |

—

painatus,

| — | poltto; |
| --- | --- |

—

poltto;

| — | villan karbonointi; |
| --- | --- |

—

villan karbonointi;

| — | villan vanutus; |
| --- | --- |

—

villan vanutus;

| — | kuitujen (muiden kuin tekokuitujen) kehruu; |
| --- | --- |

—

kuitujen (muiden kuin tekokuitujen) kehruu;

| — | värjäykseen, painantaan tai viimeistelyyn liittyvä pesu tai huuhtelu. |
| --- | --- |

—

värjäykseen, painantaan tai viimeistelyyn liittyvä pesu tai huuhtelu.

| — | Eri alkuperää olevien jätevesien yhdistetty käsittely edellyttäen, että pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin näiden BAT-päätelmien kattamista toiminnoista ja että jäteveden käsittely ei kuulu direktiivin 91/271/ETY soveltamisalaan. |
| --- | --- |

—

Eri alkuperää olevien jätevesien yhdistetty käsittely edellyttäen, että pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin näiden BAT-päätelmien kattamista toiminnoista ja että jäteveden käsittely ei kuulu direktiivin 91/271/ETY soveltamisalaan.

| — | Laitosalueella sijaitsevat polttolaitokset, jotka liittyvät suoraan näiden BAT-päätelmien kattamiin toimintoihin, edellyttäen, että kaasumaiset palamistuotteet joutuvat suoraan kosketukseen tekstiilikuitujen tai tekstiilien kanssa (kuten suora kuumennus, kuivaus, lämpökiinnitys), tai kun säteily- ja/tai johtumislämpö siirretään kiinteän seinän kautta (epäsuora kuumennus) käyttämättä lämmönsiirtonestettä. |
| --- | --- |

—

Laitosalueella sijaitsevat polttolaitokset, jotka liittyvät suoraan näiden BAT-päätelmien kattamiin toimintoihin, edellyttäen, että kaasumaiset palamistuotteet joutuvat suoraan kosketukseen tekstiilikuitujen tai tekstiilien kanssa (kuten suora kuumennus, kuivaus, lämpökiinnitys), tai kun säteily- ja/tai johtumislämpö siirretään kiinteän seinän kautta (epäsuora kuumennus) käyttämättä lämmönsiirtonestettä.

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia:

| — | Pinnoitus ja laminointi, joissa orgaanisten liuottimien kulutuskapasiteetti on yli 150 kg tunnissa tai yli 200 tonnia vuodessa. Ne katetaan orgaanisia liuottimia käyttävien pintakäsittelylaitosten sekä kemikaaleilla tapahtuvan puun ja puutuotteiden suojauksen (STS) parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevissa päätelmissä. |
| --- | --- |

—

Pinnoitus ja laminointi, joissa orgaanisten liuottimien kulutuskapasiteetti on yli 150 kg tunnissa tai yli 200 tonnia vuodessa. Ne katetaan orgaanisia liuottimia käyttävien pintakäsittelylaitosten sekä kemikaaleilla tapahtuvan puun ja puutuotteiden suojauksen (STS) parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevissa päätelmissä.

| — | Tekokuitujen ja lankojen tuotanto. Tämä saattaa kuulua polymeerien valmistuksen alaa koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan. |
| --- | --- |

—

Tekokuitujen ja lankojen tuotanto. Tämä saattaa kuulua polymeerien valmistuksen alaa koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

| — | Vuotien ja nahkojen karvominen. Tämä saattaa kuulua nahanparkitusta (TAN) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan. |
| --- | --- |

—

Vuotien ja nahkojen karvominen. Tämä saattaa kuulua nahanparkitusta (TAN) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita olennaisia BAT-päätelmiä ja vertailuasiakirjoja ovat seuraavat:

| — | Orgaanisia liuottimia käyttävä pintakäsittely, mukaan lukien kemikaaleilla tapahtuva puun ja puutuotteiden suojaus (STS); |
| --- | --- |

—

Orgaanisia liuottimia käyttävä pintakäsittely, mukaan lukien kemikaaleilla tapahtuva puun ja puutuotteiden suojaus (STS);

| — | Waste Incineration (WI) (jätteenpoltto); |
| --- | --- |

—

Waste Incineration (WI) (jätteenpoltto);

| — | Waste Treatment (WT) (jätteenkäsittely); |
| --- | --- |

—

Waste Treatment (WT) (jätteenkäsittely);

| — | Emissions from Storage (EFS) (teollisuuden varastoinnin päästöt); |
| --- | --- |

—

Emissions from Storage (EFS) (teollisuuden varastoinnin päästöt);

| — | Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus); |
| --- | --- |

—

Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus);

| — | Industrial Cooling Systems (ICS) (teollisuuden jäähdytysjärjestelmät); |
| --- | --- |

—

Industrial Cooling Systems (ICS) (teollisuuden jäähdytysjärjestelmät);

| — | Monitoring of Emissions to Air and Water from IED Installations (ROM) (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista ilmaan ja veteen johdettujen päästöjen tarkkailu); |
| --- | --- |

—

Monitoring of Emissions to Air and Water from IED Installations (ROM) (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista ilmaan ja veteen johdettujen päästöjen tarkkailu);

| — | Economics and Cross-Media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset) |
| --- | --- |

—

Economics and Cross-Media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset)

Näitä BAT-päätelmiä sovelletaan rajoittamatta muun asiaankuuluvan sellaisen lainsäädännön soveltamista, joka koskee esimerkiksi kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoittamista (REACH) sekä aineiden ja seosten luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista (CLP), biosidivalmisteita (BPR) tai energiatehokkuutta (energiatehokkuus ensin -periaate).

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Yleiset termit |
| --- |
| Käsite | Määritelmä |
| Ilmasta tekstiiliin -suhde | Tekstiilien käsittely-yksikön päästölähteestä (esimerkiksi tasokuivauskone) mitatun pakokaasun kokonaistilavuusvirta (ilmaistuna yksikkönä Nm3/h) ja käsiteltävän tekstiilin (kuiva tekstiili, ilmaistuna yksikkönä kg/h) vastaava virtaama. |
| Selluloosamateriaalit | Selluloosamateriaaleihin kuuluvat puuvilla ja viskoosi. |
| Kanavoidut päästöt | Kaikenlaisten putkien, hormien, piippujen jne. kautta ilmaan johdettavat epäpuhtauksien päästöt. |
| Jatkuva mittaus | Mittaus, jossa käytetään paikalle pysyvästi asennettua automaattista mittausjärjestelmää. |
| Pohjustusaineiden poisto | Tekstiiliaineiden esikäsittely pohjustuskemikaalien poistamiseksi kudotusta kankaasta. |
| Hajapäästöt | Muut kuin kanavoidut päästöt ilmaan. |
| Suora päästö | Vastaanottavaan vesistöön johdettava päästö ilman jäteveden myöhempää lisäkäsittelyä. |
| Kemiallinen pesu | Tekstiiliaineiden puhdistaminen orgaanisella liuottimella. |
| Olemassa oleva laitos | Muu kuin uusi laitos. |
| Kangastuotanto | Kankaan valmistus esimerkiksi kutomalla tai neulomalla. |
| Viimeistely | Fysikaalinen ja/tai kemiallinen käsittely, jolla pyritään antamaan tekstiiliaineille loppukäyttöominaisuudet, kuten visuaaliset vaikutukset, tuntuominaisuudet, vedenkestävyys tai syttymättömyys. |
| Kuumalaminointi | Kankaiden liittäminen käyttämällä lämpömuovautuvaa vaahtolevyä, joka altistetaan ennen laminointirullia sijaitsevalle liekille. |
| Vaarallinen aine | Vaarallinen aine sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 18 kohdassa. |
| Vaarallinen jäte | Vaarallinen jäte sellaisena kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (1) 3 artiklan 2 kohdassa. |
| Epäsuora päästö | Muu kuin suora päästö. |
| Liuossuhde | Eräprosessissa kuivan tekstiiliaineen ja käytetyn prosessiliuoksen välinen painosuhde. |
| n-oktanoli/vesi-jakautumiskerroin | Liuenneen aineen pitoisuuksien suhde tasapainotilassa kaksivaiheiseen järjestelmään, joka koostuu suurelta osin sekoittumattomista liuotteista n-oktanoli ja vesi. |
| Laitoksen merkittävä parannus | Laitoksen osan suunnittelun tai tekniikan merkittävä muutos, jossa prosessi- ja/tai puhdistusmenetelmää tai -menetelmiä ja niihin liittyviä laitteita muutetaan tai korvataan huomattavissa määrin. |
| Massavirta | Tietyn aineen tai muuttujan massa, joka vapautuu tietyn ajan kuluessa. |
| Uusi laitos | Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen luvan saanut laitos tai laitos, joka on uusittu kokonaan näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. |
| Orgaaninen liuotin | Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 46 kohdassa määritelty orgaaninen liuotin. |
| Jaksottainen mittaus | Mittaaminen määritellyin väliajoin manuaalisia tai automaattisia menetelmiä käyttäen. |
| Otto | Jatkuvassa prosessissa tekstiiliaineiden sisältämän nesteen ja kuivien tekstiiliaineiden välinen painosuhde. |
| Prosessikemikaalit | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (2) 3 artiklassa määritellyt aineet ja/tai seokset, joita käytetään prosessissa tai prosesseissa), mukaan lukien pohjustuskemikaalit, valkaisukemikaalit, väriaineet, painoväritahnat ja viimeistelykemikaalit. Prosessikemikaalit voivat sisältää vaarallisia aineita ja/tai erityistä huolta aiheuttavia aineita. |
| Prosessiliuos | Liuos ja/tai suspensio, joka sisältää prosessikemikaaleja. |
| Jäännöskertymä | Märkien tekstiiliaineiden jäljellä oleva kapasiteetti vetää lisää nestettä (ensimmäisen oton jälkeen). |
| Villan pesu | Tekstiiliaineiden esikäsittely, joka koostuu saapuvan tekstiiliaineen pesusta. |
| Poltto | Kuitujen poistaminen kankaan pinnasta viemällä kangas liekin tai lämmitettyjen levyjen läpi. |
| Pohjustus | Langan kyllästäminen prosessikemikaaleilla, joiden tarkoituksena on suojata ja liukastaa lankaa kutomisen aikana. |
| Erityistä huolta aiheuttavat aineet | Aineet, jotka täyttävät 57 artiklassa mainitut kriteerit ja jotka sisältyvät REACH-asetuksen ((EY) N:o 1907/2006) mukaisesti erityistä huolta aiheuttavien aineiden luetteloon. |
| Synteettiset aineet | Synteettisiä aineita ovat polyesteri, polyamidi ja akryyli. |
| Tekstiiliaineet | Tekstiilikuidut ja/tai tekstiilit. |
| Lämpökäsittely | Tekstiiliaineiden lämpökäsittelyyn sisältyy näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen (esimerkiksi pinnoitus, värjäys, esikäsittely, viimeistely, painatus ja laminointi) kuumennuskäsittely, lämpökiinnitys tai prosessivaihe (esimerkiksi kuivaus ja kovetus). |

Yleiset termit

Käsite

Määritelmä

Ilmasta tekstiiliin -suhde

Tekstiilien käsittely-yksikön päästölähteestä (esimerkiksi tasokuivauskone) mitatun pakokaasun kokonaistilavuusvirta (ilmaistuna yksikkönä Nm3/h) ja käsiteltävän tekstiilin (kuiva tekstiili, ilmaistuna yksikkönä kg/h) vastaava virtaama.

Selluloosamateriaalit

Selluloosamateriaaleihin kuuluvat puuvilla ja viskoosi.

Kanavoidut päästöt

Kaikenlaisten putkien, hormien, piippujen jne. kautta ilmaan johdettavat epäpuhtauksien päästöt.

Jatkuva mittaus

Mittaus, jossa käytetään paikalle pysyvästi asennettua automaattista mittausjärjestelmää.

Pohjustusaineiden poisto

Tekstiiliaineiden esikäsittely pohjustuskemikaalien poistamiseksi kudotusta kankaasta.

Hajapäästöt

Muut kuin kanavoidut päästöt ilmaan.

Suora päästö

Vastaanottavaan vesistöön johdettava päästö ilman jäteveden myöhempää lisäkäsittelyä.

Kemiallinen pesu

Tekstiiliaineiden puhdistaminen orgaanisella liuottimella.

Olemassa oleva laitos

Muu kuin uusi laitos.

Kangastuotanto

Kankaan valmistus esimerkiksi kutomalla tai neulomalla.

Viimeistely

Fysikaalinen ja/tai kemiallinen käsittely, jolla pyritään antamaan tekstiiliaineille loppukäyttöominaisuudet, kuten visuaaliset vaikutukset, tuntuominaisuudet, vedenkestävyys tai syttymättömyys.

Kuumalaminointi

Kankaiden liittäminen käyttämällä lämpömuovautuvaa vaahtolevyä, joka altistetaan ennen laminointirullia sijaitsevalle liekille.

Vaarallinen aine

Vaarallinen aine sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 18 kohdassa.

Vaarallinen jäte

Vaarallinen jäte sellaisena kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (1) 3 artiklan 2 kohdassa.

Epäsuora päästö

Muu kuin suora päästö.

Liuossuhde

Eräprosessissa kuivan tekstiiliaineen ja käytetyn prosessiliuoksen välinen painosuhde.

n-oktanoli/vesi-jakautumiskerroin

Liuenneen aineen pitoisuuksien suhde tasapainotilassa kaksivaiheiseen järjestelmään, joka koostuu suurelta osin sekoittumattomista liuotteista n-oktanoli ja vesi.

Laitoksen merkittävä parannus

Laitoksen osan suunnittelun tai tekniikan merkittävä muutos, jossa prosessi- ja/tai puhdistusmenetelmää tai -menetelmiä ja niihin liittyviä laitteita muutetaan tai korvataan huomattavissa määrin.

Massavirta

Tietyn aineen tai muuttujan massa, joka vapautuu tietyn ajan kuluessa.

Uusi laitos

Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen luvan saanut laitos tai laitos, joka on uusittu kokonaan näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen.

Orgaaninen liuotin

Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 46 kohdassa määritelty orgaaninen liuotin.

Jaksottainen mittaus

Mittaaminen määritellyin väliajoin manuaalisia tai automaattisia menetelmiä käyttäen.

Otto

Jatkuvassa prosessissa tekstiiliaineiden sisältämän nesteen ja kuivien tekstiiliaineiden välinen painosuhde.

Prosessikemikaalit

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (2) 3 artiklassa määritellyt aineet ja/tai seokset, joita käytetään prosessissa tai prosesseissa), mukaan lukien pohjustuskemikaalit, valkaisukemikaalit, väriaineet, painoväritahnat ja viimeistelykemikaalit. Prosessikemikaalit voivat sisältää vaarallisia aineita ja/tai erityistä huolta aiheuttavia aineita.

Prosessiliuos

Liuos ja/tai suspensio, joka sisältää prosessikemikaaleja.

Jäännöskertymä

Märkien tekstiiliaineiden jäljellä oleva kapasiteetti vetää lisää nestettä (ensimmäisen oton jälkeen).

Villan pesu

Tekstiiliaineiden esikäsittely, joka koostuu saapuvan tekstiiliaineen pesusta.

Poltto

Kuitujen poistaminen kankaan pinnasta viemällä kangas liekin tai lämmitettyjen levyjen läpi.

Pohjustus

Langan kyllästäminen prosessikemikaaleilla, joiden tarkoituksena on suojata ja liukastaa lankaa kutomisen aikana.

Erityistä huolta aiheuttavat aineet

Aineet, jotka täyttävät 57 artiklassa mainitut kriteerit ja jotka sisältyvät REACH-asetuksen ((EY) N:o 1907/2006) mukaisesti erityistä huolta aiheuttavien aineiden luetteloon.

Synteettiset aineet

Synteettisiä aineita ovat polyesteri, polyamidi ja akryyli.

Tekstiiliaineet

Tekstiilikuidut ja/tai tekstiilit.

Lämpökäsittely

Tekstiiliaineiden lämpökäsittelyyn sisältyy näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen (esimerkiksi pinnoitus, värjäys, esikäsittely, viimeistely, painatus ja laminointi) kuumennuskäsittely, lämpökiinnitys tai prosessivaihe (esimerkiksi kuivaus ja kovetus).

| Epäpuhtaudet ja muuttujat |
| --- |
| Käsite | Määritelmä |
| Antimoni | Antimoni, ilmaistuna Sb:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset antimoniyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| AOX (Adsorboituva orgaaninen halogeeni) | Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit, ilmaistuna Cl:nä, sisältävät adsorboituvan orgaanisesti sitoutuneen kloorin, bromin ja jodin. |
| BOD
  n | Biokemiallinen hapentarve. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen biokemialliseksi hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi n päivässä (n on tavallisesti 5 tai 7). BODn on biohajoavien orgaanisten yhdisteiden massapitoisuuden indikaattori. |
| Kromi | Kromi, ilmaistuna Cr:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset kromiyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| CO | Hiilimonoksidi. |
| COD | Kemiallinen hapentarve. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen kemialliseksi hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi dikromaattia käyttämällä. COD on orgaanisten yhdisteiden massapitoisuuden indikaattori. |
| Kupari | Kupari, ilmaistuna Cu:na, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset kupariyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| CMR-aineet | Syöpää aiheuttava, perimää vaurioittava tai lisääntymiselle vaarallinen. Tähän sisältyvät luokkiin 1A, 1B ja 2 kuuluvat CMR-aineet, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (3), sellaisena kuin se on muutettuna, ja joille on osoitettu seuraavat vaaralausekkeet: H340, H341, H350, H351, H360 ja H361. |
| Pöly | Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa). |
| HOI | Öljyn hiilivetyindeksi. Hiilivetyliuottimella uutettavien yhdisteiden yhteenlaskettu määrä (mukaan lukien pitkäketjuiset tai haaraketjuiset alifaattiset, alisykliset, aromaattiset tai alkyylisubstituoidut aromaattiset hiilivedyt). |
| NH3 | Ammoniakki. |
| Nikkeli | Nikkeli, ilmaistuna Ni:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset nikkeliyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| NOX | Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2. |
| SOX | Rikkidioksidin (SO2), rikkitrioksidin (SO3) ja rikkihappoaerosolien yhteenlaskettu määrä ilmaistuna rikkidioksidina SO2. |
| Sulfidi, helposti vapautuva | Liuenneiden sulfidien ja happokäsittelyn jälkeen helposti vapautuvien liukenemattomien sulfidien yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sulfidina S2-. |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) | Orgaanisen hiilen kokonaismäärä, ilmaistuna C:nä (vedessä), sisältää kaikki orgaaniset yhdisteet. |
| TN | Typen kokonaismäärä, ilmaistuna N:nä, sisältää vapaan ammoniakin ja ammoniakkitypen (NH4–n alakohdassa), nitriittitypen (NO2–n alakohdassa), nitraattitypen (NO3–n alakohdassa) ja orgaanisesti sitoutuneen typen. |
| TP | Fosforin kokonaismäärä, ilmaistuna P:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset fosforiyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| TSS | Suspendoituneen kiintoaineen kokonaismäärä. Kaiken suspendoituneen kiintoaineen massapitoisuus (vedessä) mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja gravimetrisen analyysin avulla. |
| TVOC | Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna hiilenä C (ilmassa). |
| VOC | Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdassa määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet. |
| Sinkki | Sinkin ja sen epäorgaanisten ja orgaanisten yhdisteiden yhteenlaskettu määrä liuenneena tai hiukkasiin kiinnittyneenä ilmaistuna sinkkinä Zn. |

Epäpuhtaudet ja muuttujat

Käsite

Määritelmä

Antimoni

Antimoni, ilmaistuna Sb:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset antimoniyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

AOX (Adsorboituva orgaaninen halogeeni)

Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit, ilmaistuna Cl:nä, sisältävät adsorboituvan orgaanisesti sitoutuneen kloorin, bromin ja jodin.

BOD
  n

Biokemiallinen hapentarve. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen biokemialliseksi hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi n päivässä (n on tavallisesti 5 tai 7). BODn on biohajoavien orgaanisten yhdisteiden massapitoisuuden indikaattori.

Kromi

Kromi, ilmaistuna Cr:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset kromiyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

CO

Hiilimonoksidi.

COD

Kemiallinen hapentarve. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen kemialliseksi hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi dikromaattia käyttämällä. COD on orgaanisten yhdisteiden massapitoisuuden indikaattori.

Kupari

Kupari, ilmaistuna Cu:na, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset kupariyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

CMR-aineet

Syöpää aiheuttava, perimää vaurioittava tai lisääntymiselle vaarallinen. Tähän sisältyvät luokkiin 1A, 1B ja 2 kuuluvat CMR-aineet, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (3), sellaisena kuin se on muutettuna, ja joille on osoitettu seuraavat vaaralausekkeet: H340, H341, H350, H351, H360 ja H361.

Pöly

Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa).

HOI

Öljyn hiilivetyindeksi. Hiilivetyliuottimella uutettavien yhdisteiden yhteenlaskettu määrä (mukaan lukien pitkäketjuiset tai haaraketjuiset alifaattiset, alisykliset, aromaattiset tai alkyylisubstituoidut aromaattiset hiilivedyt).

NH3

Ammoniakki.

Nikkeli

Nikkeli, ilmaistuna Ni:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset nikkeliyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

NOX

Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2.

SOX

Rikkidioksidin (SO2), rikkitrioksidin (SO3) ja rikkihappoaerosolien yhteenlaskettu määrä ilmaistuna rikkidioksidina SO2.

Sulfidi, helposti vapautuva

Liuenneiden sulfidien ja happokäsittelyn jälkeen helposti vapautuvien liukenemattomien sulfidien yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sulfidina S2-.

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC)

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä, ilmaistuna C:nä (vedessä), sisältää kaikki orgaaniset yhdisteet.

TN

Typen kokonaismäärä, ilmaistuna N:nä, sisältää vapaan ammoniakin ja ammoniakkitypen (NH4–n alakohdassa), nitriittitypen (NO2–n alakohdassa), nitraattitypen (NO3–n alakohdassa) ja orgaanisesti sitoutuneen typen.

TP

Fosforin kokonaismäärä, ilmaistuna P:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset fosforiyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

TSS

Suspendoituneen kiintoaineen kokonaismäärä. Kaiken suspendoituneen kiintoaineen massapitoisuus (vedessä) mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja gravimetrisen analyysin avulla.

TVOC

Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna hiilenä C (ilmassa).

VOC

Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdassa määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet.

Sinkki

Sinkin ja sen epäorgaanisten ja orgaanisten yhdisteiden yhteenlaskettu määrä liuenneena tai hiukkasiin kiinnittyneenä ilmaistuna sinkkinä Zn.

LYHENTEET

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia lyhenteitä:

| Lyhenne | Määritelmä |
| --- | --- |
| CMS | Kemikaalien hallintajärjestelmä |
| DTPA | Dietyleenitriamiinipentaetikkahappo |
| EDTA | Etyleenidiamiinitetraetikkahappo |
| EMS | Ympäristöjärjestelmä |
| ESP | Sähkösuodatin |
| Teollisuuspäästödirektiivi | Teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi (2010/75/EU) |
| OTNOC | Muut kuin normaalit toimintaolosuhteet |
| PFAS-aineet | Per- ja polyfluoratut alkyyliaineet |

Lyhenne

Määritelmä

CMS

Kemikaalien hallintajärjestelmä

DTPA

Dietyleenitriamiinipentaetikkahappo

EDTA

Etyleenidiamiinitetraetikkahappo

EMS

Ympäristöjärjestelmä

ESP

Sähkösuodatin

Teollisuuspäästödirektiivi

Teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi (2010/75/EU)

OTNOC

Muut kuin normaalit toimintaolosuhteet

PFAS-aineet

Per- ja polyfluoratut alkyyliaineet

YLEISET NÄKÖKOHDAT

Paras käytettävissä oleva tekniikka

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole määrääviä eivätkä tyhjentäviä. Muita menetelmiä voidaan käyttää, jos niillä voidaan turvata vähintään vastaava ympäristönsuojelun taso.

Jollei toisin mainita, BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti.

Ilmaan johdettavia päästöjä koskevaan parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL)

Näissä BAT-päätelmissä esitetyillä ilmaan johdettavia päästöjä koskevilla parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisilla päästötasoilla (BAT-päästötasot) tarkoitetaan pitoisuuksia (ilmaan johdettujen aineiden massana jätekaasujen tilavuutta kohden) seuraavissa vakio-olosuhteissa: kuiva kaasu 273,15 K:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n ilmanpaineessa, suorittamatta happipitoisuuden korjausta, ilmaistuna yksikkönä mg/Nm3.

Ilmaan johdettavien päästöjen BAT-päästötasojen keskiarvojen laskentajaksoissa sovelletaan seuraavaa määritelmää:

| Mittaustyyppi | Keskiarvon laskentajakso | Määritelmä |
| --- | --- | --- |
| Jaksottainen | Näytteenottojakson keskiarvo | Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen näytteenoton/mittauksen keskiarvo (4) |

Mittaustyyppi

Keskiarvon laskentajakso

Määritelmä

Jaksottainen

Näytteenottojakson keskiarvo

Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen näytteenoton/mittauksen keskiarvo (4)

Jos kohtiin BAT 9, BAT 26, BAT 27 ja taulukko 1.5 ja taulukko 1.6 liittyviä massavirtoja laskettaessa kahden tai useamman erillisen päästölähteen kautta johdetut yhdentyyppisestä lähteestä (esimerkiksi tasokuivauskone) peräisin olevat jätekaasut voitaisiin toimivaltaisen viranomaisen arvion mukaan johtaa yhteisen päästölähteen kautta, näitä päästölähteitä on pidettävä yhtenä päästölähteenä (ks. myös BAT 23). Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää massavirtoja tehtaan/laitoksen tasolla.

Veteen johdettavia päästöjä koskevaan parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot)

Näissä BAT-päätelmissä esitetyt veteen johdettavia päästöjä koskevat päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL) perustuvat pitoisuuksiin (veteen päässeiden aineiden massa veden tilavuutta kohden), jotka ilmaistaan käyttäen yksikköä mg/l.

BAT-päästötasoihin liittyvät keskiarvon laskentajaksot viittaavat jompaankumpaan seuraavista tapauksista:

| — | Kun kyseessä on jatkuva päästö, vuorokausikeskiarvoihin eli 24 tunnin ajalta otettuihin virtaukseen suhteutettuihin kokoomanäytteisiin. |
| --- | --- |

—

Kun kyseessä on jatkuva päästö, vuorokausikeskiarvoihin eli 24 tunnin ajalta otettuihin virtaukseen suhteutettuihin kokoomanäytteisiin.

| — | Kun kyseessä on kertapäästö, virtaukseen suhteutettuna kokoomanäytteinä päästön keston ajalta otettujen näytteiden keskiarvoihin, tai mikäli poistovesi on asianmukaisesti sekoitettua ja homogeenista, ennen päästöä otettuun näytteeseen. |
| --- | --- |

—

Kun kyseessä on kertapäästö, virtaukseen suhteutettuna kokoomanäytteinä päästön keston ajalta otettujen näytteiden keskiarvoihin, tai mikäli poistovesi on asianmukaisesti sekoitettua ja homogeenista, ennen päästöä otettuun näytteeseen.

Aikaan suhteutettuja kokoomanäytteitä voidaan käyttää, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa. Vaihtoehtoisesti voidaan ottaa kertanäytteitä edellyttäen, että poistovesi on asianmukaisesti sekoitettua ja homogeenista.

Kun kyseessä on orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) ja kemiallinen hapenkulutus (COD), keskimääräisen puhdistustehokkuuden laskelma perustuu näissä BAT-päätelmissä (ks. taulukko 1.3) jätevedenkäsittelylaitoksen tulokuormaan ja lähtevän jäteveden kuormitukseen.

BAT-päästötasoja sovelletaan pisteessä, jossa päästö poistuu laitoksesta.

Muut ympäristönsuojelun tasot

Suuntaa-antavat tasot energian ominaiskulutuksen osalta

Suuntaa-antavat ympäristönsuojelun tasot, jotka liittyvät energian ominaiskulutukseen, viittaavat vuosittaisiin keskiarvoihin ja lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

Formula

jossa

| energiankulutus | : | lämpökäsittelyn kuluttaman lämmön ja sähkön vuotuinen kokonaismäärä, josta on vähennetty lämpökäsittelystä talteen otettu lämpö, ilmaistuna yksikkönä MWh/vuosi; |
| --- | --- | --- |
| toiminta-aste | : | lämpökäsittelyssä käsiteltyjen tekstiiliaineiden vuotuinen kokonaismäärä ilmaistuna yksikkönä t/vuosi. |

energiankulutus

:

lämpökäsittelyn kuluttaman lämmön ja sähkön vuotuinen kokonaismäärä, josta on vähennetty lämpökäsittelystä talteen otettu lämpö, ilmaistuna yksikkönä MWh/vuosi;

toiminta-aste

:

lämpökäsittelyssä käsiteltyjen tekstiiliaineiden vuotuinen kokonaismäärä ilmaistuna yksikkönä t/vuosi.

Suuntaa-antavat tasot ominaisvedenkulutuksen osalta

Suuntaa-antavat ympäristönsuojelun tasot, jotka liittyvät veden ominaiskulutukseen, viittaavat vuosittaisiin keskiarvoihin ja lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

Formula

jossa

| vedenkulutus | : | tietyssä prosessissa (esimerkiksi valkaisu) kulutetun veden vuotuinen kokonaismäärä, mukaan lukien tekstiiliaineiden pesuun ja huuhteluun sekä laitteiden puhdistamiseen käytetyn veden määrä, josta on vähennetty prosessissa uudelleenkäytetty ja/tai kierrätetty vesi, ilmaistuna yksikkönä m3/vuosi; |
| --- | --- | --- |
| toiminta-aste | : | tietyssä prosessissa (esimerkiksi valkaisu) käsiteltyjen tekstiiliaineiden vuotuinen kokonaismäärä ilmaistuna yksikkönä t/vuosi. |

vedenkulutus

:

tietyssä prosessissa (esimerkiksi valkaisu) kulutetun veden vuotuinen kokonaismäärä, mukaan lukien tekstiiliaineiden pesuun ja huuhteluun sekä laitteiden puhdistamiseen käytetyn veden määrä, josta on vähennetty prosessissa uudelleenkäytetty ja/tai kierrätetty vesi, ilmaistuna yksikkönä m3/vuosi;

toiminta-aste

:

tietyssä prosessissa (esimerkiksi valkaisu) käsiteltyjen tekstiiliaineiden vuotuinen kokonaismäärä ilmaistuna yksikkönä t/vuosi.

Villarasvan ominaistalteenotto, joka liittyy parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan

Ympäristönsuojelun taso, joka liittyy villarasvan ominaistalteenottoon, viittaa vuosittaiseen keskiarvoon ja lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

Formula

jossa

| talteenotetun villarasvan määrä | : | raakavillakuitujen esikäsittelystä pesemällä talteen otetun villarasvan vuotuinen kokonaismäärä, joka ilmaistaan yksikkönä kg/vuosi; |
| --- | --- | --- |
| toiminta-aste | : | pesemällä esikäsiteltyjen raakavillakuitujen vuotuinen kokonaismäärä ilmaistuna yksikkönä t/vuosi. |

talteenotetun villarasvan määrä

:

raakavillakuitujen esikäsittelystä pesemällä talteen otetun villarasvan vuotuinen kokonaismäärä, joka ilmaistaan yksikkönä kg/vuosi;

toiminta-aste

:

pesemällä esikäsiteltyjen raakavillakuitujen vuotuinen kokonaismäärä ilmaistuna yksikkönä t/vuosi.

Kaustisen soodan talteenotto, joka liittyy parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan

Ympäristönsuojelun taso, joka liittyy kaustisen soodan talteenottoon, viittaa vuosittaiseen keskiarvoon ja lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

Formula

jossa

| talteenotetun kaustisen soodan määrä | : | käytetystä merseroinnin huuhteluvedestä talteen otetun kaustisen soodan vuotuinen kokonaismäärä, joka ilmaistaan yksikkönä kg/v; |
| --- | --- | --- |
| kaustisen soodan määrä ennen talteenottoa | : | käytetyssä merseroinnin huuhteluvedessä olevan kaustisen soodan vuotuinen kokonaismäärä, joka ilmaistaan yksikkönä kg/v. |

talteenotetun kaustisen soodan määrä

:

käytetystä merseroinnin huuhteluvedestä talteen otetun kaustisen soodan vuotuinen kokonaismäärä, joka ilmaistaan yksikkönä kg/v;

kaustisen soodan määrä ennen talteenottoa

:

käytetyssä merseroinnin huuhteluvedessä olevan kaustisen soodan vuotuinen kokonaismäärä, joka ilmaistaan yksikkönä kg/v.

1.1   
  Yleiset BAT-päätelmät

1.1.1   Yleinen ympäristönsuojelun taso

| BAT 1. | Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja noudattaa sitä. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat tekijät:







  i. | johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen tehokkaan ympäristöjärjestelmän käyttöön ottamiseen sekä sitä koskeva johtajuus ja vastuu; |
| --- | --- | --- |

BAT 1.

i.

johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen tehokkaan ympäristöjärjestelmän käyttöön ottamiseen sekä sitä koskeva johtajuus ja vastuu;

| ii. | analyysi, joka sisältää organisaation kontekstin määrittämisen, asianosaisten osapuolien tarpeiden ja odotuksien tunnistamisen, laitoksen mahdollisiin ympäristölle (tai ihmisten terveydelle) aiheutuviin riskeihin liittyvien ominaispiirteiden sekä ympäristöä koskevien soveltuvien lakisääteisten vaatimusten tunnistamisen; |
| --- | --- |

ii.

analyysi, joka sisältää organisaation kontekstin määrittämisen, asianosaisten osapuolien tarpeiden ja odotuksien tunnistamisen, laitoksen mahdollisiin ympäristölle (tai ihmisten terveydelle) aiheutuviin riskeihin liittyvien ominaispiirteiden sekä ympäristöä koskevien soveltuvien lakisääteisten vaatimusten tunnistamisen;

| iii. | sellaisen ympäristöpolitiikan kehittäminen, joka sisältää laitoksen ympäristönsuojelun tason jatkuvan parantamisen; |
| --- | --- |

iii.

sellaisen ympäristöpolitiikan kehittäminen, joka sisältää laitoksen ympäristönsuojelun tason jatkuvan parantamisen;

| iv. | merkittäviin ympäristönäkökohtiin liittyvien tavoitteiden ja tulosindikaattorien määrittäminen, mukaan lukien sovellettavan lainsäädännön noudattamisen varmistaminen; |
| --- | --- |

iv.

merkittäviin ympäristönäkökohtiin liittyvien tavoitteiden ja tulosindikaattorien määrittäminen, mukaan lukien sovellettavan lainsäädännön noudattamisen varmistaminen;

| v. | tarvittavien menettelyjen ja toimien (mukaan lukien korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet tarvittaessa) suunnitteleminen ja toteuttaminen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ja ympäristöriskien välttämiseksi; |
| --- | --- |

v.

tarvittavien menettelyjen ja toimien (mukaan lukien korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet tarvittaessa) suunnitteleminen ja toteuttaminen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ja ympäristöriskien välttämiseksi;

| vi. | ympäristönäkökohtiin ja -tavoitteisiin liittyvien rakenteiden, roolien ja vastuiden määrittäminen sekä tarvittavien rahoitus- ja henkilöresurssien antaminen; |
| --- | --- |

vi.

ympäristönäkökohtiin ja -tavoitteisiin liittyvien rakenteiden, roolien ja vastuiden määrittäminen sekä tarvittavien rahoitus- ja henkilöresurssien antaminen;

| vii. | henkilöstön, jonka työ saattaa vaikuttaa laitoksen ympäristönsuojelun tasoon, tarvittavan osaamisen ja tietoisuuden varmistaminen (esimerkiksi tarjoamalla tietoa ja koulutusta); |
| --- | --- |

vii.

henkilöstön, jonka työ saattaa vaikuttaa laitoksen ympäristönsuojelun tasoon, tarvittavan osaamisen ja tietoisuuden varmistaminen (esimerkiksi tarjoamalla tietoa ja koulutusta);

| viii. | sisäinen ja ulkoinen viestintä; |
| --- | --- |

viii.

sisäinen ja ulkoinen viestintä;

| ix. | sen edistäminen, että henkilöstö osallistuu ympäristöasioiden hallinnan parhaisiin toimintatapoihin; |
| --- | --- |

ix.

sen edistäminen, että henkilöstö osallistuu ympäristöasioiden hallinnan parhaisiin toimintatapoihin;

| x. | ympäristövaikutusten kannalta merkittävien toimien hallitsemiseksi hallintakäsikirjan ja kirjallisten menettelyjen laatiminen ja ylläpitäminen sekä asiaankuuluvien tallenteiden ylläpitäminen; |
| --- | --- |

x.

ympäristövaikutusten kannalta merkittävien toimien hallitsemiseksi hallintakäsikirjan ja kirjallisten menettelyjen laatiminen ja ylläpitäminen sekä asiaankuuluvien tallenteiden ylläpitäminen;

| xi. | tehokas operatiivinen suunnittelu ja prosessinohjaus; |
| --- | --- |

xi.

tehokas operatiivinen suunnittelu ja prosessinohjaus;

| xii. | asianmukaisten kunnossapito-ohjelmien toteuttaminen; |
| --- | --- |

xii.

asianmukaisten kunnossapito-ohjelmien toteuttaminen;

| xiii. | valmius- ja toimintaprotokollat hätätilanteissa, mukaan lukien hätätilanteiden kielteisten (ympäristöön kohdistuvien) vaikutusten ehkäiseminen ja/tai lieventäminen; |
| --- | --- |

xiii.

valmius- ja toimintaprotokollat hätätilanteissa, mukaan lukien hätätilanteiden kielteisten (ympäristöön kohdistuvien) vaikutusten ehkäiseminen ja/tai lieventäminen;

| xiv. | kun (uudelleen)suunnitellaan (uusi) laitos tai sen osa, tulee huomioida sen vaikutukset ympäristöön koko sen käyttöiältä, johon sisältyvät rakentaminen, kunnossapito, toiminta ja käytöstä poistaminen; |
| --- | --- |

xiv.

kun (uudelleen)suunnitellaan (uusi) laitos tai sen osa, tulee huomioida sen vaikutukset ympäristöön koko sen käyttöiältä, johon sisältyvät rakentaminen, kunnossapito, toiminta ja käytöstä poistaminen;

| xv. | valvonta- ja mittaamisohjelman toteuttaminen, josta löytyy tarvittaessa tietoa vertailuraportista ”Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations” (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilmaan ja veteen johdettavien päästöjen valvontaa koskeva vertailuraportti); |
| --- | --- |

xv.

valvonta- ja mittaamisohjelman toteuttaminen, josta löytyy tarvittaessa tietoa vertailuraportista ”Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations” (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilmaan ja veteen johdettavien päästöjen valvontaa koskeva vertailuraportti);

| xvi. | toimialakohtaisen vertailuanalyysin (benchmark) säännöllinen soveltaminen; |
| --- | --- |

xvi.

toimialakohtaisen vertailuanalyysin (benchmark) säännöllinen soveltaminen;

| xvii. | säännöllisesti tehtävät riippumattomat (siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista) sisäiset tarkastukset ja säännöllisesti tehtävät riippumattomat ulkoiset tarkastukset ympäristönsuojelun tason arvioimiseksi ja sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista; |
| --- | --- |

xvii.

säännöllisesti tehtävät riippumattomat (siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista) sisäiset tarkastukset ja säännöllisesti tehtävät riippumattomat ulkoiset tarkastukset ympäristönsuojelun tason arvioimiseksi ja sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista;

| xviii. | poikkeamien syiden arviointi, korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen vastauksena poikkeamiin, korjaavien toimenpiteiden tehokkuuden tarkastelu ja sen määrittäminen, esiintyykö vastaavia poikkeamia tai voisiko niitä mahdollisesti ilmaantua; |
| --- | --- |

xviii.

poikkeamien syiden arviointi, korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen vastauksena poikkeamiin, korjaavien toimenpiteiden tehokkuuden tarkastelu ja sen määrittäminen, esiintyykö vastaavia poikkeamia tai voisiko niitä mahdollisesti ilmaantua;

| xix. | ylimmän johdon katselmus ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi säännöllisesti; |
| --- | --- |

xix.

ylimmän johdon katselmus ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi säännöllisesti;

| xx. | puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen ja huomioiminen. |
| --- | --- |

xx.

puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen ja huomioiminen.

Tekstiiliteollisuudessa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on erityisesti myös sisällyttää seuraavat ominaisuudet ympäristöjärjestelmään:

| xxi. | panoksia ja tuotoksia koskeva inventaario (ks. BAT 2); |
| --- | --- |

xxi.

panoksia ja tuotoksia koskeva inventaario (ks. BAT 2);

| xxii. | OTNOC-hallintasuunnitelma (ks. BAT 3); |
| --- | --- |

xxii.

OTNOC-hallintasuunnitelma (ks. BAT 3);

| xxiii. | vesien hallintasuunnitelma ja suunnitelman auditointi (ks. BAT 10); |
| --- | --- |

xxiii.

vesien hallintasuunnitelma ja suunnitelman auditointi (ks. BAT 10);

| xxiv. | energiatehokkuussuunnitelma ja energiakatselmukset (ks. BAT 11); |
| --- | --- |

xxiv.

energiatehokkuussuunnitelma ja energiakatselmukset (ks. BAT 11);

| xxv. | kemikaalien hallintajärjestelmä (ks. BAT 14); |
| --- | --- |

xxv.

kemikaalien hallintajärjestelmä (ks. BAT 14);

| xxvi. | jätehuoltosuunnitelma (katso BAT 29). |
| --- | --- |

xxvi.

jätehuoltosuunnitelma (katso BAT 29).

Huomautus

Asetuksella (EY) N:o 1221/2009 perustetaan unionin ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS), joka on esimerkki tämän parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisesta ympäristöjärjestelmästä.

Soveltaminen

Ympäristöjärjestelmän yksityiskohtaisuuden taso ja virallistamisaste ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

| BAT 2. | Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia panoksia ja tuotoksia koskeva inventaario osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1), ylläpitää sitä ja tarkistaa sitä säännöllisesti (myös merkittävän muutoksen tapahtuessa). Inventaarioon sisältyvät kaikki seuraavat tekijät:







  I. | tiedot tuotantoprosesseista, mukaan lukien:






  a) | yksinkertaistetut prosessien vuokaaviot, joista käy ilmi päästöjen lähde; |
| --- | --- | --- | --- |

BAT 2.

I.

tiedot tuotantoprosesseista, mukaan lukien:

a)

yksinkertaistetut prosessien vuokaaviot, joista käy ilmi päästöjen lähde;

| b) | prosessikohtaisten tekniikoiden kuvaukset sekä kuvaukset jäteveden ja jätekaasun käsittelytekniikoista päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi, mukaan lukien käsittelyn teho (esim. puhdistustehokkuus); |
| --- | --- |

b)

prosessikohtaisten tekniikoiden kuvaukset sekä kuvaukset jäteveden ja jätekaasun käsittelytekniikoista päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi, mukaan lukien käsittelyn teho (esim. puhdistustehokkuus);

| II. | tiedot käytettyjen aineiden, tekstiiliaineet (ks. BAT 5 menetelmä a) ja prosessikemikaalit (ks. BAT 15) mukaan luettuna, määrästä ja ominaispiirteistä; |
| --- | --- |

II.

tiedot käytettyjen aineiden, tekstiiliaineet (ks. BAT 5 menetelmä a) ja prosessikemikaalit (ks. BAT 15) mukaan luettuna, määrästä ja ominaispiirteistä;

| III. | tiedot vedenkulutuksesta ja -käytöstä (esim. vuokaaviot ja vesimassataseet); |
| --- | --- |

III.

tiedot vedenkulutuksesta ja -käytöstä (esim. vuokaaviot ja vesimassataseet);

| IV. | tiedot energiankulutuksesta ja -käytöstä; |
| --- | --- |

IV.

tiedot energiankulutuksesta ja -käytöstä;

| V. | tiedot jätevesivirtojen määrästä ja ominaispiirteistä, joita ovat muun muassa seuraavat:






  a) | virtaaman, pH-arvon, lämpötilan ja johtavuuden keskimääräiset arvot ja vaihtelevuus; |
| --- | --- | --- |

V.

tiedot jätevesivirtojen määrästä ja ominaispiirteistä, joita ovat muun muassa seuraavat:

a)

virtaaman, pH-arvon, lämpötilan ja johtavuuden keskimääräiset arvot ja vaihtelevuus;

| b) | merkityksellisten aineiden/muuttujien (esimerkiksi COD/TOC, typen yhdisteet, fosfori, metallit, prioriteettiaineet/mikroepäpuhtaudet) keskimääräiset pitoisuuden ja massavirran arvot ja niiden vaihteluvuus; |
| --- | --- |

b)

merkityksellisten aineiden/muuttujien (esimerkiksi COD/TOC, typen yhdisteet, fosfori, metallit, prioriteettiaineet/mikroepäpuhtaudet) keskimääräiset pitoisuuden ja massavirran arvot ja niiden vaihteluvuus;

| c) | myrkyllisyyttä, bioeliminoituvuutta ja biohajoamista koskevat tiedot (esimerkiksi BOD
  n
  , BOD
  n
  /COD-suhde, Zahn-Wellens-testin tulokset, biologisen inhibition mahdollisuus (esimerkiksi aktiivilietteen esto)); |
| --- | --- |

c)

myrkyllisyyttä, bioeliminoituvuutta ja biohajoamista koskevat tiedot (esimerkiksi BOD
  n
  , BOD
  n
  /COD-suhde, Zahn-Wellens-testin tulokset, biologisen inhibition mahdollisuus (esimerkiksi aktiivilietteen esto));

| VI. | tiedot jätekaasuvirtojen ominaispiirteistä, joita ovat muun muassa:






  a) | virtaaman ja lämpötilan keskimääräiset arvot ja vaihtelu; |
| --- | --- | --- |

VI.

tiedot jätekaasuvirtojen ominaispiirteistä, joita ovat muun muassa:

a)

virtaaman ja lämpötilan keskimääräiset arvot ja vaihtelu;

| b) | merkityksellisten aineiden/muuttujien (esimerkiksi pöly ja orgaaniset yhdisteet) keskimääräiset pitoisuuden ja massavirran arvot ja niiden vaihtelu; päästökertoimia voidaan käyttää ilmaan johdettavien päästöjen vaihtelun arviointiin (ks. kohta 1.9.1); |
| --- | --- |

b)

merkityksellisten aineiden/muuttujien (esimerkiksi pöly ja orgaaniset yhdisteet) keskimääräiset pitoisuuden ja massavirran arvot ja niiden vaihtelu; päästökertoimia voidaan käyttää ilmaan johdettavien päästöjen vaihtelun arviointiin (ks. kohta 1.9.1);

| c) | syttyvyys, alemmat ja ylemmät räjähdysrajat, reaktiivisuus ja vaaralliset ominaisuudet; |
| --- | --- |

c)

syttyvyys, alemmat ja ylemmät räjähdysrajat, reaktiivisuus ja vaaralliset ominaisuudet;

| d) | muiden sellaisten aineiden esiintyvyys, jotka voivat vaikuttaa jätekaasun käsittelyjärjestelmän tai laitoksen turvallisuuteen (esimerkiksi vesihöyry tai pöly); |
| --- | --- |

d)

muiden sellaisten aineiden esiintyvyys, jotka voivat vaikuttaa jätekaasun käsittelyjärjestelmän tai laitoksen turvallisuuteen (esimerkiksi vesihöyry tai pöly);

| VII. | tiedot muodostuvan jätteen määrästä ja ominaispiirteistä. |
| --- | --- |

VII.

tiedot muodostuvan jätteen määrästä ja ominaispiirteistä.

Soveltaminen

Inventaarion sisältö (esimerkiksi yksityiskohtaisuuden taso) on yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

| BAT 3. | OTNOC-esiintymistiheyden ja OTNOC-tilanteiden aikaisten päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja panna täytäntöön osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) riskiperusteinen OTNOC-hallintasuunnitelma, joka sisältää kaikki seuraavat tekijät:







  i. | yksilöidään mahdolliset OTNOC-tilanteet (esimerkiksi ympäristönsuojelun kannalta kriittisten laitteiden, jäljempänä ’kriittiset laitteet’, vikaantuminen), tunnistetaan niiden perimmäiset syyt ja mahdolliset seuraukset sekä tarkastellaan ja päivitetään yksilöityjen OTNOC-tilanteiden luetteloa säännöllisesti jäljempänä mainitun säännöllisen arvioinnin perusteella; |
| --- | --- | --- |

BAT 3.

i.

yksilöidään mahdolliset OTNOC-tilanteet (esimerkiksi ympäristönsuojelun kannalta kriittisten laitteiden, jäljempänä ’kriittiset laitteet’, vikaantuminen), tunnistetaan niiden perimmäiset syyt ja mahdolliset seuraukset sekä tarkastellaan ja päivitetään yksilöityjen OTNOC-tilanteiden luetteloa säännöllisesti jäljempänä mainitun säännöllisen arvioinnin perusteella;

| ii. | suunnitellaan kriittiset laitteet asianmukaisesti (esimerkiksi jäteveden käsittely, jätekaasujen puhdistustekniikat); |
| --- | --- |

ii.

suunnitellaan kriittiset laitteet asianmukaisesti (esimerkiksi jäteveden käsittely, jätekaasujen puhdistustekniikat);

| iii. | laaditaan ja pannaan täytäntöön kriittisten laitteiden tarkastusta ja ennaltaehkäisevää huoltoa koskeva suunnitelma (ks. BAT 1, kohta xii); |
| --- | --- |

iii.

laaditaan ja pannaan täytäntöön kriittisten laitteiden tarkastusta ja ennaltaehkäisevää huoltoa koskeva suunnitelma (ks. BAT 1, kohta xii);

| iv. | tarkkaillaan (eli arvioidaan tai mahdollisuuksien mukaan mitataan) OTNOC-tilanteiden aikaisia päästöjä ja niihin liittyviä olosuhteita ja kirjataan ne; |
| --- | --- |

iv.

tarkkaillaan (eli arvioidaan tai mahdollisuuksien mukaan mitataan) OTNOC-tilanteiden aikaisia päästöjä ja niihin liittyviä olosuhteita ja kirjataan ne;

| v. | arvioidaan OTNOC-tilanteiden aikana muodostuvia päästöjä säännöllisesti (esimerkiksi tapahtumien toistuvuus, kesto ja epäpuhtauspäästöjen määrä) ja toteutetaan tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

v.

arvioidaan OTNOC-tilanteiden aikana muodostuvia päästöjä säännöllisesti (esimerkiksi tapahtumien toistuvuus, kesto ja epäpuhtauspäästöjen määrä) ja toteutetaan tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä.

| vi. | tarkastellaan ja päivitetään säännöllisesti edellä olevan i kohdan mukaisesti yksilöityjen OTNOC-tilanteiden luetteloa v kohdan mukaisen määräaikaisarvioinnin jälkeen; |
| --- | --- |

vi.

tarkastellaan ja päivitetään säännöllisesti edellä olevan i kohdan mukaisesti yksilöityjen OTNOC-tilanteiden luetteloa v kohdan mukaisen määräaikaisarvioinnin jälkeen;

| vii. | testataan varajärjestelmät säännöllisesti. |
| --- | --- |

vii.

testataan varajärjestelmät säännöllisesti.

Soveltaminen

OTNOC-hallintasuunnitelman yksityiskohtaisuuden taso ja virallistamisaste ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

| BAT 4. | Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kehittyneitä prosessinseuranta ja -valvontajärjestelmiä. |
| --- | --- |

BAT 4.

Kuvaus

Prosessien seuranta ja valvonta toteutetaan antureilla ja ohjaimilla varustetuilla automatisoiduilla suorajärjestelmillä, jotka käyttävät palauteyhteyksiä keskeisten prosessimuuttujien nopeaan analysointiin ja mukauttamiseen optimaalisten prosessiolosuhteiden saavuttamiseksi (esim. prosessikemikaalien optimaalinen käyttö).

Prosessin keskeisiä muuttujia ovat seuraavat:

| — | prosessiliuoksen tilavuus, pH ja lämpötila; |
| --- | --- |

—

prosessiliuoksen tilavuus, pH ja lämpötila;

| — | käsiteltyjen tekstiiliaineiden määrä; |
| --- | --- |

—

käsiteltyjen tekstiiliaineiden määrä;

| — | prosessikemikaalien annostelu; |
| --- | --- |

—

prosessikemikaalien annostelu;

| — | kuivausparametrit (ks. myös BAT 13 menetelmä d). |
| --- | --- |

—

kuivausparametrit (ks. myös BAT 13 menetelmä d).

| BAT 5. | Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää molempia seuraavista menetelmistä.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sellaisten tekstiiliaineiden käyttö, jotka sisältävät mahdollisimman vähän epäpuhtauksia | Saapuvien tekstiilimateriaalien (mukaan lukien kierrätetyt tekstiilimateriaalit) valintaperusteet on määritelty, jotta minimoidaan vierasaineiden pitoisuus. Tällaisia vierasaineita ovat esimerkiksi vaaralliset aineet, huonosti biohajoavat aineet ja erityistä huolta aiheuttavat aineet. Nämä kriteerit voivat perustua sertifiointijärjestelmiin tai -standardeihin.
  Säännöllisiä tarkastuksia tehdään sen varmistamiseksi, että saapuvat tekstiiliaineet täyttävät ennalta määritellyt kriteerit. Tarkastus voi koostua mittauksista ja/tai tekstiiliaineiden toimittajien ja/tai valmistajien toimittamien tietojen todentamisesta.
  Nämä tarkastukset voivat koskea seuraavien aineiden pitoisuuksia:






  — | ulkoloislääkkeet (eläinlääkkeet) ja biosidit saapuvissa raakavillakuiduissa (tai puolikäsitellyissä villakuiduissa); |

BAT 5.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Sellaisten tekstiiliaineiden käyttö, jotka sisältävät mahdollisimman vähän epäpuhtauksia

Saapuvien tekstiilimateriaalien (mukaan lukien kierrätetyt tekstiilimateriaalit) valintaperusteet on määritelty, jotta minimoidaan vierasaineiden pitoisuus. Tällaisia vierasaineita ovat esimerkiksi vaaralliset aineet, huonosti biohajoavat aineet ja erityistä huolta aiheuttavat aineet. Nämä kriteerit voivat perustua sertifiointijärjestelmiin tai -standardeihin.

Säännöllisiä tarkastuksia tehdään sen varmistamiseksi, että saapuvat tekstiiliaineet täyttävät ennalta määritellyt kriteerit. Tarkastus voi koostua mittauksista ja/tai tekstiiliaineiden toimittajien ja/tai valmistajien toimittamien tietojen todentamisesta.

Nämä tarkastukset voivat koskea seuraavien aineiden pitoisuuksia:

—

ulkoloislääkkeet (eläinlääkkeet) ja biosidit saapuvissa raakavillakuiduissa (tai puolikäsitellyissä villakuiduissa);

| — | biosidit saapuvissa puuvillakuiduissa; |
| --- | --- |

—

biosidit saapuvissa puuvillakuiduissa;

| — | valmistusjäämät (residues) (esimerkiksi monomeerit, polymeerin synteesin sivutuotteet, katalyytit, liuottimet) saapuvissa synteettisissä kuiduissa; |
| --- | --- |

—

valmistusjäämät (residues) (esimerkiksi monomeerit, polymeerin synteesin sivutuotteet, katalyytit, liuottimet) saapuvissa synteettisissä kuiduissa;

| — | mineraaliöljyt (joita käytetään esimerkiksi kartion muodostamiseen, puolaamiseen, kehräämiseen tai neulomiseen) saapuvissa tekstiiliaineissa; |
| --- | --- |

—

mineraaliöljyt (joita käytetään esimerkiksi kartion muodostamiseen, puolaamiseen, kehräämiseen tai neulomiseen) saapuvissa tekstiiliaineissa;

| — | pohjustuskemikaalit saapuvissa tekstiiliaineissa. |
| --- | --- |

—

pohjustuskemikaalit saapuvissa tekstiiliaineissa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Sellaisten tekstiiliaineiden käyttö, joiden prosessoinnin tarpeet ovat vähäiset

Sellaisten tekstiiliaineiden käyttö, joiden luontaiset ominaisuudet vähentävät prosessoinnin tarvetta. Näitä aineita ovat seuraavat:

| — | kehruuvärjätyt tekokuidut; |
| --- | --- |

—

kehruuvärjätyt tekokuidut;

| — | kuidut, joilla on luontaiset palonesto-ominaisuudet; |
| --- | --- |

—

kuidut, joilla on luontaiset palonesto-ominaisuudet;

| — | elastaanikuidut tai elastaanikuitujen ja muiden polymeerikuitujen sekoitteet, jotka sisältävät vähemmän silikoniöljyjä ja liuotinjäämiä; |
| --- | --- |

—

elastaanikuidut tai elastaanikuitujen ja muiden polymeerikuitujen sekoitteet, jotka sisältävät vähemmän silikoniöljyjä ja liuotinjäämiä;

| — | synteettisten kuitujen ja termoplastisten elastomeerien sekoitteet; |
| --- | --- |

—

synteettisten kuitujen ja termoplastisten elastomeerien sekoitteet;

| — | ilman kantoaineita värjättävät polyesterikuidut. |
| --- | --- |

—

ilman kantoaineita värjättävät polyesterikuidut.

Tuotespesifikaatiot saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

1.1.2   Seuranta

| BAT 6. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla vähintään kerran joka vuosi







  — | käytetyn veden, energian ja aineiden, myös tekstiiliaineiden ja prosessikemikaalien vuotuista kulutusta; |
| --- | --- | --- |

BAT 6.

—

käytetyn veden, energian ja aineiden, myös tekstiiliaineiden ja prosessikemikaalien vuotuista kulutusta;

| — | jäteveden vuotuista muodostumista; |
| --- | --- |

—

jäteveden vuotuista muodostumista;

| — | talteenotettujen tai uudelleen käytettyjen aineiden vuotuista määrää; |
| --- | --- |

—

talteenotettujen tai uudelleen käytettyjen aineiden vuotuista määrää;

| — | kunkin tuotetun ja loppukäsittelyyn toimitetun jätetyypin vuotuista määrää. |
| --- | --- |

—

kunkin tuotetun ja loppukäsittelyyn toimitetun jätetyypin vuotuista määrää.

Kuvaus

Tarkkailu toteutetaan ensisijaisesti suorilla mittauksilla. Se voidaan toteuttaa myös käyttäen esimerkiksi soveltuvia mittareita tai ostotositteita. Tarkkailu toteutetaan mahdollisimman paljon prosessin tasolla ja siinä otetaan huomioon kaikki prosessissa tapahtuvat merkittävät muutokset.

| BAT 7. | Panoksia ja tuotoksia koskevassa inventaariossa (ks. BAT 2) yksilöityjen jätevesivirtojen osalta parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla keskeisiä muuttujia (esimerkiksi jätevesivirtaaman, pH:n ja lämpötilan jatkuva tarkkailu) keskeisissä paikoissa (esimerkiksi jäteveden esikäsittelyn sisäänmeno- ja/tai ulostulokohdat, jäteveden viimeisen käsittelyvaiheen sisäänmenokohta, ja kohta, jossa päästö lähtee laitoksesta). |
| --- | --- |

BAT 7.

Kuvaus

Kun bioeliminoituvuus / biohajoavuus ja inhiboivat vaikutukset ovat keskeisiä muuttujia (ks. esimerkiksi BAT 19), tarkkailu toteutetaan ennen biologista käsittelyä seuraavien osalta:

| — | bioeliminoituvuus / biohajoavuus standardien EN ISO 9888 tai EN ISO 7827 mukaisesti, ja |
| --- | --- |

—

bioeliminoituvuus / biohajoavuus standardien EN ISO 9888 tai EN ISO 7827 mukaisesti, ja

| — | inhibiittorivaikutukset biologiseen käsittelyyn standardien EN ISO 9509 tai EN ISO 8192 mukaisesti,
  tarkkailun vähimmäistiheydestä päätetään päästöjen luonnehdinnan jälkeen. |
| --- | --- |

—

inhibiittorivaikutukset biologiseen käsittelyyn standardien EN ISO 9509 tai EN ISO 8192 mukaisesti,

tarkkailun vähimmäistiheydestä päätetään päästöjen luonnehdinnan jälkeen.

Päästöjen luonnehdinta tehdään ennen laitoksen toiminnan aloittamista tai ennen kuin laitoksen lupa saatetaan ajan tasalle ensimmäisen kerran näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen ja jokaisen sellaisen laitoksessa tehdyn muutoksen (esimerkiksi ”valmistusohjeen” muutos) jälkeen, joka voi lisätä epäpuhtauskuormaa.

| BAT 8. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla veteen johdettavia päästöjä seuraavassa esitetyllä vähimmäistiheydellä ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja tai kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu.











  Aine(et)/muuttuja | Standardi(t) | Toiminnot/ prosessit | Tarkkailutiheys vähintään | Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)  (5) | EN ISO 9562 | Kaikki toiminnot/prosessit | Kerran kuukaudessa  (6) | BAT 20 |
| Biokemiallinen hapenkulutus (BOD
  n
  )  (7) | Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN 1899-1, EN ISO 5815-1) | Kerran kuukaudessa |
| Bromatut palonestoaineet  (5) | EN-standardi on saatavilla joillekin polybromidifenyylieettereille (EN 16694) | Viimeistely palonestoaineilla | Kerran 3 kuukaudessa |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD)  (8) | EN-standardia ei ole saatavilla | Kaikki toiminnot/prosessit | Kerran päivässä  (9)
   (10) |
| Väri | EN ISO 7887 | Värjäys | Kerran kuukaudessa  (6) |
| Öljyn hiilivetyindeksi (HOI)  (5) | EN ISO 9377-2 | Kaikki toiminnot/prosessit | Kerran 3 kuukaudessa (11) |
| Metallit/metalloidit | Antimoni (Sb) | Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 ja EN ISO 15586) | Polyesteritekstiiliaineiden esikäsittely ja/tai värjäys | Kerran kuukaudessa  (6) |
| Viimeistely palonestoaineilla, joissa käytetään antimonitrioksidia |
| Kromi (Cr) | Värjäys kromimordantilla tai kromia sisältävillä väriaineilla (esimerkiksi metallikompleksiväreillä) |
| Kupari (Cu) | Värjäys
  Väripainanta |
| Nikkeli (Ni) |
| Sinkki (Zn)  (5) | Kaikki toiminnot/prosessit |
| Kuudenarvoinen kromi (Cr(VI)) | Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) | Värjäys kromimordantilla | Kerran kuukaudessa |
| Torjunta-aineet  (5) | EN-standardeja on saatavilla joillekin torjunta-aineille (esimerkiksi EN 12918, EN 16693 ja EN ISO 27108) | Raakavillakuitujen esikäsittely pesemällä | Päätettävä päästöjen luonnehdinnan jälkeen  (12) |
| Per- ja polyfluoratut alkyyliaineet (PFAS)  (5) | EN-standardia ei ole saatavilla | Kaikki toiminnot/prosessit | Kerran 3 kuukaudessa |
| Sulfidi, helposti vapautuva (S2-) | EN-standardia ei ole saatavilla | Värjäys rikkiväreillä | Kerran viikossa tai kerran kuukaudessa  (6) |
| Pinta-aktiiviset aineet | Alkyylifenolit ja alkyylifenolietoksylaatit  (5) | EN-standardeja on saatavilla joillekin ionittomille pinta-aktiivisille aineille, kuten alkyylifenolit ja alkyylifenolietoksylaatit (EN ISO 18857-1 ja EN ISO 18857-2) | Kaikki toiminnot/prosessit | Kerran 3 kuukaudessa |
| Muut pinta-aktiiviset aineet | Anionisia pinta-aktiivisia aineita koskeva EN 903 | Kerran 3 kuukaudessa  (11) |
| EN-standardia ei ole saatavilla kationisille pinta-aktiivisille aineille |
| Typen kokonaismäärä (TN) | Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN 12260, EN ISO 11905-1) | Kerran päivässä  (9)
   (10) |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC)  (8) | EN 1484 | Kerran päivässä  (9)
   (10) |
| Fosforin kokonaismäärä (TP) | Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2 sekä EN ISO 11885) | Kerran päivässä  (9)
   (10) |
| Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) | EN 872 | Kerran päivässä  (9)
   (10) |
| Toksisuus  (13) | Mätimunat (Danio rerio) | EN ISO 15088 | Päätettävä riskinarvioinnin perusteella päästöjen luonnehdinnan jälkeen  (12) |
| Vesikirppu (Daphnia magna Straus) | EN ISO 6341 |
| Valobakteerit (Vibrio fischeri) | Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2 ja EN ISO 11348-3) |
| Limaskat (Lemna minor) | Eri EN-standardeja saatavilla (esimerkiksi EN ISO 20079,
  EN ISO 20227) |
| Levät | Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN ISO 8692, EN ISO 10253 ja EN ISO 10710) |

BAT 8.

Aine(et)/muuttuja

Standardi(t)

Toiminnot/ prosessit

Tarkkailutiheys vähintään

Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy

Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)  (5)

EN ISO 9562

Kaikki toiminnot/prosessit

Kerran kuukaudessa  (6)

BAT 20

Biokemiallinen hapenkulutus (BOD
  n
  )  (7)

Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN 1899-1, EN ISO 5815-1)

Kerran kuukaudessa

Bromatut palonestoaineet  (5)

EN-standardi on saatavilla joillekin polybromidifenyylieettereille (EN 16694)

Viimeistely palonestoaineilla

Kerran 3 kuukaudessa

Kemiallinen hapenkulutus (COD)  (8)

EN-standardia ei ole saatavilla

Kaikki toiminnot/prosessit

Kerran päivässä  (9)
   (10)

Väri

EN ISO 7887

Värjäys

Kerran kuukaudessa  (6)

Öljyn hiilivetyindeksi (HOI)  (5)

EN ISO 9377-2

Kaikki toiminnot/prosessit

Kerran 3 kuukaudessa (11)

Metallit/metalloidit

Antimoni (Sb)

Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 ja EN ISO 15586)

Polyesteritekstiiliaineiden esikäsittely ja/tai värjäys

Kerran kuukaudessa  (6)

Viimeistely palonestoaineilla, joissa käytetään antimonitrioksidia

Kromi (Cr)

Värjäys kromimordantilla tai kromia sisältävillä väriaineilla (esimerkiksi metallikompleksiväreillä)

Kupari (Cu)

Värjäys

Väripainanta

Nikkeli (Ni)

Sinkki (Zn)  (5)

Kaikki toiminnot/prosessit

Kuudenarvoinen kromi (Cr(VI))

Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 10304-3, EN ISO 23913)

Värjäys kromimordantilla

Kerran kuukaudessa

Torjunta-aineet  (5)

EN-standardeja on saatavilla joillekin torjunta-aineille (esimerkiksi EN 12918, EN 16693 ja EN ISO 27108)

Raakavillakuitujen esikäsittely pesemällä

Päätettävä päästöjen luonnehdinnan jälkeen  (12)

Per- ja polyfluoratut alkyyliaineet (PFAS)  (5)

EN-standardia ei ole saatavilla

Kaikki toiminnot/prosessit

Kerran 3 kuukaudessa

Sulfidi, helposti vapautuva (S2-)

EN-standardia ei ole saatavilla

Värjäys rikkiväreillä

Kerran viikossa tai kerran kuukaudessa  (6)

Pinta-aktiiviset aineet

Alkyylifenolit ja alkyylifenolietoksylaatit  (5)

EN-standardeja on saatavilla joillekin ionittomille pinta-aktiivisille aineille, kuten alkyylifenolit ja alkyylifenolietoksylaatit (EN ISO 18857-1 ja EN ISO 18857-2)

Kaikki toiminnot/prosessit

Kerran 3 kuukaudessa

Muut pinta-aktiiviset aineet

Anionisia pinta-aktiivisia aineita koskeva EN 903

Kerran 3 kuukaudessa  (11)

EN-standardia ei ole saatavilla kationisille pinta-aktiivisille aineille

Typen kokonaismäärä (TN)

Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN 12260, EN ISO 11905-1)

Kerran päivässä  (9)
   (10)

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC)  (8)

EN 1484

Kerran päivässä  (9)
   (10)

Fosforin kokonaismäärä (TP)

Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2 sekä EN ISO 11885)

Kerran päivässä  (9)
   (10)

Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS)

EN 872

Kerran päivässä  (9)
   (10)

Toksisuus  (13)

Mätimunat (Danio rerio)

EN ISO 15088

Päätettävä riskinarvioinnin perusteella päästöjen luonnehdinnan jälkeen  (12)

Vesikirppu (Daphnia magna Straus)

EN ISO 6341

Valobakteerit (Vibrio fischeri)

Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2 ja EN ISO 11348-3)

Limaskat (Lemna minor)

Eri EN-standardeja saatavilla (esimerkiksi EN ISO 20079,

EN ISO 20227)

Levät

Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN ISO 8692, EN ISO 10253 ja EN ISO 10710)

| BAT 9. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla ilmaan johdettavia kanavoituja päästöjä vähintään jäljempänä esitetyn tiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja tai kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu.










  Aine/muuttuja | Standardi(t) | Toiminnot/prosessit | Tarkkailutiheys vähintään  (14) | Tarkkailu liittyen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CO | EN 15058 | Poltto | Kerran 3 vuodessa | – |
| Polttaminen |
| Kuumalaminointi |
| Pöly | EN 13284-1 | Poltto | Kerran vuodessa  (15) | BAT 27 |
| Polttaminen |
| Lämpökäsittelyt, jotka liittyvät esikäsittelyyn, värjäämiseen, painatukseen ja viimeistelyyn |
| CMR-aine (muu kuin formaldehydi)  (16) | EN-standardeja ei ole saatavilla | Pinnoitus (17) | Kerran vuodessa | – |
| Kuumalaminointi  (17) |
| Viimeistely  (17) |
| Lämpökäsittelyt, jotka liittyvät pinnoitukseen, laminointiin ja viimeistelyyn  (17) |
| Formaldehydi  (16) | EN-standardi on kehitteillä | Pinnoitus (17) | Kerran vuodessa | BAT 26 |
| Kuumalaminointi |
| Painatus  (17) |
| Poltto |
| Viimeistely  (17) |
| Lämpökäsittely  (17) |
| NH3
   (16) | EN ISO 21877 | Pinnoitus  (17) | Kerran vuodessa | BAT 28 |
| Painatus  (18) |
| Viimeistely  (17) |
| Lämpökäsittelyt, jotka liittyvät pinnoitukseen, painatukseen ja viimeistelyyn  (17) |
| NOX | EN 14792 | Poltto | Kerran 3 vuodessa | – |
| Polttaminen |
| SO2
   (18) | EN 14791 | Polttaminen | Kerran 3 vuodessa | – |
| TVOC  (16) | EN 12619 | Pinnoitus | Kerran vuodessa  (19) | BAT 26 |
| Värjäys |
| Viimeistely |
| Laminointi |
| Painatus |
| Poltto |
| Kuumennuskäsittely tai lämpökiinnitys |
| Lämpökäsittelyt, jotka liittyvät pinnoitukseen, värjäämiseen, laminointiin, painatukseen ja viimeistelyyn |

BAT 9.

Aine/muuttuja

Standardi(t)

Toiminnot/prosessit

Tarkkailutiheys vähintään  (14)

Tarkkailu liittyen

CO

EN 15058

Poltto

Kerran 3 vuodessa

–

Polttaminen

Kuumalaminointi

Pöly

EN 13284-1

Poltto

Kerran vuodessa  (15)

BAT 27

Polttaminen

Lämpökäsittelyt, jotka liittyvät esikäsittelyyn, värjäämiseen, painatukseen ja viimeistelyyn

CMR-aine (muu kuin formaldehydi)  (16)

EN-standardeja ei ole saatavilla

Pinnoitus (17)

Kerran vuodessa

–

Kuumalaminointi  (17)

Viimeistely  (17)

Lämpökäsittelyt, jotka liittyvät pinnoitukseen, laminointiin ja viimeistelyyn  (17)

Formaldehydi  (16)

EN-standardi on kehitteillä

Pinnoitus (17)

Kerran vuodessa

BAT 26

Kuumalaminointi

Painatus  (17)

Poltto

Viimeistely  (17)

Lämpökäsittely  (17)

NH3
   (16)

EN ISO 21877

Pinnoitus  (17)

Kerran vuodessa

BAT 28

Painatus  (18)

Viimeistely  (17)

Lämpökäsittelyt, jotka liittyvät pinnoitukseen, painatukseen ja viimeistelyyn  (17)

NOX

EN 14792

Poltto

Kerran 3 vuodessa

–

Polttaminen

SO2
   (18)

EN 14791

Polttaminen

Kerran 3 vuodessa

–

TVOC  (16)

EN 12619

Pinnoitus

Kerran vuodessa  (19)

BAT 26

Värjäys

Viimeistely

Laminointi

Painatus

Poltto

Kuumennuskäsittely tai lämpökiinnitys

Lämpökäsittelyt, jotka liittyvät pinnoitukseen, värjäämiseen, laminointiin, painatukseen ja viimeistelyyn

1.1.3   Vedenkulutus ja jäteveden muodostuminen

| BAT 10. | Vedenkulutuksen ja jäteveden muodostumisen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä a, b ja c sekä menetelmien d–j asianmukaista yhdistelmää.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| Hallintamenetelmät |
| a. | Vesien hallintasuunnitelma ja suunnitelman auditointi | Vesien hallintasuunnitelma ja suunnitelman auditointi ovat osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Niihin sisältyvät muun muassa






  — | laitoksen ja prosessien vuokaaviot ja vesimassatase osana BAT 2:ssa mainittua panosten ja tuotosten inventaariota; |

BAT 10.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Hallintamenetelmät

a.

Vesien hallintasuunnitelma ja suunnitelman auditointi

Vesien hallintasuunnitelma ja suunnitelman auditointi ovat osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Niihin sisältyvät muun muassa

—

laitoksen ja prosessien vuokaaviot ja vesimassatase osana BAT 2:ssa mainittua panosten ja tuotosten inventaariota;

| — | vesitehokkuustavoitteiden vahvistaminen |
| --- | --- |

—

vesitehokkuustavoitteiden vahvistaminen

| — | vedenkäytön optimointimenetelmien (kuten vedenkäytön hallinnan, uudelleenkäytön/kierrätyksen sekä vuotojen havaitsemisen ja korjaamisen) toteuttaminen. |
| --- | --- |

—

vedenkäytön optimointimenetelmien (kuten vedenkäytön hallinnan, uudelleenkäytön/kierrätyksen sekä vuotojen havaitsemisen ja korjaamisen) toteuttaminen.

Suunnitelman auditointi toteutetaan vähintään kerran vuodessa sen varmistamiseksi, että vesien hallintasuunnitelman tavoitteet saavutetaan ja suunnitelman auditoinnin perusteella annetut suositukset on otettu huomioon ja pantu täytäntöön.

Vesien hallintasuunnitelma ja suunnitelman auditointi voidaan sisällyttää suuremman teollisuuslaitoksen yleiseen vesien hallintasuunnitelmaan.

Vesien hallintasuunnitelman ja suunnitelman auditoinnin yksityiskohtaisuuden taso on yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen.

b.

Tuotannon optimointi

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

| — | prosessien optimoitu yhdistelmä (esimerkiksi esikäsittelyprosessit yhdistetään, tekstiiliaineiden valkaisua vältetään ennen värjäämistä tummilla sävyillä); |
| --- | --- |

—

prosessien optimoitu yhdistelmä (esimerkiksi esikäsittelyprosessit yhdistetään, tekstiiliaineiden valkaisua vältetään ennen värjäämistä tummilla sävyillä);

| — | eräprosessien optimoitu ajoitus (esim. tekstiiliaineiden värjäys tummalla sävyllä tehdään sen jälkeen, kun ne on värjätty vaaleilla väreillä samoissa värjäyslaitteissa). |
| --- | --- |

—

eräprosessien optimoitu ajoitus (esim. tekstiiliaineiden värjäys tummalla sävyllä tehdään sen jälkeen, kun ne on värjätty vaaleilla väreillä samoissa värjäyslaitteissa).

Voidaan soveltaa yleisesti.

Suunnittelu- ja toimintamenetelmät

c.

Likavesivirtojen ja pilaantumattomien vesivirtojen erottelu

Vesivirrat kerätään erikseen epäpuhtaussisällön ja vaadittujen käsittelymenetelmien perusteella. Likavesivirrat (esimerkiksi käytetyt prosessiliuokset) ja saastumattomat vesivirrat (esimerkiksi jäähdytysvedet), jotka voidaan käyttää uudelleen ilman käsittelyä, erotetaan käsittelyä edellyttävistä jätevesivirroista.

Vedenottojärjestelmän rakenne ja väliaikaisten varastointisäiliöiden tarvitseman tilan puute voivat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin.

d.

Prosessit, joissa käytetään vähän tai ei lainkaan vettä

Prosessit, joihin kuuluu plasma- tai laserkäsittely, sekä prosessit, joissa käytetään pieniä määriä vettä, kuten otsonikäsittely.

Tekstiiliaineiden ominaispiirteet ja/tai tuote-eritelmät voivat myös rajoittaa sovellettavuutta.

e.

Käytetyn prosessiliuoksen määrän optimointi

Eräprosessit suoritetaan järjestelmillä, joilla on alhainen liuossuhde (ks. kohta 1.9.4).

Jatkuvat prosessit suoritetaan pienitehoisilla levitysjärjestelmillä, kuten ruiskutuksella (ks. kohta 1.9.4).

Voidaan soveltaa yleisesti.

f.

Optimoitu laitteiden puhdistus

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

| — | vedetön puhdistus (esim. pyyhkimällä tai harjaamalla säiliöiden sisäpintoja, puristustelojen mekaaninen esipuhdistus, seripainot ja painoväritahnoja sisältävät rummut (ks. BAT 44)); |
| --- | --- |

—

vedetön puhdistus (esim. pyyhkimällä tai harjaamalla säiliöiden sisäpintoja, puristustelojen mekaaninen esipuhdistus, seripainot ja painoväritahnoja sisältävät rummut (ks. BAT 44));

| — | useat puhdistusvaiheet pienillä vesimäärillä; viimeisen puhdistusvaiheen vesi voidaan käyttää uudelleen laitteen toisen osan puhdistamiseen. |
| --- | --- |

—

useat puhdistusvaiheet pienillä vesimäärillä; viimeisen puhdistusvaiheen vesi voidaan käyttää uudelleen laitteen toisen osan puhdistamiseen.

Vedettömän puhdistuksen sovellettavuutta olemassa olevissa laitoksissa saattaa rajoittaa laitteiden (esim. suljetut ja puolisuljetut järjestelmät) saavutettavuus.

g.

Optimoitu tekstiiliaineiden erien käsittely, pesu ja huuhtelu

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

| — | lisäsäiliöiden käyttö seuraavien väliaikaiseen varastointiin:






  — | käytetty pesu- tai huuhteluvesi; |
| --- | --- | --- |

—

lisäsäiliöiden käyttö seuraavien väliaikaiseen varastointiin:

—

käytetty pesu- tai huuhteluvesi;

| — | tuore tai käytetty prosessiliuos. |
| --- | --- |

—

tuore tai käytetty prosessiliuos.

| — | useat tyhjennys- ja täyttövaiheet huuhteluun ja pesuun pienillä vesimäärillä. |
| --- | --- |

—

useat tyhjennys- ja täyttövaiheet huuhteluun ja pesuun pienillä vesimäärillä.

Tilanpuute saattaa rajoittaa lisäsäiliöiden sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin.

h.

Optimoitu tekstiiliaineiden jatkuva käsittely, pesu ja huuhtelu

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

| — | oikea-aikainen prosessiliuosten valmistelu verkossa tehtävien noutomittausten perusteella; |
| --- | --- |

—

oikea-aikainen prosessiliuosten valmistelu verkossa tehtävien noutomittausten perusteella;

| — | pesuveden tulovirtauksen automaattinen sulkeminen, kun pesukone pysähtyy; |
| --- | --- |

—

pesuveden tulovirtauksen automaattinen sulkeminen, kun pesukone pysähtyy;

| — | vastavirtahuuhtelu ja -pesu; |
| --- | --- |

—

vastavirtahuuhtelu ja -pesu;

| — | tekstiiliaineiden mekaanisen kuivatuksen välivaihe (ks. BAT 13 a) prosessikemikaalien siirtymisen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

tekstiiliaineiden mekaanisen kuivatuksen välivaihe (ks. BAT 13 a) prosessikemikaalien siirtymisen vähentämiseksi.

Voidaan soveltaa yleisesti.

Uudelleenkäyttö- ja kierrätysmenetelmät

i.

Veden uudelleenkäyttö ja/tai kierrätys

Vesivirrat voidaan erottaa toisistaan (ks. BAT 10 menetelmä c) ja/tai esikäsitellä (esimerkiksi kalvosuodatus, haihdutus) ennen uudelleenkäyttöä ja/tai kierrätystä, esimerkiksi tekstiiliaineiden puhdistusta, huuhtelua, jäähdytystä tai käsittelyä varten. Vesivirtojen epäpuhtauksien määrä rajoittaa veden uudelleenkäyttö-/kierrätysastetta. Useista samalla alueella toimivista laitoksista peräisin olevan veden uudelleenkäyttö ja/tai kierrätys voidaan sisällyttää laajemman teollisuusalueen yleiseen vesihuoltoon (esim. käyttämällä yhteistä jätevesien käsittelyä).

Voidaan soveltaa yleisesti.

j.

Prosessiliuoksen uudelleenkäyttö

Prosessiliuos, mukaan lukien tekstiiliaineista mekaanisella kuivatuksella erotettu prosessiliuos (ks. BAT 13 menetelmä a), käytetään uudelleen analysoinnin ja tarvittaessa lisäyksen jälkeen.

Prosessiliuoksen kemiallisen koostumuksen muuttaminen tai sen epäpuhtaudet ja pilaantuvuus rajoittavat prosessiliuoksen uudelleenkäyttöastetta.

Voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 1.1

Suuntaa-antavat ympäristönsuojelun tasot veden ominaiskulutuksen osalta

| Käsittely(t) | Suuntaa-antavat tasot (vuotuinen keskiarvo)
  (m3/t) |
| --- | --- |
| Valkaiseminen | Erä | 10 –32  (20) |
| Jatkuva | 3 –8 |
| Selluloosa-aineiden peseminen | Erä | 5 –15  (20) |
| Jatkuva | 5 –12  (20) |
| Selluloosa-aineiden poisto | 5 –12  (20) |
| Selluloosa-aineiden yhdistetty valkaisu, pesu ja poisto | 9 –20  (20) |
| Merserointi | 2 –13  (20) |
| Synteettisen aineen pesu | 5 –20  (20) |
| Erätoiminen värjäys | Kangas | 10 –150  (20) |
| Lanka | 3 –140  (20)
   (21) |
| Irtokuitu | 13 –60 |
| Jatkuvatoiminen värjäys | 2 –16  (20)
   (22) |

Käsittely(t)

Suuntaa-antavat tasot (vuotuinen keskiarvo)

(m3/t)

Valkaiseminen

Erä

10 –32  (20)

Jatkuva

3 –8

Selluloosa-aineiden peseminen

Erä

5 –15  (20)

Jatkuva

5 –12  (20)

Selluloosa-aineiden poisto

5 –12  (20)

Selluloosa-aineiden yhdistetty valkaisu, pesu ja poisto

9 –20  (20)

Merserointi

2 –13  (20)

Synteettisen aineen pesu

5 –20  (20)

Erätoiminen värjäys

Kangas

10 –150  (20)

Lanka

3 –140  (20)
   (21)

Irtokuitu

13 –60

Jatkuvatoiminen värjäys

2 –16  (20)
   (22)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty BAT 6:ssa.

1.1.4   Energiatehokkuus

| BAT 11. | Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä a, b, c ja d sekä menetelmien e–k asianmukaista yhdistelmää.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| Hallintamenetelmät |
| a. | Energiatehokkuussuunnitelma ja energiakatselmukset | Energiatehokkuussuunnitelma ja energiakatselmukset ovat osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Niihin sisältyvät muun muassa






  — | laitosten ja prosessien energiavirtakaaviot osana panosten ja tuotosten inventaariota (ks. BAT 2); |

BAT 11.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Hallintamenetelmät

a.

Energiatehokkuussuunnitelma ja energiakatselmukset

Energiatehokkuussuunnitelma ja energiakatselmukset ovat osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Niihin sisältyvät muun muassa

—

laitosten ja prosessien energiavirtakaaviot osana panosten ja tuotosten inventaariota (ks. BAT 2);

| — | energiatehokkuutta koskevien tavoitteiden asettaminen (esimerkiksi jalostettujen tekstiilimateriaalien MWh/t); |
| --- | --- |

—

energiatehokkuutta koskevien tavoitteiden asettaminen (esimerkiksi jalostettujen tekstiilimateriaalien MWh/t);

| — | toimien toteuttaminen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

toimien toteuttaminen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

Energiakatselmuksia tehdään vähintään kerran vuodessa sen varmistamiseksi, että energiatehokkuussuunnitelman tavoitteet saavutetaan ja tarkastusten suositukset on otettu huomioon ja pantu täytäntöön.

Energiatehokkuussuunnitelman ja energiakatselmusten yksityiskohtaisuuden taso on yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen.

b.

Tuotannon optimointi

Optimoitu kangaserien lämpökäsittelyn ajoitus laitteiden joutokäyntiajan minimoimiseksi.

Voidaan soveltaa yleisesti.

Prosessien ja laitteiden valinta ja optimointi

c.

Yleisten energiansäästötekniikoiden käyttö

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

| — | polttimen huolto ja valvonta; |
| --- | --- |

—

polttimen huolto ja valvonta;

| — | energiatehokkaat moottorit; |
| --- | --- |

—

energiatehokkaat moottorit;

| — | energiatehokas valaistus; |
| --- | --- |

—

energiatehokas valaistus;

| — | höyrynjakelujärjestelmien optimointi esimerkiksi käyttämällä käyttöpistekattiloita; |
| --- | --- |

—

höyrynjakelujärjestelmien optimointi esimerkiksi käyttämällä käyttöpistekattiloita;

| — | höyrynjakelujärjestelmien säännöllinen tarkastus ja huolto höyryvuotojen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi; |
| --- | --- |

—

höyrynjakelujärjestelmien säännöllinen tarkastus ja huolto höyryvuotojen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi;

| — | prosessinohjausjärjestelmät; |
| --- | --- |

—

prosessinohjausjärjestelmät;

| — | taajuusmuuttajat; |
| --- | --- |

—

taajuusmuuttajat;

| — | ilmastoinnin ja rakennusten lämmityksen optimointi. |
| --- | --- |

—

ilmastoinnin ja rakennusten lämmityksen optimointi.

Voidaan soveltaa yleisesti.

d.

Lämmitystarpeen optimointi

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

| — | lämpöhäviöiden vähentäminen eristämällä laitteiden komponentteja ja peittämällä lämmintä prosessiliuosta sisältäviä säiliöitä tai kulhoja; |
| --- | --- |

—

lämpöhäviöiden vähentäminen eristämällä laitteiden komponentteja ja peittämällä lämmintä prosessiliuosta sisältäviä säiliöitä tai kulhoja;

| — | huuhteluveden lämpötilan optimointi; |
| --- | --- |

—

huuhteluveden lämpötilan optimointi;

| — | prosessiliuoksien ylikuumenemisen välttäminen. |
| --- | --- |

—

prosessiliuoksien ylikuumenemisen välttäminen.

Voidaan soveltaa yleisesti.

e.

Kankaan märkää märälle -värjäys tai -viimeistely

Värjäys- tai viimeistelyliuokset levitetään suoraan märälle kankaalle, jolloin vältetään välikuivaus. Tuotantovaiheiden ja kemikaalien annostelun tarkoituksenmukaista ajoitusta on tarpeen harkita.

Sitä ei ehkä voida soveltaa, jos kangas ei pysty vetämään kemikaaleja riittämättömän jäännöskertymän vuoksi.

f.

Yhteistuotanto

Lämmön ja sähkön yhteistuotanto, jos (pääasiassa turbiinista lähtevästä höyrystä peräisin olevaa) lämpöä käytetään kuuman veden/höyryn tuottamiseen teollisuuden prosesseja/toimintoja varten tai kaukolämpö- tai kaukojäähdytysverkkoja varten.

Laitoksen sijoittelu ja/tai tilanpuute saattaa rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin.

Energian talteenottomenetelmät

g.

Lämpimän jäähdytysveden kierrätys

Ks. BAT 10 menetelmä i. Näin vältetään kylmän veden lämmittäminen.

Voidaan soveltaa yleisesti.

h.

Lämpimän prosessiliuoksen uudelleenkäyttö

Ks. BAT 10 menetelmä j. Näin vältetään kylmän prosessiliuoksen lämmittäminen.

i.

Lämmön talteenotto jätevedestä

Lämmönvaihtimet ottavat talteen jätevedestä peräisin olevan lämmön esimerkiksi prosessiliuoksen lämmittämiseksi.

j.

Lämmön talteenotto jätekaasuista

Jätekaasuista (esimerkiksi tekstiiliaineiden lämpökäsittelystä tai höyrykattiloista) peräisin oleva lämpö otetaan talteen lämmönvaihtimien avulla, ja sitä käytetään (esimerkiksi prosessiveden lämmittämiseen tai palamisilman esilämmittämiseen).

k.

Lämmön talteenotto höyryn käytöstä

Lämpö, joka on peräisin esimerkiksi kuumalauhdutuksesta ja painetyhjennyksestä, otetaan talteen.

| BAT 12. | Paineilman käytön energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Optimaalinen paineilmajärjestelmän suunnittelu | Useat paineilmayksiköt syöttävät ilmaa eri painetasoilla. Näin vältetään korkeapaineilman tarpeeton tuotanto. | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin. |
| b. | Optimaalinen paineilmajärjestelmän käyttö | Paineilman tuotanto pysäytetään laitteiden pitkän pysäytys- tai joutokäynnin aikana, ja yksittäiset alueet voidaan eristää (esimerkiksi venttiilien avulla) järjestelmän muista osista, erityisesti jos niitä käytetään harvoin. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| c. | Paineilmajärjestelmän vuotojen hallinta | Yleisimmät ilmavuotojen lähteet tarkastetaan ja niitä huolletaan säännöllisesti (esimerkiksi kytkimet, letkut, putket, varusteet, paineensäätimet). |
| d. | Lämpimän jäähdytysveden tai ilmakompressoreista peräisin olevan lämpimän jäähdytysilman uudelleenkäyttö ja/tai kierrätys | Lämmin jäähdytysilma (esim. ilmajäähdytteisistä ilmakompressoreista) käytetään uudelleen ja/tai kierrätetään (esimerkiksi kelojen ja vyyhtien kuivaamiseksi tarvittaessa). Lämpimän jäähdytysveden uudelleenkäytön ja/tai kierrätyksen osalta katso BAT 11 menetelmä g. |

BAT 12.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Optimaalinen paineilmajärjestelmän suunnittelu

Useat paineilmayksiköt syöttävät ilmaa eri painetasoilla. Näin vältetään korkeapaineilman tarpeeton tuotanto.

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin.

b.

Optimaalinen paineilmajärjestelmän käyttö

Paineilman tuotanto pysäytetään laitteiden pitkän pysäytys- tai joutokäynnin aikana, ja yksittäiset alueet voidaan eristää (esimerkiksi venttiilien avulla) järjestelmän muista osista, erityisesti jos niitä käytetään harvoin.

Voidaan soveltaa yleisesti.

c.

Paineilmajärjestelmän vuotojen hallinta

Yleisimmät ilmavuotojen lähteet tarkastetaan ja niitä huolletaan säännöllisesti (esimerkiksi kytkimet, letkut, putket, varusteet, paineensäätimet).

d.

Lämpimän jäähdytysveden tai ilmakompressoreista peräisin olevan lämpimän jäähdytysilman uudelleenkäyttö ja/tai kierrätys

Lämmin jäähdytysilma (esim. ilmajäähdytteisistä ilmakompressoreista) käytetään uudelleen ja/tai kierrätetään (esimerkiksi kelojen ja vyyhtien kuivaamiseksi tarvittaessa). Lämpimän jäähdytysveden uudelleenkäytön ja/tai kierrätyksen osalta katso BAT 11 menetelmä g.

| BAT 13. | Lämpökäsittelyn energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavia menetelmiä.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| Menetelmät lämmityksen käytön vähentämiseksi |
| a. | Tekstiiliaineiden mekaaninen kuivatus | Tekstiiliaineiden vesipitoisuutta vähennetään mekaanisilla tekniikoilla (esimerkiksi keskipakoekstraktiolla, puristamisella ja/tai alipaine-ekstraktiolla). | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Tekstiiliaineiden ylikuivauksen välttäminen | Tekstiiliaineita ei kuivata alle luonnollisen kosteustason. |
| Suunnittelu- ja käyttötekniikat |
| c. | Ilmankulun optimointi tasokuivauskoneissa | Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:






  — | ilmansuihkutussuuttimien määrän mukauttaminen kankaan leveyteen; |

BAT 13.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Menetelmät lämmityksen käytön vähentämiseksi

a.

Tekstiiliaineiden mekaaninen kuivatus

Tekstiiliaineiden vesipitoisuutta vähennetään mekaanisilla tekniikoilla (esimerkiksi keskipakoekstraktiolla, puristamisella ja/tai alipaine-ekstraktiolla).

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Tekstiiliaineiden ylikuivauksen välttäminen

Tekstiiliaineita ei kuivata alle luonnollisen kosteustason.

Suunnittelu- ja käyttötekniikat

c.

Ilmankulun optimointi tasokuivauskoneissa

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

—

ilmansuihkutussuuttimien määrän mukauttaminen kankaan leveyteen;

| — | sen varmistaminen, että suuttimien ja kankaan välinen etäisyys on mahdollisimman lyhyt; |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että suuttimien ja kankaan välinen etäisyys on mahdollisimman lyhyt;

| — | sen varmistaminen, että tasokuivauskoneiden sisäisten komponenttien aiheuttama painehäviö on mahdollisimman pieni. |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että tasokuivauskoneiden sisäisten komponenttien aiheuttama painehäviö on mahdollisimman pieni.

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin.

d.

Kehittynyt prosessin seuranta ja kuivauksen valvonta

Kuivausparametrien seuraaminen ja valvominen (ks. BAT 4). Näitä parametreja ovat esimerkiksi seuraavat:

| — | imuilman kosteuspitoisuus ja lämpötila; |
| --- | --- |

—

imuilman kosteuspitoisuus ja lämpötila;

| — | tekstiiliaineiden ja kuivaimen sisällä olevan ilman lämpötila; |
| --- | --- |

—

tekstiiliaineiden ja kuivaimen sisällä olevan ilman lämpötila;

| — | poistoilman kosteuspitoisuus ja lämpötila; kuivaustehokkuuden optimoiminen käyttämällä sopivaa kosteuspitoisuutta (esimerkiksi yli 0,1 kg vettä/kg kuivaa ilmaa); |
| --- | --- |

—

poistoilman kosteuspitoisuus ja lämpötila; kuivaustehokkuuden optimoiminen käyttämällä sopivaa kosteuspitoisuutta (esimerkiksi yli 0,1 kg vettä/kg kuivaa ilmaa);

| — | kankaan jäännöskosteus. |
| --- | --- |

—

kankaan jäännöskosteus.

Poistoilman virtausta säädetään kuivaustehokkuuden optimoimiseksi, ja sitä vähennetään kuivauslaitteiden joutokäynnin aikana.

Voidaan soveltaa yleisesti.

e.

Mikroaalto- tai radiotaajuuskuivaimet

Tekstiiliaineiden kuivaus tehokkailla mikroaalto- tai radiotaajuuskuivaimilla.

Ei sovelleta tekstiiliaineisiin, jotka sisältävät metalliosia tai kuituja.

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin.

Energian talteenottomenetelmät

f.

Lämmön talteenotto jätekaasuista

Ks. BAT 11j.

Sovelletaan vain silloin, kun jätekaasun virtaus on riittävä.

Taulukko 1.2

Suuntaa-antavat ympäristönsuojelun tasot energian ominaiskulutuksen osalta

| Prosessi | Suuntaa-antava taso
  (vuosikeskiarvo) (MWh/t) |
| --- | --- |
| Lämpökäsittely | 0,5 –4,4 |

Prosessi

Suuntaa-antava taso

(vuosikeskiarvo) (MWh/t)

Lämpökäsittely

0,5 –4,4

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty BAT 6:ssa.

1.1.5   Kemikaalien hallinta, kulutus ja korvaaminen

| BAT 14. | Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia kemikaalien hallintajärjestelmä (CMS) osana ympäristöjärjestelmää (EMS) (ks. BAT 1) ja ottaa se käyttöön. Kemikaalien hallintajärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät:







  I. | Toimintapolitiikka prosessikemikaalien kulutuksen ja niihin liittyvien riskien vähentämiseksi, mukaan lukien hankintapolitiikka, jolla valitaan vähemmän haitallisia prosessikemikaaleja ja niiden toimittajia tavoitteena minimoida vaarallisten aineiden ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden käyttö ja niihin liittyvät riskit ja välttää prosessikemikaalien liiallista hankintaa. Prosessikemikaalien valinta perustuu seuraaviin seikkoihin:






  a) | vertaileva analyysi niiden bioeliminoituvuudesta tai biohajoavuudesta, ekotoksisuudesta ja mahdollisuudesta päätyä ympäristöön (mikä voidaan ilmaan johdettavien päästöjen osalta määrittää esimerkiksi päästökertoimien avulla (ks. kohta 1.9.1)); |
| --- | --- | --- | --- |

BAT 14.

I.

Toimintapolitiikka prosessikemikaalien kulutuksen ja niihin liittyvien riskien vähentämiseksi, mukaan lukien hankintapolitiikka, jolla valitaan vähemmän haitallisia prosessikemikaaleja ja niiden toimittajia tavoitteena minimoida vaarallisten aineiden ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden käyttö ja niihin liittyvät riskit ja välttää prosessikemikaalien liiallista hankintaa. Prosessikemikaalien valinta perustuu seuraaviin seikkoihin:

a)

vertaileva analyysi niiden bioeliminoituvuudesta tai biohajoavuudesta, ekotoksisuudesta ja mahdollisuudesta päätyä ympäristöön (mikä voidaan ilmaan johdettavien päästöjen osalta määrittää esimerkiksi päästökertoimien avulla (ks. kohta 1.9.1));

| b) | prosessikemikaaleihin liittyvien riskien luonnehdinta kemikaalien vaaraluokituksen, laitoksen läpi kulkevien reittien, mahdollisten päästöjen ja altistumistason perusteella; |
| --- | --- |

b)

prosessikemikaaleihin liittyvien riskien luonnehdinta kemikaalien vaaraluokituksen, laitoksen läpi kulkevien reittien, mahdollisten päästöjen ja altistumistason perusteella;

| c) | hyödyntämis- ja uudelleenkäyttömahdollisuudet (ks. BAT 16 menetelmät f ja g sekä BAT 39); |
| --- | --- |

c)

hyödyntämis- ja uudelleenkäyttömahdollisuudet (ks. BAT 16 menetelmät f ja g sekä BAT 39);

| d) | säännöllinen (esim. vuosittainen) analyysi korvaamismahdollisuuksista, jotta voidaan löytää mahdollisia uusia saatavilla olevia ja turvallisempia vaihtoehtoja vaarallisten aineiden ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden (ryhmien), kuten PFAS-aineet, ftalaatit, bromatut palonestoaineet ja kromi(VI)-aineet, käytölle; tämä voidaan saavuttaa muuttamalla prosessia (prosesseja) tai käyttämällä muita prosessikemikaaleja, joilla ei ole ympäristövaikutuksia tai joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisemmät; |
| --- | --- |

d)

säännöllinen (esim. vuosittainen) analyysi korvaamismahdollisuuksista, jotta voidaan löytää mahdollisia uusia saatavilla olevia ja turvallisempia vaihtoehtoja vaarallisten aineiden ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden (ryhmien), kuten PFAS-aineet, ftalaatit, bromatut palonestoaineet ja kromi(VI)-aineet, käytölle; tämä voidaan saavuttaa muuttamalla prosessia (prosesseja) tai käyttämällä muita prosessikemikaaleja, joilla ei ole ympäristövaikutuksia tai joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisemmät;

| e) | vaarallisiin aineisiin ja erityistä huolta aiheuttaviin aineisiin liittyvien sääntelymuutosten ennakoiva analyysi ja sovellettavien oikeudellisten vaatimusten noudattamisen turvaaminen. |
| --- | --- |

e)

vaarallisiin aineisiin ja erityistä huolta aiheuttaviin aineisiin liittyvien sääntelymuutosten ennakoiva analyysi ja sovellettavien oikeudellisten vaatimusten noudattamisen turvaaminen.

Prosessikemikaalien inventaariota (ks. BAT 15) voidaan käyttää prosessikemikaalien valintaan tarvittavien tietojen toimittamiseen ja säilyttämiseen.

Kriteerit prosessikemikaalien ja niiden toimittajien valintaan voivat perustua sertifiointijärjestelmiin tai standardeihin. Tällöin tarkistetaan säännöllisesti, noudattavatko prosessikemikaalit ja niiden toimittajat näitä järjestelmiä tai standardeja.

| II. | Tavoitteet ja toimintasuunnitelmat vaarallisten aineiden ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden käytön ja niihin liittyvien riskien välttämiseksi tai vähentämiseksi. |
| --- | --- |

II.

Tavoitteet ja toimintasuunnitelmat vaarallisten aineiden ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden käytön ja niihin liittyvien riskien välttämiseksi tai vähentämiseksi.

| III. | Prosessikemikaalien hankintaa, käsittelyä, varastointia ja käyttöä koskevien menettelyjen kehittäminen ja täytäntöönpano (ks. BAT 21), prosessikemikaaleja sisältävän jätteen loppukäsittely ja käyttämättömien prosessikemikaalien palauttaminen (ks. BAT 29 d) ympäristöön johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi. |
| --- | --- |

III.

Prosessikemikaalien hankintaa, käsittelyä, varastointia ja käyttöä koskevien menettelyjen kehittäminen ja täytäntöönpano (ks. BAT 21), prosessikemikaaleja sisältävän jätteen loppukäsittely ja käyttämättömien prosessikemikaalien palauttaminen (ks. BAT 29 d) ympäristöön johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi.

Soveltaminen

Kemikaalien hallintasuunnitelman yksityiskohtaisuuden taso on yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen.

| BAT 15. | Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia kemikaaliluettelo osana kemikaalien hallintajärjestelmää (ks. BAT 14) ja ottaa se käyttöön. |
| --- | --- |

BAT 15.

Kuvaus

Kemikaaliluettelo on tietokonepohjainen ja sisältää seuraavat tiedot:

| — | prosessikemikaalien tunnistetiedot; |
| --- | --- |

—

prosessikemikaalien tunnistetiedot;

| — | hankittujen, talteenotettujen (ks. BAT 16 menetelmä g), varastoitujen, käytettyjen ja tavarantoimittajille palautettujen prosessikemikaalien määrät, sijainti ja pilaantuvuus; |
| --- | --- |

—

hankittujen, talteenotettujen (ks. BAT 16 menetelmä g), varastoitujen, käytettyjen ja tavarantoimittajille palautettujen prosessikemikaalien määrät, sijainti ja pilaantuvuus;

| — | prosessikemikaalien koostumus ja fysikaalis-kemialliset ominaisuudet (esim. liukoisuus, höyrynpaine, n-oktanoli/vesi-jakaantumiskerroin), mukaan lukien ominaisuudet, joilla on haitallisia vaikutuksia ympäristöön ja/tai ihmisten terveyteen (esim. ekotoksisuus, bioeliminoituvuus / biohajoavuus). |
| --- | --- |

—

prosessikemikaalien koostumus ja fysikaalis-kemialliset ominaisuudet (esim. liukoisuus, höyrynpaine, n-oktanoli/vesi-jakaantumiskerroin), mukaan lukien ominaisuudet, joilla on haitallisia vaikutuksia ympäristöön ja/tai ihmisten terveyteen (esim. ekotoksisuus, bioeliminoituvuus / biohajoavuus).

Nämä tiedot voidaan hakea käyttöturvallisuustiedotteista, teknisistä tietolomakkeista tai muista lähteistä.

| BAT 16. | Kemikaalien kulutuksen vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavia menetelmiä.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Prosessikemikaalien tarpeen vähentäminen | Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:






  — | prosessikemikaalien ja -liuosten koostumuksen säännöllinen tarkistaminen ja optimointi; |

BAT 16.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Prosessikemikaalien tarpeen vähentäminen

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

—

prosessikemikaalien ja -liuosten koostumuksen säännöllinen tarkistaminen ja optimointi;

| — | tuotannon optimointi (ks. BAT 10 menetelmä b). |
| --- | --- |

—

tuotannon optimointi (ks. BAT 10 menetelmä b).

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Kompleksinmuodostajien käytön vähentäminen

Pehmeän/pehmennetyn veden käyttö vähentää esimerkiksi värjäykseen tai valkaisuun tarkoitetuissa prosessiliuoksissa käytettävien kompleksointiaineiden määrää (ks. BAT 38 menetelmä b).

Ei sovelleta pesuun ja huuhteluun.

c.

Tekstiiliaineiden käsittely entsyymeillä

Entsyymit valitaan (ks. BAT 14 I kohdan d alakohta), ja niitä käytetään tekstiiliaineiden reaktioiden katalysoimiseen prosessikemikaalien kulutuksen vähentämiseksi (esim. poistossa, valkaisussa ja/tai pesussa).

Soveltuvien entsyymien saatavuus voi rajoittaa sovellettavuutta.

d.

Prosessikemikaalien ja -liuosten automaattiset valmistus- ja annostusjärjestelmät

Automaattiset punnitus-, annostus-, liuotus-, mittaus- ja jakelujärjestelmät, joilla varmistetaan prosessikemikaalien ja prosessiliuosten täsmällinen toimittaminen tuotantokoneisiin.

Ks. BAT 4.

Tilanpuute, valmistus- ja tuotantokoneiden välinen etäisyys tai toistuvat muutokset prosessikemikaaleissa ja prosessiliuoksissa voivat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin.

e.

Käytettyjen prosessikemikaalien määrän optimointi

Ks. BAT 10 menetelmä e.

Voidaan soveltaa yleisesti.

f.

Prosessiliuosten uudelleenkäyttö

Ks. BAT 10 menetelmä j.

Voidaan soveltaa yleisesti.

g.

Jäljelle jääneiden prosessikemikaalien talteenotto ja käyttö

Prosessikemikaalien jäännös otetaan talteen (esimerkiksi puhdistamalla putket perusteellisesti tai tyhjentämällä pakkaukset kokonaan) ja käytetään prosessissa. Epäpuhtauksien pitoisuus ja prosessikemikaalien pilaantuvuus voivat rajoittaa käyttöastetta.

Voidaan soveltaa yleisesti.

| BAT 17. | Huonosti biohajoavien aineiden veteen johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Alkyylifenolien ja alkyylifenolietoksylaattien korvaaminen | Alkyylifenolit ja alkyylifenolietoksylaatit korvataan biohajoavilla pinta-aktiivisilla aineilla, kuten alkoholietoksylaateilla. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Huonosti biohajoavien fosforia tai typpeä sisältävien kompleksinmuodostajien korvaaminen | Kompleksointiaineet, jotka sisältävät fosforia (kuten trifosfaatteja) tai typpeä (kuten aminopolykarboksyylihapot, esimerkiksi EDTA tai DTPA), korvataan biohajoavilla / bioeliminoituvilla aineilla, esimerkiksi seuraavilla:






  — | polykarboksylaatit (esim. polyakrylaatit); |

BAT 17.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Alkyylifenolien ja alkyylifenolietoksylaattien korvaaminen

Alkyylifenolit ja alkyylifenolietoksylaatit korvataan biohajoavilla pinta-aktiivisilla aineilla, kuten alkoholietoksylaateilla.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Huonosti biohajoavien fosforia tai typpeä sisältävien kompleksinmuodostajien korvaaminen

Kompleksointiaineet, jotka sisältävät fosforia (kuten trifosfaatteja) tai typpeä (kuten aminopolykarboksyylihapot, esimerkiksi EDTA tai DTPA), korvataan biohajoavilla / bioeliminoituvilla aineilla, esimerkiksi seuraavilla:

—

polykarboksylaatit (esim. polyakrylaatit);

| — | hydroksikarboksyylihappojen (esim. glukonaatit, sitraatit) suolat; |
| --- | --- |

—

hydroksikarboksyylihappojen (esim. glukonaatit, sitraatit) suolat;

| — | sokeripohjaiset akryylihappokopolymeerit; |
| --- | --- |

—

sokeripohjaiset akryylihappokopolymeerit;

| — | metyyliglysiinidietikkahappo (MGDA), L-glutamiinihappo N,N-dietikkahappo (GLDA) ja iminodisukkiinihappo (IDS); |
| --- | --- |

—

metyyliglysiinidietikkahappo (MGDA), L-glutamiinihappo N,N-dietikkahappo (GLDA) ja iminodisukkiinihappo (IDS);

| — | fosfonaatit (esim. aminotrismetyleenifosfonihappo (ATMP), dietyleenitriamiinipentametyleenifosfonihappo (DTPMP) ja 1-hydroksyylietylideeni-1,1-difosfonihappo (HEDP)). |
| --- | --- |

—

fosfonaatit (esim. aminotrismetyleenifosfonihappo (ATMP), dietyleenitriamiinipentametyleenifosfonihappo (DTPMP) ja 1-hydroksyylietylideeni-1,1-difosfonihappo (HEDP)).

Voidaan soveltaa yleisesti.

c.

Mineraaliöljypohjaisten vaahtoutumisenestoaineiden korvaaminen

Mineraaliöljyyn perustuvat vaahtoamisenestoaineet korvataan biohajoavilla aineilla, esimerkiksi synteettiseen esteriöljyyn perustuvilla vaahdonestoaineilla.

Voidaan soveltaa yleisesti.

1.1.6   Päästöt veteen

| BAT 18. | Jäteveden määrän vähentämiseksi sekä jätevedenpuhdistamoon päästettyjen epäpuhtauskuormien ja veteen johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää jätevesihuoltoa ja jäteveden käsittelyä koskevaa yhdennettyä strategiaa, johon sisältyy seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukainen yhdistelmä seuraavassa ensisijaisuusjärjestyksessä:







  — | prosessiin integroidut tekniikat (ks. BAT 10 ja BAT-päätelmät kohdissa 1.2–1.7); |
| --- | --- | --- |

BAT 18.

—

prosessiin integroidut tekniikat (ks. BAT 10 ja BAT-päätelmät kohdissa 1.2–1.7);

| — | prosessiliuoksien talteenotto- ja uudelleenkäyttötekniikat (ks. BAT 10 menetelmä j ja BAT 39), sellaisten suuria epäpuhtauskuormia sisältävien jätevesivirtojen ja tahnojen erilliskeräys, joita ei voida asianmukaisesti käsitellä biologisella käsittelyllä; tällaisia tahnoja ovat esim. painoväri- ja pinnoitetahnat; nämä jätevesivirrat ja tahnat joko esikäsitellään (ks. BAT 19) tai käsitellään jätteenä (ks. BAT 30); |
| --- | --- |

—

prosessiliuoksien talteenotto- ja uudelleenkäyttötekniikat (ks. BAT 10 menetelmä j ja BAT 39), sellaisten suuria epäpuhtauskuormia sisältävien jätevesivirtojen ja tahnojen erilliskeräys, joita ei voida asianmukaisesti käsitellä biologisella käsittelyllä; tällaisia tahnoja ovat esim. painoväri- ja pinnoitetahnat; nämä jätevesivirrat ja tahnat joko esikäsitellään (ks. BAT 19) tai käsitellään jätteenä (ks. BAT 30);

| — | (lopullisen) jäteveden käsittelymenetelmät (ks. BAT 20). |
| --- | --- |

—

(lopullisen) jäteveden käsittelymenetelmät (ks. BAT 20).

Kuvaus

Jätevesihuoltoa ja jäteveden käsittelyä koskeva yhdennetty strategia perustuu panosten ja tuotosten inventoinnista saatuihin tietoihin (ks. BAT 2).

| BAT 19. | Veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on esikäsitellä (erilliskerätyt) suuria epäpuhtauskuormia sisältävät jätevesivirrat ja tahnat (esimerkiksi painoväri- ja pinnoitetahnat), joita ei voida käsitellä asianmukaisesti biologisella käsittelyllä. |
| --- | --- |

BAT 19.

Kuvaus

Tällaisia jätevesivirtoja ja tahnoja ovat muun muassa seuraavat:

| — | jatkuvasta ja/tai puolijatkuvasta käsittelystä muodostuneet käytetyt värjäys-, pinnoitus- tai viimeistelyliuokset; |
| --- | --- |

—

jatkuvasta ja/tai puolijatkuvasta käsittelystä muodostuneet käytetyt värjäys-, pinnoitus- tai viimeistelyliuokset;

| — | poistoliuokset; |
| --- | --- |

—

poistoliuokset;

| — | käytetyt painoväri- ja pinnoitustahnat. |
| --- | --- |

—

käytetyt painoväri- ja pinnoitustahnat.

Esikäsittely suoritetaan osana jätevesihuoltoa ja jäteveden käsittelyä koskevaa yhdennettyä strategiaa (ks. BAT 18), ja se on yleensä tarpeen, jotta voidaan

| — | suojella (loppupään) biologista jäteveden käsittelyä inhiboivilta tai myrkyllisiltä yhdisteiltä; |
| --- | --- |

—

suojella (loppupään) biologista jäteveden käsittelyä inhiboivilta tai myrkyllisiltä yhdisteiltä;

| — | poistaa yhdisteet, joita ei ole riittävästi puhdistettu jäteveden biologisessa käsittelyssä (esim. myrkylliset yhdisteet, huonosti biohajoavat orgaaniset yhdisteet ja orgaaniset yhdisteet, joita esiintyy suurissa kuormissa tai metalleissa). |
| --- | --- |

—

poistaa yhdisteet, joita ei ole riittävästi puhdistettu jäteveden biologisessa käsittelyssä (esim. myrkylliset yhdisteet, huonosti biohajoavat orgaaniset yhdisteet ja orgaaniset yhdisteet, joita esiintyy suurissa kuormissa tai metalleissa).

| — | poistaa yhdisteet, jotka muutoin voitaisiin poistaa ilmaan keräysjärjestelmästä tai jäteveden biologisen käsittelyn aikana (esimerkiksi sulfidi); |
| --- | --- |

—

poistaa yhdisteet, jotka muutoin voitaisiin poistaa ilmaan keräysjärjestelmästä tai jäteveden biologisen käsittelyn aikana (esimerkiksi sulfidi);

| — | poistaa yhdisteet, joilla on muita kielteisiä vaikutuksia (esimerkiksi laitteiden korroosio, ei-toivotut reaktiot muiden aineiden kanssa; jätevesilietteen saastuminen). |
| --- | --- |

—

poistaa yhdisteet, joilla on muita kielteisiä vaikutuksia (esimerkiksi laitteiden korroosio, ei-toivotut reaktiot muiden aineiden kanssa; jätevesilietteen saastuminen).

Edellä mainittuja poistettavia yhdisteitä ovat organofosfori ja bromatut palonestoaineet, PFAS-aineet, ftalaatit ja kromi(VI)-yhdisteet.

Näiden jätevesivirtojen esikäsittely toteutetaan yleensä mahdollisimman lähellä lähdettä laimentumisen estämiseksi. Käytetyt esikäsittelymenetelmät riippuvat kohteena olevista epäpuhtauksista, ja niihin voi sisältyä adsorptio, suodatus, saostaminen, kemiallinen hapetus tai kemiallinen pelkistys (ks. BAT 20).

Jätevesivirtojen ja tahnojen bioeliminoituvuus / biohajoavuus ennen niiden toimittamista loppupään biologiseen käsittelyyn on vähintään

| — | 80 prosenttia seitsemän päivän kuluttua (mukautetun lietteen osalta), kun se määritetään standardin EN ISO 9888 mukaisesti, tai |
| --- | --- |

—

80 prosenttia seitsemän päivän kuluttua (mukautetun lietteen osalta), kun se määritetään standardin EN ISO 9888 mukaisesti, tai

| — | 70 prosenttia 28 päivän kuluttua, kun se määritetään standardin EN ISO 7827 mukaisesti. |
| --- | --- |

—

70 prosenttia 28 päivän kuluttua, kun se määritetään standardin EN ISO 7827 mukaisesti.

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty BAT 7:ssä.

| BAT 20. | Veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää jäljempänä esiteltävien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.









  Menetelmä  (23) | Epäpuhtaudet, joihin menetelmällä voidaan vaikuttaa | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| Yksittäisten jätevesivirtojen esikäsittely, esimerkiksi |
| a. | Adsorptio | Adsorboituvat liuenneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esim. AOX väriaineissa, organofosforipalonestoaineet) | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Saostaminen | Saostuvat liuenneet biohajoamattomat tai
  inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa) |
| c. | Koagulaatio ja flokkulaatio | Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa) |
| d. | Kemiallinen hapetus (esimerkiksi hapetus otsonin, vetyperoksidin tai UV-valon avulla) | Hapettuvat liuenneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi optiset kirkasteet ja atsovärit, sulfidi) |
| e. | Kemiallinen pelkistys | Pelkistyvät liuenneet biohajoamattomat
  tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi kuudenarvoinen kromi (Cr(VI)) |
| f. | Anaerobinen esikäsittely | Biohajoavat orgaaniset yhdisteet (esimerkiksi atsovärit, painoväritahnat) |
| g. | Suodatus (esimerkiksi nanosuodatus) | Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet |
| Yhdistettyjen jätevesivirtojen esikäsittely, esimerkiksi |
| h. | Fysikaalinen erottelu (esimerkiksi seuloilla, sihdeillä, hiekanerottimilla, rasvanerottimilla, öljyn ja veden erottimilla tai esiselkeytysaltailla) | Karkea kiintoaines, suspendoitunut kiintoaines, öljy/rasva | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| i. | Tasaus | Kaikki epäpuhtaudet |
| j. | Neutralointi | Hapot, alkalit |
| Primaarinen käsittely, kuten: |
| k. | Sedimentaatio | Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet metallit tai biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| l. | Saostaminen | Saostuvat liuenneet biohajoamattomat tai
  inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa) |
| m. | Koagulaatio ja flokkulaatio | Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa) | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| Sekundaarinen käsittely (biologinen käsittely), esimerkiksi |
| n. | Aktiivilieteprosessi | Biohajoavat orgaaniset yhdisteet | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| o. | Membraanibioreaktori |
| p. | Nifrifikaatio/denitrifikaatio, jos käsittelyyn sisältyy biologista käsittelyä) | Typen kokonaismäärä, ammonium/ammoniakki | Nitrifikaatiota ei ehkä voida soveltaa, jos kloridipitoisuudet ovat korkeita (esimerkiksi yli 10 g/l). Nitrifikaatiota ei ehkä voida soveltaa, jos jäteveden lämpötila on alhainen (esimerkiksi alle 12 °C). |
| Tertiäärinen käsittely, kuten: |
| q. | Koagulaatio ja flokkulaatio | Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa) | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| r. | Saostaminen | Saostuvat liuenneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa) |
| s. | Adsorptio | Adsorboituvat liuenneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi AOX väriaineissa) |
| t. | Kemiallinen hapetus (esimerkiksi hapetus otsonin, vetyperoksidin tai UV-valon avulla) | Hapettuvat liuenneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esim. optiset kirkasteet ja atsovärit, sulfidi) |
| u. | Flotaatio | Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet |
| v. | Suodatus (esimerkiksi hiekkasuodatus) |
| Kehittynyt käsittely jäteveden kierrättämiseksi, esimerkiksi
   (24) |
| w. | Suodatus (esim. hiekkasuodatus tai kalvosuodatus) | Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| x. | Haihdutus | Liukoiset kontaminantit (esim. suolat) |

BAT 20.

Menetelmä  (23)

Epäpuhtaudet, joihin menetelmällä voidaan vaikuttaa

Soveltaminen

Yksittäisten jätevesivirtojen esikäsittely, esimerkiksi

a.

Adsorptio

Adsorboituvat liuenneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esim. AOX väriaineissa, organofosforipalonestoaineet)

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Saostaminen

Saostuvat liuenneet biohajoamattomat tai

inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa)

c.

Koagulaatio ja flokkulaatio

Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa)

d.

Kemiallinen hapetus (esimerkiksi hapetus otsonin, vetyperoksidin tai UV-valon avulla)

Hapettuvat liuenneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi optiset kirkasteet ja atsovärit, sulfidi)

e.

Kemiallinen pelkistys

Pelkistyvät liuenneet biohajoamattomat

tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi kuudenarvoinen kromi (Cr(VI))

f.

Anaerobinen esikäsittely

Biohajoavat orgaaniset yhdisteet (esimerkiksi atsovärit, painoväritahnat)

g.

Suodatus (esimerkiksi nanosuodatus)

Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet

Yhdistettyjen jätevesivirtojen esikäsittely, esimerkiksi

h.

Fysikaalinen erottelu (esimerkiksi seuloilla, sihdeillä, hiekanerottimilla, rasvanerottimilla, öljyn ja veden erottimilla tai esiselkeytysaltailla)

Karkea kiintoaines, suspendoitunut kiintoaines, öljy/rasva

Voidaan soveltaa yleisesti.

i.

Tasaus

Kaikki epäpuhtaudet

j.

Neutralointi

Hapot, alkalit

Primaarinen käsittely, kuten:

k.

Sedimentaatio

Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet metallit tai biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet

Voidaan soveltaa yleisesti.

l.

Saostaminen

Saostuvat liuenneet biohajoamattomat tai

inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa)

m.

Koagulaatio ja flokkulaatio

Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa)

Voidaan soveltaa yleisesti.

Sekundaarinen käsittely (biologinen käsittely), esimerkiksi

n.

Aktiivilieteprosessi

Biohajoavat orgaaniset yhdisteet

Voidaan soveltaa yleisesti.

o.

Membraanibioreaktori

p.

Nifrifikaatio/denitrifikaatio, jos käsittelyyn sisältyy biologista käsittelyä)

Typen kokonaismäärä, ammonium/ammoniakki

Nitrifikaatiota ei ehkä voida soveltaa, jos kloridipitoisuudet ovat korkeita (esimerkiksi yli 10 g/l). Nitrifikaatiota ei ehkä voida soveltaa, jos jäteveden lämpötila on alhainen (esimerkiksi alle 12 °C).

Tertiäärinen käsittely, kuten:

q.

Koagulaatio ja flokkulaatio

Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa)

Voidaan soveltaa yleisesti.

r.

Saostaminen

Saostuvat liuenneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi metallit väriaineissa)

s.

Adsorptio

Adsorboituvat liuenneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esimerkiksi AOX väriaineissa)

t.

Kemiallinen hapetus (esimerkiksi hapetus otsonin, vetyperoksidin tai UV-valon avulla)

Hapettuvat liuenneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet (esim. optiset kirkasteet ja atsovärit, sulfidi)

u.

Flotaatio

Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet

v.

Suodatus (esimerkiksi hiekkasuodatus)

Kehittynyt käsittely jäteveden kierrättämiseksi, esimerkiksi
   (24)

w.

Suodatus (esim. hiekkasuodatus tai kalvosuodatus)

Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet biohajoamattomat tai inhiboivat epäpuhtaudet

Voidaan soveltaa yleisesti.

x.

Haihdutus

Liukoiset kontaminantit (esim. suolat)

Taulukko 1.3

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot suorille päästöille

| Aine/muuttuja | Toiminnot/prosessit | BAT-päästötaso  (25)

  (mg/l) |
| --- | --- | --- |
| Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)  (26) | Kaikki toiminnot/prosessit | 0,1 –0,4  (27) |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD)  (28) | 40 –100  (29)
   (30) |
| Öljyn hiilivetyindeksi (HOI)  (26) | 1 –7 |
| Metallit/metalloidit | Antimoni (Sb) | Polyesteritekstiiliaineiden esikäsittely ja/tai värjäys | 0,1 –0,2  (31) |
| Viimeistely palonestoaineilla, joissa käytetään antimonitrioksidia |
| Kromi (Cr) | Värjäys kromimordantilla tai kromia sisältävillä väriaineilla (esimerkiksi metallikompleksiväreillä) | 0,01 –0,1  (32) |
| Kupari (Cu) | Värjäys
  Väripainanta | 0,03 –0,4 |
| Nikkeli (Ni) | 0,01 –0,1  (33) |
| Sinkki (Zn)  (26) | Kaikki toiminnot/prosessit | 0,04 –0,5  (34) |
| Sulfidi, helposti vapautuva (S2-) | Värjäys rikkiväreillä | < 1 |
| Typen kokonaismäärä (TN) | Kaikki toiminnot/prosessit | 5 –15  (35) |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC)  (28) | 13 –30  (30)
   (36) |
| Fosforin kokonaismäärä (TP) | 0,4 –2 |
| Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) | 5 –30 |

Aine/muuttuja

Toiminnot/prosessit

BAT-päästötaso  (25)

(mg/l)

Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)  (26)

Kaikki toiminnot/prosessit

0,1 –0,4  (27)

Kemiallinen hapenkulutus (COD)  (28)

40 –100  (29)
   (30)

Öljyn hiilivetyindeksi (HOI)  (26)

1 –7

Metallit/metalloidit

Antimoni (Sb)

Polyesteritekstiiliaineiden esikäsittely ja/tai värjäys

0,1 –0,2  (31)

Viimeistely palonestoaineilla, joissa käytetään antimonitrioksidia

Kromi (Cr)

Värjäys kromimordantilla tai kromia sisältävillä väriaineilla (esimerkiksi metallikompleksiväreillä)

0,01 –0,1  (32)

Kupari (Cu)

Värjäys

Väripainanta

0,03 –0,4

Nikkeli (Ni)

0,01 –0,1  (33)

Sinkki (Zn)  (26)

Kaikki toiminnot/prosessit

0,04 –0,5  (34)

Sulfidi, helposti vapautuva (S2-)

Värjäys rikkiväreillä

< 1

Typen kokonaismäärä (TN)

Kaikki toiminnot/prosessit

5 –15  (35)

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC)  (28)

13 –30  (30)
   (36)

Fosforin kokonaismäärä (TP)

0,4 –2

Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS)

5 –30

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty BAT 8:ssa.

Taulukko 1.4

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot epäsuorille päästöille

| Aine/muuttuja | Toiminnot/prosessit | BAT-päästötaso  (37)
   (38)

  (mg/l) |
| --- | --- | --- |
| Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)  (39) | Kaikki prosessit | 0,1 –0,4  (40) |
| Öljyn hiilivetyindeksi (HOI)  (39) | Kaikki prosessit | 1 –7 |
| Metallit/metalloidit | Antimoni (Sb) | Polyesteritekstiiliaineiden esikäsittely ja/tai värjäys | 0,1 –0,2  (41) |
| Viimeistely palonestoaineilla, joissa käytetään antimonitrioksidia |
| Kromi (Cr) | Värjäys kromimordantilla tai kromia sisältävillä väriaineilla (esimerkiksi metallikompleksiväreillä) | 0,01 –0,1  (42) |
| Kupari (Cu) | Värjäys
  Väripainanta | 0,03 –0,4 |
| Nikkeli (Ni) | Värjäys
  Väripainanta | 0,01 –0,1  (43) |
| Sinkki (Zn)  (39) | Kaikki prosessit | 0,04 –0,5  (44) |
| Sulfidi, helposti vapautuva (S2-) | Värjäys rikkiväreillä | < 1 |

Aine/muuttuja

Toiminnot/prosessit

BAT-päästötaso  (37)
   (38)

(mg/l)

Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)  (39)

Kaikki prosessit

0,1 –0,4  (40)

Öljyn hiilivetyindeksi (HOI)  (39)

Kaikki prosessit

1 –7

Metallit/metalloidit

Antimoni (Sb)

Polyesteritekstiiliaineiden esikäsittely ja/tai värjäys

0,1 –0,2  (41)

Viimeistely palonestoaineilla, joissa käytetään antimonitrioksidia

Kromi (Cr)

Värjäys kromimordantilla tai kromia sisältävillä väriaineilla (esimerkiksi metallikompleksiväreillä)

0,01 –0,1  (42)

Kupari (Cu)

Värjäys

Väripainanta

0,03 –0,4

Nikkeli (Ni)

Värjäys

Väripainanta

0,01 –0,1  (43)

Sinkki (Zn)  (39)

Kaikki prosessit

0,04 –0,5  (44)

Sulfidi, helposti vapautuva (S2-)

Värjäys rikkiväreillä

< 1

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty BAT 8:ssa.

1.1.7   Päästöt maaperään ja pohjaveteen

| BAT 21. | Maaperään ja pohjaveteen päätyvien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja prosessikemikaalien käsittelyn ja varastoinnin yleisen tehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavia menetelmiä.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Menetelmät prosessi- ja varastosäiliöiden ylivuotojen ja rikkoontumisen todennäköisyyden ja ympäristövaikutusten vähentämiseksi | Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:






  — | tekstiiliaineiden hidas upottaminen ja poistaminen prosessiliuoksesta vuotojen välttämiseksi; |

BAT 21.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Menetelmät prosessi- ja varastosäiliöiden ylivuotojen ja rikkoontumisen todennäköisyyden ja ympäristövaikutusten vähentämiseksi

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

—

tekstiiliaineiden hidas upottaminen ja poistaminen prosessiliuoksesta vuotojen välttämiseksi;

| — | automaattinen prosessiliuoksen tason säätö (ks. BAT 4); |
| --- | --- |

—

automaattinen prosessiliuoksen tason säätö (ks. BAT 4);

| — | vältetään veden suora ruiskuttaminen prosessiliuoksen lämmittämiseen tai jäähdyttämiseen; |
| --- | --- |

—

vältetään veden suora ruiskuttaminen prosessiliuoksen lämmittämiseen tai jäähdyttämiseen;

| — | ylivuototunnistimet; |
| --- | --- |

—

ylivuototunnistimet;

| — | ylivuotojen ohjaaminen toiseen säiliöön; |
| --- | --- |

—

ylivuotojen ohjaaminen toiseen säiliöön;

| — | nesteille (prosessikemikaalien tai nestemäisten jätteiden) tarkoitettujen tankkien sijainti sopivassa sekundaarisessa säiliössä; niiden tilavuus on mitoitettu siten, että se kattaa vähintään sekundaarisessa säiliössä olevan suurimman tankin nesteen täydellisen menetyksen; |
| --- | --- |

—

nesteille (prosessikemikaalien tai nestemäisten jätteiden) tarkoitettujen tankkien sijainti sopivassa sekundaarisessa säiliössä; niiden tilavuus on mitoitettu siten, että se kattaa vähintään sekundaarisessa säiliössä olevan suurimman tankin nesteen täydellisen menetyksen;

| — | säiliöiden ja suoja-altaiden eristäminen (esimerkiksi venttiilien sulkeminen); |
| --- | --- |

—

säiliöiden ja suoja-altaiden eristäminen (esimerkiksi venttiilien sulkeminen);

| — | sen varmistaminen, että prosessi- ja varastointialueiden pinnat eivät läpäise nesteitä. |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että prosessi- ja varastointialueiden pinnat eivät läpäise nesteitä.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Laitoksen ja laitteiden säännöllinen tarkastus ja kunnossapito

Laitos ja laitteet tarkastetaan ja huolletaan säännöllisesti asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. Tämä käsittää erityisesti venttiilien, pumppujen, putkien, säiliöiden ja suljettujen / suojareunuksilla varustettujen alueiden eheyden ja/tai vuotamattomuuden sekä varoitusjärjestelmien asianmukaisen toiminnan tarkistamisen.

c.

Prosessikemikaalien optimaalinen varastointipaikka

Varastointialueet sijoitetaan siten, että tarpeettomat prosessikemikaalien kuljetukset laitoksessa eliminoidaan tai minimoidaan (esimerkiksi kuljetusetäisyydet paikan päällä on minimoitu).

Tilanpuute saattaa rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin.

d.

Vaarallisia aineita sisältävien prosessikemikaalien purkamiseen tarkoitettu alue

Vaarallisia aineita sisältävät prosessikemikaalit puretaan suojareunuksilla varustetulla alueella. Satunnaiset vuodot kerätään ja toimitetaan käsiteltäviksi.

Voidaan soveltaa yleisesti.

e.

Prosessikemikaalien erillinen varastointi

Yhteensopimattomat prosessikemikaalit pidetään erillään. Erottelu perustuu fyysiseen erotteluun ja kemikaaliluetteloon (ks. BAT 15).

f.

Prosessikemikaaleja sisältävien pakkausten käsittely ja varastointi

Nestemäisiä prosessikemikaaleja sisältävät pakkaukset tyhjennetään kokonaan painovoimaisesti tai mekaanisesti (esim. harjaamalla tai pyyhkimällä) ilman vettä. Jauhemaisia prosessikemikaaleja sisältävät pakkaukset tyhjennetään painovoiman avulla pienten pakkausten osalta ja imun avulla suurten pakkausten osalta. Tyhjät pakkaukset varastoidaan tähän tarkoitukseen varatulle alueelle.

1.1.8   Päästöt ilmaan

| BAT 22. | Ilmaan johdettavien hajapäästöjen (esimerkiksi orgaanisten liuottimen käytöstä aiheutuvat haihtuvat orgaaniset yhdisteet) vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on kerätä hajapäästöt ja toimittaa jätekaasut käsittelyyn. |
| --- | --- |

BAT 22.

Soveltaminen

Toiminnalliset rajoitteet tai poistetun ilman suuri määrä voivat rajoittaa sovellettavuutta olemassa olevissa laitoksissa.

| BAT 23. | Energian talteenoton ja ilmaan johdettavien kanavoitujen päästöjen vähentämisen helpottamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on rajoittaa päästölähteiden määrää. |
| --- | --- |

BAT 23.

Kuvaus

Jätekaasujen, joilla on samoja ominaispiirteitä, yhdistetyllä käsittelyllä varmistetaan tehokkaampi ja vaikuttavampi käsittely verrattuna yksittäisten jätekaasuvirtojen erilliskäsittelyyn. Se, missä määrin päästölähteiden määrää voidaan rajoittaa, riippuu teknisistä (esimerkiksi yksittäisten jätekaasuvirtojen yhteensopivuudesta) ja taloudellisista tekijöistä (esimerkiksi eri päästölähteiden välinen etäisyys). On huolehdittu siitä, että päästölähteiden määrän rajoittaminen ei johda päästöjen laimentumiseen.

| BAT 24. | Jotta voidaan estää orgaanisten yhdisteiden päästöt ilmaan kemiallisesta pesusta ja hankauksesta orgaanisella liuottimella, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on poistaa ilma näistä prosesseista, käsitellä se käyttämällä adsorptiota ja aktiivihiiltä (ks. kohta 1.9.2) ja kierrättää se kokonaan. |
| --- | --- |

BAT 24.

| BAT 25. | Kudottujen synteettisten tekstiiliaineiden esikäsittelystä ilmaan johdettavien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on pestä ne ennen kuumennuskäsittelyä tai lämpökiinnitystä. |
| --- | --- |

BAT 25.

Soveltaminen

Kankaan rakenne voi rajoittaa sovellettavuutta.

| BAT 26. | Poltosta, lämpökäsittelystä, pinnoituksesta ja laminoinnista ilmaan johdettavien orgaanisten yhdisteiden kanavoitujen päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.









  Menetelmä | Epäpuhtaudet, joihin menetelmällä voidaan vaikuttaa | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Ennalta ehkäisevät menetelmät |
| a. | Sellaisten kemikaaliseosten valinta ja käyttö (”valmistusohjeet”), jotka johtavat alhaisiin orgaanisten yhdisteiden päästöihin | Orgaaniset yhdisteet | Sellaisten seosten valitseminen ja käyttäminen, joilla on alhaiset orgaanisten yhdisteiden päästöt, ottaen huomioon niiden tuote-eritelmät (ks. BAT 14, BAT 17, BAT 50 ja BAT 51). Valinnassa voidaan käyttää esimerkiksi päästökertoimia (ks. kohta 1.9.1). |
| Menetelmät päästöjen vähentämiseksi |
| b. | Tiivistäminen | Orgaaniset yhdisteet, ei kuitenkaan formaldehydi | Ks. kohta 1.9.2. |
| c. | Terminen hapetus | Orgaaniset yhdisteet |
| d. | Märkäpesu | Orgaaniset yhdisteet |
| e. | Adsorptio | Orgaaniset yhdisteet, ei kuitenkaan formaldehydi |

BAT 26.

Menetelmä

Epäpuhtaudet, joihin menetelmällä voidaan vaikuttaa

Kuvaus

Ennalta ehkäisevät menetelmät

a.

Sellaisten kemikaaliseosten valinta ja käyttö (”valmistusohjeet”), jotka johtavat alhaisiin orgaanisten yhdisteiden päästöihin

Orgaaniset yhdisteet

Sellaisten seosten valitseminen ja käyttäminen, joilla on alhaiset orgaanisten yhdisteiden päästöt, ottaen huomioon niiden tuote-eritelmät (ks. BAT 14, BAT 17, BAT 50 ja BAT 51). Valinnassa voidaan käyttää esimerkiksi päästökertoimia (ks. kohta 1.9.1).

Menetelmät päästöjen vähentämiseksi

b.

Tiivistäminen

Orgaaniset yhdisteet, ei kuitenkaan formaldehydi

Ks. kohta 1.9.2.

c.

Terminen hapetus

Orgaaniset yhdisteet

d.

Märkäpesu

Orgaaniset yhdisteet

e.

Adsorptio

Orgaaniset yhdisteet, ei kuitenkaan formaldehydi

Taulukko 1.5

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot kanavoiduille orgaanisten yhdisteiden ja formaldehydin päästöille ilmaan

| Aine/muuttuja | Toiminnot/prosessit(mukaan lukien niihin liittyvät lämpökäsittelyt) | BAT-päästötaso (Näytteenottojakson keskiarvo)
  (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Formaldehydi | Pinnoitus  (45) | 1 –5  (46)
   (47) |
| Kuumalaminointi |
| Painatus  (45) |
| Poltto |
| Viimeistely  (45) |
| TVOC | Pinnoitus | 3 –40  (46)
   (48)
   (49) |
| Värjäys |
| Viimeistely |
| Laminointi |
| Painatus |
| Poltto |
| Kuumennuskäsittely tai lämpökiinnitys |

Aine/muuttuja

Toiminnot/prosessit(mukaan lukien niihin liittyvät lämpökäsittelyt)

BAT-päästötaso (Näytteenottojakson keskiarvo)

(mg/Nm3)

Formaldehydi

Pinnoitus  (45)

1 –5  (46)
   (47)

Kuumalaminointi

Painatus  (45)

Poltto

Viimeistely  (45)

TVOC

Pinnoitus

3 –40  (46)
   (48)
   (49)

Värjäys

Viimeistely

Laminointi

Painatus

Poltto

Kuumennuskäsittely tai lämpökiinnitys

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty BAT 9:ssä.

| BAT 27. | Poltosta ja lämpökäsittelyistä, lukuun ottamatta kuumennuskäsittelyä ja lämpökiinnitystä, ilmaan johdettavien kanavoitujen pölypäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| a. | Sykloni | Ks. kohta 1.9.2 Sykloneja käytetään lähinnä esikäsittelyyn ennen muuta pölyn puhdistusta (esimerkiksi karkean pölyn tapauksessa). |
| b. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kohta 1.9.2. |
| c. | Märkäpesu |

BAT 27.

Menetelmä

Kuvaus

a.

Sykloni

Ks. kohta 1.9.2 Sykloneja käytetään lähinnä esikäsittelyyn ennen muuta pölyn puhdistusta (esimerkiksi karkean pölyn tapauksessa).

b.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kohta 1.9.2.

c.

Märkäpesu

Taulukko 1.6

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso kanavoiduille pölypäästöille ilmaan poltosta ja lämpökäsittelyistä, lukuun ottamatta kuumennuskäsittelyä ja lämpökiinnitystä

| Aine/muuttuja | BAT-päästötaso (Näytteenottojakson keskiarvo) (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Pöly | < 2 –10  (50) |

Aine/muuttuja

BAT-päästötaso (Näytteenottojakson keskiarvo) (mg/Nm3)

Pöly

< 2 –10  (50)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty BAT 9:ssä.

| BAT 28. | Pinnoituksesta, painatuksesta ja viimeistelystä, mukaan lukien näihin prosesseihin liittyvät lämpökäsittelyt, ilmaan johdettavien kanavoitujen ammoniakkipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Ehkäisemiseksi käytettävät tekniikat |
| a. | Sellaisten kemikaaliseosten valinta ja käyttö (”valmistusohjeet”), jotka johtavat alhaisiin ammoniakkipäästöihin | Sellaisten seosten valitseminen ja käyttäminen, joilla on alhaiset ammoniakkipäästöt, ottaen huomioon niiden tuote-eritelmät (ks. BAT 14, BAT 17, BAT 46, BAT 47, BAT 50 ja BAT 51). Valinnassa voidaan käyttää esimerkiksi päästökertoimia (ks. kohta 1.9.1). |
| Vähentämiseksi käytettävät tekniikat |
| b. | Märkäpesu | Ks. kohta 1.9.2. |

BAT 28.

Menetelmä

Kuvaus

Ehkäisemiseksi käytettävät tekniikat

a.

Sellaisten kemikaaliseosten valinta ja käyttö (”valmistusohjeet”), jotka johtavat alhaisiin ammoniakkipäästöihin

Sellaisten seosten valitseminen ja käyttäminen, joilla on alhaiset ammoniakkipäästöt, ottaen huomioon niiden tuote-eritelmät (ks. BAT 14, BAT 17, BAT 46, BAT 47, BAT 50 ja BAT 51). Valinnassa voidaan käyttää esimerkiksi päästökertoimia (ks. kohta 1.9.1).

Vähentämiseksi käytettävät tekniikat

b.

Märkäpesu

Ks. kohta 1.9.2.

Taulukko 1.7

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso kanavoiduille ammoniakkipäästöille ilmaan pinnoituksesta, painatuksesta ja viimeistelystä, mukaan lukien näihin prosesseihin liittyvät lämpökäsittelyt

| Aine/muuttuja | BAT-päästötaso  (51) (Näytteenottojakson keskiarvo)
  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| NH3 | 3 –10  (52) |

Aine/muuttuja

BAT-päästötaso  (51) (Näytteenottojakson keskiarvo)

(mg/Nm3)

NH3

3 –10  (52)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty BAT 9:ssä.

1.1.9   Jäte

| BAT 29. | Jätteen muodostumisen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja loppukäsittelyyn toimitettavan jätteen määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Jätehuoltosuunnitelma | Jätehuoltosuunnitelma on osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Suunnitelma muodostuu joukosta ominaisuuksia, joilla pyritään






  — | minimoimaan jätteen muodostumista, |

BAT 29.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Jätehuoltosuunnitelma

Jätehuoltosuunnitelma on osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Suunnitelma muodostuu joukosta ominaisuuksia, joilla pyritään

—

minimoimaan jätteen muodostumista,

| — | optimoimaan jätteiden uudelleenkäyttö, regenerointi ja kierrätys ja/tai niiden hyödyntäminen, ja |
| --- | --- |

—

optimoimaan jätteiden uudelleenkäyttö, regenerointi ja kierrätys ja/tai niiden hyödyntäminen, ja

| — | varmistamaan jätteiden asianmukainen loppukäsittely. |
| --- | --- |

—

varmistamaan jätteiden asianmukainen loppukäsittely.

Jätehuoltosuunnitelman yksityiskohtaisuuden taso on yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen.

b.

Prosessikemikaalien oikea-aikainen käyttö

Määritellään selkeästi kriteerit, jotka liittyvät esimerkiksi prosessikemikaalien varastoinnin enimmäisaikaan, ja asiaankuuluvia parametreja seurataan prosessikemikaalien pilaantumisen välttämiseksi.

Voidaan soveltaa yleisesti.

c.

Pakkausten uudelleenkäyttö/kierrätys

Prosessikemikaalien pakkaus valitaan sen perusteella, että sen täydellinen tyhjentäminen on helppoa (esimerkiksi pakkausaukon koon tai pakkausmateriaalin luonteen perusteella). Tyhjennyksen jälkeen (ks. BAT 21) pakkaus käytetään uudelleen, palautetaan toimittajalle tai toimitetaan materiaalien kierrätykseen.

d.

Käyttämättömien prosessikemikaalien palauttaminen

Käyttämättömät prosessikemikaalit (jotka jäävät alkuperäisiin säiliöihinsä) palautetaan tavarantoimittajille.

Voidaan soveltaa yleisesti.

| BAT 30. | Jätteiden käsittelyn yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi, erityisesti ympäristöön johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää jäljempänä esitettyä tekniikkaa ennen jätteen toimittamista loppukäsittelyyn.







  Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Vaarallisten aineiden ja/tai erityistä huolta aiheuttavien aineiden saastuttamien jätteiden erilliskeräys ja varastointi | Vaarallisten aineiden ja/tai erityistä huolta aiheuttavien aineiden (esimerkiksi palonestoaineet, öljyä-, vettä- ja likaahylkivät aineet) saastuttamat jätteet kerätään ja varastoidaan erikseen. Nämä jätteet voivat sisältää suuria epäpuhtauskuormia, joihin sisältyy esimerkiksi orgaanista fosforia ja bromattuja palonestoaineita, PFAS-aineita, ftalaatteja ja kromi(VI)-yhdisteitä (ks. BAT 18), ja ne käsittävät erityisesti seuraavaa:






  — | nestemäinen jäte (esimerkiksi ensimmäinen huuhteluvesi palonestokäsittelyssä), pinnoitus- ja painoväritahnat; |

BAT 30.

Menetelmä

Kuvaus

Vaarallisten aineiden ja/tai erityistä huolta aiheuttavien aineiden saastuttamien jätteiden erilliskeräys ja varastointi

Vaarallisten aineiden ja/tai erityistä huolta aiheuttavien aineiden (esimerkiksi palonestoaineet, öljyä-, vettä- ja likaahylkivät aineet) saastuttamat jätteet kerätään ja varastoidaan erikseen. Nämä jätteet voivat sisältää suuria epäpuhtauskuormia, joihin sisältyy esimerkiksi orgaanista fosforia ja bromattuja palonestoaineita, PFAS-aineita, ftalaatteja ja kromi(VI)-yhdisteitä (ks. BAT 18), ja ne käsittävät erityisesti seuraavaa:

—

nestemäinen jäte (esimerkiksi ensimmäinen huuhteluvesi palonestokäsittelyssä), pinnoitus- ja painoväritahnat;

| — | paperijäte, kangasjätteet, absorboiva materiaali; |
| --- | --- |

—

paperijäte, kangasjätteet, absorboiva materiaali;

| — | laboratoriojätteet; |
| --- | --- |

—

laboratoriojätteet;

| — | jätevesikäsittelyn liete. |
| --- | --- |

—

jätevesikäsittelyn liete.

1.2   
  Raakavillakuitujen esikäsittelyä pesemällä koskevat BAT-päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan pesemällä tapahtuvaan raakavillakuitujen esikäsittelyyn. Näitä päätelmiä sovelletaan kohdassa 1.1 esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

| BAT 31. | Resurssien käyttämiseksi tehokkaasti sekä vedenkulutuksen ja jäteveden muodostumisen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa talteen villarasva ja kierrättää jätevettä. |
| --- | --- |

BAT 31.

Kuvaus

Villan pesemisestä peräisin olevat jätevedet käsitellään (esimerkiksi sentrifugoinnin ja sedimentoinnin yhdistämisen avulla) rasvan, lian ja veden erottamiseksi toisistaan. Rasva otetaan talteen, vesi kierrätetään osittain pesuun ja lika toimitetaan jatkokäsittelyyn.

Taulukko 1.8

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset ympäristötehokkuustasot (BAT-AEPL-tasot) villarasvan talteen ottamiseksi pesemällä tapahtuvasta raakavillakuitujen esikäsittelystä

| Villatyyppi | Yksikkö | BAT-AEPL-tasot(vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Karkea villa (eli villakuidun halkaisija on yleensä suurempi kuin 35 μm) | kg talteen otettua rasvaa tonnilta raakavillakuituja, jotka on esikäsitelty pesemällä | 10 –15 |
| Erittäin hieno ja erikoishieno villa (eli villakuidun halkaisija on yleensä pienempi kuin 20 μm) | 50 –60 |

Villatyyppi

Yksikkö

BAT-AEPL-tasot(vuosikeskiarvo)

Karkea villa (eli villakuidun halkaisija on yleensä suurempi kuin 35 μm)

kg talteen otettua rasvaa tonnilta raakavillakuituja, jotka on esikäsitelty pesemällä

10 –15

Erittäin hieno ja erikoishieno villa (eli villakuidun halkaisija on yleensä pienempi kuin 20 μm)

50 –60

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty BAT 6:ssa.

| BAT 32. | Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Katetut pesualtaat | Pesualtaissa on kannet konvektiosta tai haihtumisesta aiheutuvan lämpöhäviön estämiseksi (ks. BAT 11 menetelmä c). | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin. |
| b. | Viimeisen pesualtaan optimoitu lämpötila | Viimeisen pesualtaan lämpötila optimoidaan, jotta voidaan tehostaa villan mekaanista kuivatusta (ks. BAT 13 menetelmä a) ja kuivumista. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| c. | Suora lämmitys | Pesualtaita ja kuivaimia lämmitetään suoraan höyryn tuotannossa ja jakelussa esiintyvien lämpöhäviöiden välttämiseksi. | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin. |

BAT 32.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Katetut pesualtaat

Pesualtaissa on kannet konvektiosta tai haihtumisesta aiheutuvan lämpöhäviön estämiseksi (ks. BAT 11 menetelmä c).

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin.

b.

Viimeisen pesualtaan optimoitu lämpötila

Viimeisen pesualtaan lämpötila optimoidaan, jotta voidaan tehostaa villan mekaanista kuivatusta (ks. BAT 13 menetelmä a) ja kuivumista.

Voidaan soveltaa yleisesti.

c.

Suora lämmitys

Pesualtaita ja kuivaimia lämmitetään suoraan höyryn tuotannossa ja jakelussa esiintyvien lämpöhäviöiden välttämiseksi.

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin.

| BAT 33. | Resurssien tehokkaan käytön ja loppukäsittelyyn toimitettavan jätteen määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käsitellä raakavillakuitujen pesemällä tapahtuvassa esikäsittelyssä muodostuvat orgaaniset jäämät (residues) (esim. lika, jätevesiliete) biologisesti. |
| --- | --- |

BAT 33.

Kuvaus

Orgaaniset jäämät (residues) käsitellään esimerkiksi kompostoimalla.

1.3   
  Kuitujen (muiden kuin tekokuitujen) kehruuta ja kankaan tuotantoa koskevat BAT-päätelmät

Tämän kohdan BAT-päätelmät koskevat kuitujen (muiden kuin tekokuitujen) kehruuta ja kankaan tuotantoa. Näitä päätelmiä sovelletaan kohdassa 1.1 esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

| BAT 34. | Viimeistelykemikaalien käytöstä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Pohjustuskemikaalien valinta | Sellaisten pohjustuskemikaalien valitseminen ja käyttäminen, jotka ovat ympäristötehokkuuden kannalta tehokkaampia tarvittavan määrän, pestävyyden, hyödynnettävyyden ja/tai bioeliminoituvuuden tai biohajoavuuden vuoksi (esimerkiksi muunnetut tärkkelykset, tietyt galaktomannaanit ja karboksimetyyliselluloosa) (ks. BAT 14). | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Puuvillalankojen esikostutus | Puuvillalangat upotetaan kuumaan veteen ennen pohjustuskäsittelyä. Näin voidaan vähentää käytettävien pohjustuskemikaalien määrää. | Tuote-eritelmät voivat rajoittaa sovellettavuutta (esimerkiksi silloin, kun kuitu edellyttää voimakasta jännitettä kutomisen aikana). |
| c. | Kompakti kehruu | Kuitusäikeet puristetaan imun tai mekaanisen tai magneettisen tiivistämisen avulla. Näin voidaan vähentää käytettävien pohjustuskemikaalien määrää. | Tuote-eritelmät voivat rajoittaa sovellettavuutta (esimerkiksi langan karvaisuustaso tai tekniset ominaisuudet). |

BAT 34.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Pohjustuskemikaalien valinta

Sellaisten pohjustuskemikaalien valitseminen ja käyttäminen, jotka ovat ympäristötehokkuuden kannalta tehokkaampia tarvittavan määrän, pestävyyden, hyödynnettävyyden ja/tai bioeliminoituvuuden tai biohajoavuuden vuoksi (esimerkiksi muunnetut tärkkelykset, tietyt galaktomannaanit ja karboksimetyyliselluloosa) (ks. BAT 14).

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Puuvillalankojen esikostutus

Puuvillalangat upotetaan kuumaan veteen ennen pohjustuskäsittelyä. Näin voidaan vähentää käytettävien pohjustuskemikaalien määrää.

Tuote-eritelmät voivat rajoittaa sovellettavuutta (esimerkiksi silloin, kun kuitu edellyttää voimakasta jännitettä kutomisen aikana).

c.

Kompakti kehruu

Kuitusäikeet puristetaan imun tai mekaanisen tai magneettisen tiivistämisen avulla. Näin voidaan vähentää käytettävien pohjustuskemikaalien määrää.

Tuote-eritelmät voivat rajoittaa sovellettavuutta (esimerkiksi langan karvaisuustaso tai tekniset ominaisuudet).

| BAT 35. | Kehräämisen ja neulomisen yleisen ympäristötehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on välttää mineraaliöljyjen käyttöä. |
| --- | --- |

BAT 35.

Kuvaus

Mineraaliöljyt korvataan synteettisillä öljyillä ja/tai esteriöljyillä, jotka ovat ympäristötehokkuuden kannalta tehokkaampia pestävyyden ja bioeliminoituvuuden tai biohajoavuuden vuoksi.

| BAT 36. | Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a sekä yhtä menetelmistä b ja c tai niitä molempia.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Yleisten energiansäästötekniikoiden käyttö kehräämisessä ja kutomisessa | Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:






  — | vähennetään tuotantoalueen tilavuutta mahdollisimman paljon (esimerkiksi asentamalla alaslaskettu katto) ilman kostuttamiseen tarvittavan energian määrän vähentämiseksi; |

BAT 36.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Yleisten energiansäästötekniikoiden käyttö kehräämisessä ja kutomisessa

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

—

vähennetään tuotantoalueen tilavuutta mahdollisimman paljon (esimerkiksi asentamalla alaslaskettu katto) ilman kostuttamiseen tarvittavan energian määrän vähentämiseksi;

| — | käytetään kehittyneitä antureita, jotka havaitsevat langan katkeamisen, kehruu- tai kutomakoneiden pysäyttämiseksi. |
| --- | --- |

—

käytetään kehittyneitä antureita, jotka havaitsevat langan katkeamisen, kehruu- tai kutomakoneiden pysäyttämiseksi.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Energiansäästötekniikoiden käyttö kehräämisessä

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

| — | kevyempien värttinöiden ja puolien käyttö rengaskehyksissä; |
| --- | --- |

—

kevyempien värttinöiden ja puolien käyttö rengaskehyksissä;

| — | viskositeetiltaan optimaalisen värttinäöljyn käyttö; |
| --- | --- |

—

viskositeetiltaan optimaalisen värttinäöljyn käyttö;

| — | langan optimaalisen öljypitoisuuden ylläpitäminen; |
| --- | --- |

—

langan optimaalisen öljypitoisuuden ylläpitäminen;

| — | renkaan halkaisijan optimointi suhteessa langan halkaisijaan rengaskehyksissä; |
| --- | --- |

—

renkaan halkaisijan optimointi suhteessa langan halkaisijaan rengaskehyksissä;

| — | rengaskehruukoneiden asteittainen käynnistys; |
| --- | --- |

—

rengaskehruukoneiden asteittainen käynnistys;

| — | vortex-kehruun käyttö; |
| --- | --- |

—

vortex-kehruun käyttö;

| — | tyhjien puolakuljettimien liikkeen optimointi kartiorullauskoneissa. |
| --- | --- |

—

tyhjien puolakuljettimien liikkeen optimointi kartiorullauskoneissa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

c.

Energiansäästötekniikoiden käyttö kutomisessa

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

| — | liiallisen ilmanpaineen välttäminen ilmasuihkukutomisessa; |
| --- | --- |

—

liiallisen ilmanpaineen välttäminen ilmasuihkukutomisessa;

| — | kaksi kertaa leveämmän kutomakoneen käyttö suurissa erissä. |
| --- | --- |

—

kaksi kertaa leveämmän kutomakoneen käyttö suurissa erissä.

Kaksi kertaa leveämpi kutomakone voi olla sovellettavissa vain uusiin laitoksiin tai laitoksen merkittäviin parannuksiin.

1.4   
  Muiden tekstiiliaineiden kuin raakavillakuitujen esikäsittelyä koskevat BAT-päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan muiden tekstiiliaineiden kuin raakavillakuitujen esikäsittelyyn. Näitä päätelmiä sovelletaan kohdassa 1.1 esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

| BAT 37. | Resurssien ja energian käyttämiseksi tehokkaasti sekä vedenkulutuksen ja jäteveden muodostumisen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää molempia jäljempänä esitettyjä menetelmiä a ja b yhdessä menetelmän c kanssa tai yhdessä menetelmän d kanssa.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Puuvillatekstiilien yhdistetty esikäsittely | Puuvillatekstiilien erilaisia esikäsittelytoimia (esim. pesu, poisto ja valkaisu) suoritetaan samanaikaisesti. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Puuvillatekstiilien erätoiminen Cold Pad -käsittely | Poisto ja/tai valkaisu suoritetaan erätoimisen Cold Pad -menetelmän avulla (ks. kohta 1.9.4). | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| c. | Yksi poistoliuos tai rajallinen määrä poistoliuoksia | Erilaisten pohjustuskemikaalien poistamiseen tarkoitettujen poistoliuosten määrä on rajoitettu. Joissakin tapauksissa, esimerkiksi erilaisissa selluloosamateriaaleissa, voidaan käyttää yhtä hapettavaa poistoliuosta. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| d. | Vesiliukoisten pohjustuskemikaalien talteenotto ja uudelleenkäyttö | Kun poisto tehdään pesemällä kuumalla vedellä, vesiliukoiset pohjustuskemikaalit (esimerkiksi polyvinyylialkoholi ja karboksimetyyliselluloosa) otetaan talteen pesuvedestä ultrasuodatuksen avulla. Konsentraatti käytetään uudelleen poistoon, kun taas permeaatti käytetään uudelleen pesuun. | Sovelletaan vain, jos samassa laitoksessa suoritetaan pohjustusta ja poistoa. Sitä ei ehkä voida soveltaa synteettisiin pohjustuskemikaaleihin (esimerkiksi polyesteripolyoleja, polyakrylaatteja tai polyvinyyliasetaattia sisältäviin kemikaaleihin). |

BAT 37.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Puuvillatekstiilien yhdistetty esikäsittely

Puuvillatekstiilien erilaisia esikäsittelytoimia (esim. pesu, poisto ja valkaisu) suoritetaan samanaikaisesti.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Puuvillatekstiilien erätoiminen Cold Pad -käsittely

Poisto ja/tai valkaisu suoritetaan erätoimisen Cold Pad -menetelmän avulla (ks. kohta 1.9.4).

Voidaan soveltaa yleisesti.

c.

Yksi poistoliuos tai rajallinen määrä poistoliuoksia

Erilaisten pohjustuskemikaalien poistamiseen tarkoitettujen poistoliuosten määrä on rajoitettu. Joissakin tapauksissa, esimerkiksi erilaisissa selluloosamateriaaleissa, voidaan käyttää yhtä hapettavaa poistoliuosta.

Voidaan soveltaa yleisesti.

d.

Vesiliukoisten pohjustuskemikaalien talteenotto ja uudelleenkäyttö

Kun poisto tehdään pesemällä kuumalla vedellä, vesiliukoiset pohjustuskemikaalit (esimerkiksi polyvinyylialkoholi ja karboksimetyyliselluloosa) otetaan talteen pesuvedestä ultrasuodatuksen avulla. Konsentraatti käytetään uudelleen poistoon, kun taas permeaatti käytetään uudelleen pesuun.

Sovelletaan vain, jos samassa laitoksessa suoritetaan pohjustusta ja poistoa. Sitä ei ehkä voida soveltaa synteettisiin pohjustuskemikaaleihin (esimerkiksi polyesteripolyoleja, polyakrylaatteja tai polyvinyyliasetaattia sisältäviin kemikaaleihin).

| BAT 38. | Klooria sisältävien yhdisteiden ja kompleksointiaineiden veteen johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niitä molempia.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Klooriton valkaisu | Valkaisu tehdään kloorittomilla valkaisukemikaaleilla (esimerkiksi vetyperoksidilla, peretikkahapolla tai otsonilla), usein yhdessä entsyymejä sisältävän esikäsittelyn kanssa (ks. BAT 16 menetelmä c). | Sitä ei ehkä sovelleta pellavan ja muiden niinikuitujen kirkastukseen. |
| b. | Optimoitu vetyperoksidivalkaisu | Kompleksointiaineiden käyttö voidaan täysin välttää tai minimoida vähentämällä hydroksyyliradikaalipitoisuutta valkaisun aikana. Tämä saavutetaan seuraavasti:






  — | pehmeän/pehmennetyn veden käyttö; |

BAT 38.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Klooriton valkaisu

Valkaisu tehdään kloorittomilla valkaisukemikaaleilla (esimerkiksi vetyperoksidilla, peretikkahapolla tai otsonilla), usein yhdessä entsyymejä sisältävän esikäsittelyn kanssa (ks. BAT 16 menetelmä c).

Sitä ei ehkä sovelleta pellavan ja muiden niinikuitujen kirkastukseen.

b.

Optimoitu vetyperoksidivalkaisu

Kompleksointiaineiden käyttö voidaan täysin välttää tai minimoida vähentämällä hydroksyyliradikaalipitoisuutta valkaisun aikana. Tämä saavutetaan seuraavasti:

—

pehmeän/pehmennetyn veden käyttö;

| — | metalliepäpuhtauksien poistaminen etukäteen tekstiiliaineista (esimerkiksi magneettinen erottaminen, kemiallinen käsittely tai esipesu); |
| --- | --- |

—

metalliepäpuhtauksien poistaminen etukäteen tekstiiliaineista (esimerkiksi magneettinen erottaminen, kemiallinen käsittely tai esipesu);

| — | pH:n ja vetyperoksidipitoisuuden säännöstely valkaisun aikana. |
| --- | --- |

—

pH:n ja vetyperoksidipitoisuuden säännöstely valkaisun aikana.

Voidaan soveltaa yleisesti.

| BAT 39. | Resurssien käyttämiseksi tehokkaasti ja jäteveden käsittelyyn päästettävän alkalin määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa talteen merserointiin käytetty kaustinen sooda |
| --- | --- |

BAT 39.

Kuvaus

Kaustinen sooda otetaan talteen huuhteluvedestä haihduttamalla ja tarvittaessa puhdistetaan edelleen. Ennen haihtumista huuhteluveden epäpuhtaudet poistetaan käyttämällä esimerkiksi sihtejä ja/tai mikrosuodatusta.

Soveltaminen

Talteenotetun lämmön puute ja/tai kaustisen soodan vähäinen määrä voivat rajoittaa sovellettavuutta.

Taulukko 1.9

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen ympäristötehokkuuden taso (BAT-AEPL) merserointiin käytetyn kaustisen soodan talteenotolle

| Yksikkö | BAT-AEPL-tasot(vuosikeskiarvo) |
| --- | --- |
| % talteenotetusta kaustisesta soodasta | 75 –95 |

Yksikkö

BAT-AEPL-tasot(vuosikeskiarvo)

% talteenotetusta kaustisesta soodasta

75 –95

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty BAT 6:ssa.

1.5   
  Värjäämistä koskevat BAT-päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan värjäämiseen. Niitä sovelletaan kohdassa 1.1 esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

| BAT 40. | Resurssien käyttämiseksi tehokkaasti ja värjäyksestä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Erätoimiset ja jatkuvatoimiset värjäysmenetelmät |
| a. | Väriaineiden valinta | Valitaan sellaisia väriaineita, joissa on biohajoavia (esimerkiksi rasvahappoestereihin perustuvia) dispergoimisaineita. |
| b. | Värjäys kierrätetystä kasviöljystä valmistetuilla tasoittuvuuslisäaineilla | Kierrätetystä kasviöljystä valmistettuja tasoittuvuuslisäaineita käytetään polyesterin korkealämpötilavärjäyksessä sekä proteiini- ja polyamidikuitujen värjäyksessä. |
| Erätoimiset värjäysmenetelmät |
| c. | pH-kontrolloitu värjäys | Sellaisten tekstiiliaineiden osalta, joilla on zwitterionisia ominaisuuksia, värjäys tehdään vakiolämpötilassa ja sitä valvotaan laskemalla väriliuoksen pH-arvoa vähitellen tekstiiliaineiden isoelektronisen pisteen alapuolelle. |
| d. | Kiinnittymättömän väriaineen optimaalinen poistaminen reaktiivisessa värjäyksessä | Kiinnittymätön väriaine poistetaan tekstiiliaineista käyttämällä entsyymejä (esimerkiksi lakkaasi, lipaasi) (ks. BAT 16 menetelmä c) ja/tai vinyylipolymeerejä. Tämä vähentää tarvittavien huuhteluvaiheiden määrää. |
| Erätoimiset värjäysmenetelmät |
| e. | Järjestelmät, joissa liuossuhde on pieni | Katso kohta 1.9.4. |
| Jatkuvatoimiset värjäysmenetelmät |
| f. | Pienannostelujärjestelmät | Katso kohta 1.9.4. |

BAT 40.

Menetelmä

Kuvaus

Erätoimiset ja jatkuvatoimiset värjäysmenetelmät

a.

Väriaineiden valinta

Valitaan sellaisia väriaineita, joissa on biohajoavia (esimerkiksi rasvahappoestereihin perustuvia) dispergoimisaineita.

b.

Värjäys kierrätetystä kasviöljystä valmistetuilla tasoittuvuuslisäaineilla

Kierrätetystä kasviöljystä valmistettuja tasoittuvuuslisäaineita käytetään polyesterin korkealämpötilavärjäyksessä sekä proteiini- ja polyamidikuitujen värjäyksessä.

Erätoimiset värjäysmenetelmät

c.

pH-kontrolloitu värjäys

Sellaisten tekstiiliaineiden osalta, joilla on zwitterionisia ominaisuuksia, värjäys tehdään vakiolämpötilassa ja sitä valvotaan laskemalla väriliuoksen pH-arvoa vähitellen tekstiiliaineiden isoelektronisen pisteen alapuolelle.

d.

Kiinnittymättömän väriaineen optimaalinen poistaminen reaktiivisessa värjäyksessä

Kiinnittymätön väriaine poistetaan tekstiiliaineista käyttämällä entsyymejä (esimerkiksi lakkaasi, lipaasi) (ks. BAT 16 menetelmä c) ja/tai vinyylipolymeerejä. Tämä vähentää tarvittavien huuhteluvaiheiden määrää.

Erätoimiset värjäysmenetelmät

e.

Järjestelmät, joissa liuossuhde on pieni

Katso kohta 1.9.4.

Jatkuvatoimiset värjäysmenetelmät

f.

Pienannostelujärjestelmät

Katso kohta 1.9.4.

| BAT 41. | Resurssien käyttämiseksi tehokkaasti ja selluloosa-aineiden värjäyksestä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| Rikki- ja kyyppiväriaineita sisältävä värjäysmenetelmä |
| a. | Rikkipohjaisten pelkistysaineiden mahdollisimman vähäinen käyttö | Värjäys tehdään ilman pelkistysaineita natriumsulfidia tai hydrosulfiittia.
  Jos tämä ei ole mahdollista, käytetään osittain kemiallisesti esipelkistettyjä väriaineita (esimerkiksi indigoväriaineita), jotta värjäämistä varten lisätään vähemmän natriumsulfidia tai hydrosulfiittia. | Sovellettavuutta voivat rajoittaa tuote-eritelmät (esimerkiksi sävy). |
| Kyyppiväriaineita sisältävä jatkuvatoiminen värjäysmenetelmä |
| b. | Kyyppiväriaineiden valinta | Valitaan kyyppiväriaineita, joista ei voi aiheutua päästöjä tekstiilin käyttövaiheessa. Apuaineita (esimerkiksi polyglykolia) käytetään vähemmän höyrytyksen, hapetuksen ja pesemisen mahdollistamiseksi tai pois jättämiseksi ja kunnollisen värinkeston varmistamiseksi. | Tätä ei ehkä voida soveltaa värjäykseen, jossa käytetään tummia sävyjä. |
| Reaktiivisia väriaineita sisältävät värjäysmenetelmät |
| c. | Monifunktionaalisten reaktiivisten väriaineiden käyttö | Monifunktionaalisia reaktiivisia väriaineita, joissa on useampi kuin yksi reaktiivinen funktionaalinen ryhmä, käytetään korkean kiinnitysasteen aikaansaamiseen erätoimisessa värjäyksessä. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| d. | Erätoiminen Cold Pad -värjäys | Värjäys suoritetaan erätoimisen Cold Pad -menetelmän avulla (ks. kohta 1.9.4). | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| e. | Optimoitu huuhtelu | Huuhtelu reaktiivisilla väriaineilla tehdyn värjäyksen jälkeen tapahtuu korkeassa lämpötilassa (esimerkiksi 95 °C) ilman pesuaineita. Huuhteluveden lämpö otetaan talteen (ks. BAT 11 menetelmä i). | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| Reaktiivisia väriaineita sisältävät jatkuvatoimiset värjäysmenetelmät |
| f. | Tiivistetyn alkaliliuoksen käyttö | Erätoimisessa Cold Pad -värjäyksessä (ks. kohta 1.9.4) värien kiinnittämiseen käytetään vesipitoisia tiivistettyjä alkaliliuoksia, joissa ei ole natriumsilikaattia. | Tätä ei ehkä voida soveltaa värjäykseen, jossa käytetään tummia sävyjä. |
| g. | Reaktiivisten väriaineiden höyrykiinnitys | Reaktiiviset väriaineet kiinnitetään höyryttämällä, jolloin vältetään kemikaalien käyttö kiinnittämiseen. | Tekstiiliaineiden ominaispiirteet ja tuote-eritelmät voivat rajoittaa sovellettavuutta (esimerkiksi polyesteri-puuvillasekoitteiden korkealaatuinen värjäys). |

BAT 41.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Rikki- ja kyyppiväriaineita sisältävä värjäysmenetelmä

a.

Rikkipohjaisten pelkistysaineiden mahdollisimman vähäinen käyttö

Värjäys tehdään ilman pelkistysaineita natriumsulfidia tai hydrosulfiittia.

Jos tämä ei ole mahdollista, käytetään osittain kemiallisesti esipelkistettyjä väriaineita (esimerkiksi indigoväriaineita), jotta värjäämistä varten lisätään vähemmän natriumsulfidia tai hydrosulfiittia.

Sovellettavuutta voivat rajoittaa tuote-eritelmät (esimerkiksi sävy).

Kyyppiväriaineita sisältävä jatkuvatoiminen värjäysmenetelmä

b.

Kyyppiväriaineiden valinta

Valitaan kyyppiväriaineita, joista ei voi aiheutua päästöjä tekstiilin käyttövaiheessa. Apuaineita (esimerkiksi polyglykolia) käytetään vähemmän höyrytyksen, hapetuksen ja pesemisen mahdollistamiseksi tai pois jättämiseksi ja kunnollisen värinkeston varmistamiseksi.

Tätä ei ehkä voida soveltaa värjäykseen, jossa käytetään tummia sävyjä.

Reaktiivisia väriaineita sisältävät värjäysmenetelmät

c.

Monifunktionaalisten reaktiivisten väriaineiden käyttö

Monifunktionaalisia reaktiivisia väriaineita, joissa on useampi kuin yksi reaktiivinen funktionaalinen ryhmä, käytetään korkean kiinnitysasteen aikaansaamiseen erätoimisessa värjäyksessä.

Voidaan soveltaa yleisesti.

d.

Erätoiminen Cold Pad -värjäys

Värjäys suoritetaan erätoimisen Cold Pad -menetelmän avulla (ks. kohta 1.9.4).

Voidaan soveltaa yleisesti.

e.

Optimoitu huuhtelu

Huuhtelu reaktiivisilla väriaineilla tehdyn värjäyksen jälkeen tapahtuu korkeassa lämpötilassa (esimerkiksi 95 °C) ilman pesuaineita. Huuhteluveden lämpö otetaan talteen (ks. BAT 11 menetelmä i).

Voidaan soveltaa yleisesti.

Reaktiivisia väriaineita sisältävät jatkuvatoimiset värjäysmenetelmät

f.

Tiivistetyn alkaliliuoksen käyttö

Erätoimisessa Cold Pad -värjäyksessä (ks. kohta 1.9.4) värien kiinnittämiseen käytetään vesipitoisia tiivistettyjä alkaliliuoksia, joissa ei ole natriumsilikaattia.

Tätä ei ehkä voida soveltaa värjäykseen, jossa käytetään tummia sävyjä.

g.

Reaktiivisten väriaineiden höyrykiinnitys

Reaktiiviset väriaineet kiinnitetään höyryttämällä, jolloin vältetään kemikaalien käyttö kiinnittämiseen.

Tekstiiliaineiden ominaispiirteet ja tuote-eritelmät voivat rajoittaa sovellettavuutta (esimerkiksi polyesteri-puuvillasekoitteiden korkealaatuinen värjäys).

| BAT 42. | Villan värjäyksestä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Optimoitu reaktiivinen värjäys | Villan värjäys tehdään reaktiivisilla väriaineilla ilman kromipeittausta. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Optimoitu metallikompleksinen värjäys | Värjäys tehdään metallikompleksiväreillä pH:n, apuaineiden ja happojen osalta optimoiduissa olosuhteissa, jotta voidaan lisätä värjäysliuoksen tyhjentymistä ja värien kiinnittymistä. | Tätä ei ehkä voida soveltaa värjäykseen, jossa käytetään tummia sävyjä. |
| c. | Minimoitu kromaattien käyttö | Kun natrium- tai kaliumdikromaatin käyttö peittausaineena on sallittua, dikromaatit annostellaan villan vetämän väriaineen määrän mukaan. Värjäysparametrit (esimerkiksi värjäysliuoksen pH ja lämpötila) optimoidaan sen varmistamiseksi, että värjäysliuos käytetään mahdollisimman hyvin. | Voidaan soveltaa yleisesti. |

BAT 42.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Optimoitu reaktiivinen värjäys

Villan värjäys tehdään reaktiivisilla väriaineilla ilman kromipeittausta.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Optimoitu metallikompleksinen värjäys

Värjäys tehdään metallikompleksiväreillä pH:n, apuaineiden ja happojen osalta optimoiduissa olosuhteissa, jotta voidaan lisätä värjäysliuoksen tyhjentymistä ja värien kiinnittymistä.

Tätä ei ehkä voida soveltaa värjäykseen, jossa käytetään tummia sävyjä.

c.

Minimoitu kromaattien käyttö

Kun natrium- tai kaliumdikromaatin käyttö peittausaineena on sallittua, dikromaatit annostellaan villan vetämän väriaineen määrän mukaan. Värjäysparametrit (esimerkiksi värjäysliuoksen pH ja lämpötila) optimoidaan sen varmistamiseksi, että värjäysliuos käytetään mahdollisimman hyvin.

Voidaan soveltaa yleisesti.

| BAT 43. | Polyesterin värjäyksestä dispersioväreillä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Erätoiminen värjäys ilman väriaineen kantaja-aineita | Polyesterin ja villattomien polyesterien seosten erätoiminen värjäys tehdään korkeassa lämpötilassa (esimerkiksi 130 °C) ilman väriaineita. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Ympäristöystävällisten väriaineiden käyttö erätoimisessa värjäyksessä | Polyesterivillasekoitusten erätoiminen värjäys tehdään kloorittomilla ja biohajoavilla väriaineiden kantaja-aineilla. |
| c. | Kiinnittymättömän värin optimaalinen desorptio erätoimisessa värjäyksessä | Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:






  — | käytetään karboksyylihappojohdannaisiin perustuvaa desorptiokiihdytintä; |

BAT 43.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Erätoiminen värjäys ilman väriaineen kantaja-aineita

Polyesterin ja villattomien polyesterien seosten erätoiminen värjäys tehdään korkeassa lämpötilassa (esimerkiksi 130 °C) ilman väriaineita.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Ympäristöystävällisten väriaineiden käyttö erätoimisessa värjäyksessä

Polyesterivillasekoitusten erätoiminen värjäys tehdään kloorittomilla ja biohajoavilla väriaineiden kantaja-aineilla.

c.

Kiinnittymättömän värin optimaalinen desorptio erätoimisessa värjäyksessä

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

—

käytetään karboksyylihappojohdannaisiin perustuvaa desorptiokiihdytintä;

| — | käytetään pelkistysainetta, jota voidaan käyttää kulutetun värjäysliuoksen happamissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

—

käytetään pelkistysainetta, jota voidaan käyttää kulutetun värjäysliuoksen happamissa olosuhteissa;

| — | käytetään dispersiovärejä, jotka voidaan desorboida emäksisissä olosuhteissa hydrolyysillä sen sijaan, että käytetään pelkistystä. |
| --- | --- |

—

käytetään dispersiovärejä, jotka voidaan desorboida emäksisissä olosuhteissa hydrolyysillä sen sijaan, että käytetään pelkistystä.

Happamissa olosuhteissa käytettävän pelkistysaineen käyttöä ei ehkä voida soveltaa polyesterielastaaniseoksiin.

Tuote-eritelmät voivat rajoittaa väriaineiden, jotka ovat desorboituvia emäksisissä olosuhteissa, käyttöä (esim. värinpitävyys ja sävy).

1.6   
  Painatusta koskevat BAT-päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan painatukseen. Niitä sovelletaan kohdassa 1.1 esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

| BAT 44. | Vedenkulutuksen ja jäteveden muodostumisen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on optimoida painolaitteiden puhdistus. |
| --- | --- |

BAT 44.

Kuvaus

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

| — | painoväritahnan mekaaninen poistaminen; |
| --- | --- |

—

painoväritahnan mekaaninen poistaminen;

| — | puhdistusveden annostelun automaattinen käynnistäminen ja pysäyttäminen; |
| --- | --- |

—

puhdistusveden annostelun automaattinen käynnistäminen ja pysäyttäminen;

| — | puhdistusveden uudelleenkäyttö ja/tai kierrätys (ks. BAT 10 i). |
| --- | --- |

—

puhdistusveden uudelleenkäyttö ja/tai kierrätys (ks. BAT 10 i).

| BAT 45. | Resurssien käytön tehostamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| Painatustekniikan valinta |
| a. | Digitaalinen suihkupainatus | Väriaineen tietokoneohjattu ruiskutus tekstiiliaineisiin. | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin. |
| b. | Siirtopainatus synteettisille tekstiiliaineille | Malli painetaan ensin välisubstraatille (esim. paperille) käyttämällä valittuja dispersiovärejä, minkä jälkeen se siirretään kankaaseen korkean lämpötilan ja paineen avulla. |
| Suunnittelu- ja toimintamenetelmä |
| c. | Optimoitu painoväritahnan käyttö | Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:






  — | painoväritahnan annostelujärjestelmän tilavuuden minimointi (esimerkiksi putkien pituuksien ja halkaisijoiden minimointi); |

BAT 45.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Painatustekniikan valinta

a.

Digitaalinen suihkupainatus

Väriaineen tietokoneohjattu ruiskutus tekstiiliaineisiin.

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin.

b.

Siirtopainatus synteettisille tekstiiliaineille

Malli painetaan ensin välisubstraatille (esim. paperille) käyttämällä valittuja dispersiovärejä, minkä jälkeen se siirretään kankaaseen korkean lämpötilan ja paineen avulla.

Suunnittelu- ja toimintamenetelmä

c.

Optimoitu painoväritahnan käyttö

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

—

painoväritahnan annostelujärjestelmän tilavuuden minimointi (esimerkiksi putkien pituuksien ja halkaisijoiden minimointi);

| — | varmistetaan massan tasainen jakautuminen koko painokoneen leveydelle; |
| --- | --- |

—

varmistetaan massan tasainen jakautuminen koko painokoneen leveydelle;

| — | lopetetaan painoväritahnan annostelu vähän ennen painatuksen päättymistä; |
| --- | --- |

—

lopetetaan painoväritahnan annostelu vähän ennen painatuksen päättymistä;

| — | painoväritahnan manuaalinen lisääminen pienimuotoista käyttöä varten. |
| --- | --- |

—

painoväritahnan manuaalinen lisääminen pienimuotoista käyttöä varten.

Voidaan soveltaa yleisesti.

Painoväritahnan talteenotto ja uudelleenkäyttö

d.

Painoväritahnan jäännöksen talteenotto rotaatioseripainossa

Painoväritahnan jäännös annostelujärjestelmässä työnnetään takaisin alkuperäiseen säiliöönsä.

Laitteet saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa olevissa laitoksissa.

e.

Painoväritahnan jäännöksen uudelleenkäyttö

Painoväritahnan jäännös kerätään, lajitellaan, varastoidaan ja käytetään uudelleen.

Painoväritahnan uudelleenkäyttöastetta rajoittaa sen pilaantuvuus.

Voidaan soveltaa yleisesti.

| BAT 46. | Ilmaan johdettavien ammoniakkipäästöjen estämiseksi ja ureaa sisältävän jäteveden muodostumisen estämiseksi reaktiivisten väriaineiden painatuksesta selluloosamateriaaleihin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| a. | Painoväritahnan ureapitoisuuden vähentäminen | Painatus tehdään pienellä määrällä ureaa painoväritahnoissa ja kontrolloimalla tekstiiliaineiden kosteuspitoisuutta. |
| b. | Kaksivaiheinen painatus | Painatus tehdään ilman ureaa kahdessa kastovaiheessa, joissa kuivaus ja kiinnitysaineiden (esimerkiksi natriumsilikaatti) lisääminen tehdään välittömästi. |

BAT 46.

Menetelmä

Kuvaus

a.

Painoväritahnan ureapitoisuuden vähentäminen

Painatus tehdään pienellä määrällä ureaa painoväritahnoissa ja kontrolloimalla tekstiiliaineiden kosteuspitoisuutta.

b.

Kaksivaiheinen painatus

Painatus tehdään ilman ureaa kahdessa kastovaiheessa, joissa kuivaus ja kiinnitysaineiden (esimerkiksi natriumsilikaatti) lisääminen tehdään välittömästi.

| BAT 47. | Pigmenttien avulla tapahtuvasta painatuksesta ilmaan johdettavien orgaanisten yhdisteiden (esimerkiksi formaldehydi) ja ammoniakin päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää painovärikemikaaleja, joiden tehokkuus on ympäristötehokkuuden kannalta parantunut. |
| --- | --- |

BAT 47.

Kuvaus

Näitä toimia ovat esimerkiksi seuraavat:

| — | sakeuttamisaineet, joissa on vain vähän tai ei lainkaan haihtuvia orgaanisia yhdisteitä; |
| --- | --- |

—

sakeuttamisaineet, joissa on vain vähän tai ei lainkaan haihtuvia orgaanisia yhdisteitä;

| — | kiinnitysaineet, joissa formaldehydipäästöjen potentiaali on vähäinen; |
| --- | --- |

—

kiinnitysaineet, joissa formaldehydipäästöjen potentiaali on vähäinen;

| — | sidosaineet, joissa ammoniakkipitoisuus on alhainen ja formaldehydipäästöjen potentiaali on vähäinen. |
| --- | --- |

—

sidosaineet, joissa ammoniakkipitoisuus on alhainen ja formaldehydipäästöjen potentiaali on vähäinen.

1.7   
  Viimeistelyä koskevat BAT-päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan viimeistelyyn. Niitä sovelletaan kohdassa 1.1 esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

1.7.1   Hoitoa helpottava viimeistely

| BAT 48. | Selluloosakuiduista ja/tai selluloosakuitujen ja synteettisten kuitujen seoksista valmistettujen tekstiiliaineiden hoitoa helpottavasta viimeistelystä ilmaan johdettavien formaldehydipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää silloitusaineita, joissa formaldehydipäästöjen potentiaali on vähäinen tai olematon. |
| --- | --- |

BAT 48.

1.7.2   Pehmennys

| BAT 49. | Pehmennyksen yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää. BAT 2.








  Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| a. | Pehmennysaineiden vähäinen käyttö | Katso kohta 1.9.4.
  Pehmennysaineita ei lisätä värjäysliuokseen, vaan ne levitetään erillisessä prosessivaiheessa kaston, ruiskuttamisen tai vaahdottamisen avulla. |
| b. | Puuvillatekstiiliaineiden pehmennys entsyymeillä | Ks. BAT 16 menetelmä c.
  Entsyymejä käytetään pehmennykseen, mahdollisesti yhdessä pesun tai värjäämisen kanssa. |

BAT 49.

Menetelmä

Kuvaus

a.

Pehmennysaineiden vähäinen käyttö

Katso kohta 1.9.4.

Pehmennysaineita ei lisätä värjäysliuokseen, vaan ne levitetään erillisessä prosessivaiheessa kaston, ruiskuttamisen tai vaahdottamisen avulla.

b.

Puuvillatekstiiliaineiden pehmennys entsyymeillä

Ks. BAT 16 menetelmä c.

Entsyymejä käytetään pehmennykseen, mahdollisesti yhdessä pesun tai värjäämisen kanssa.

1.7.3   Palamista hidastava viimeistely

| BAT 50. | Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi, erityisesti palamista hidastavasta viimeistelystä ympäristöön johdettavien päästöjen ja jätteen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niitä molempia ja asettaa etusijalle menetelmä a.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sellaisten tekstiiliaineiden käyttö, joilla on luontaisia palamista hidastavia ominaisuuksia | Käytetään tekstiilejä, joita ei tarvitse viimeistellä palamista hidastavilla aineilla. | Tuote-eritelmät (esimerkiksi palamista hidastavat ominaisuudet) voivat rajoittaa sovellettavuutta. |
| b. | Palamista hidastavien aineiden valitseminen | Palamista hidastavat aineet valitaan seuraavin perustein:






  — | niihin liittyvät riskit, erityisesti pysyvyys ja myrkyllisyys, mukaan lukien korvaamismahdollisuudet (esim. bromatut palonestoaineet, ks. BAT 14, I kohdan d alakohta); |

BAT 50.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Sellaisten tekstiiliaineiden käyttö, joilla on luontaisia palamista hidastavia ominaisuuksia

Käytetään tekstiilejä, joita ei tarvitse viimeistellä palamista hidastavilla aineilla.

Tuote-eritelmät (esimerkiksi palamista hidastavat ominaisuudet) voivat rajoittaa sovellettavuutta.

b.

Palamista hidastavien aineiden valitseminen

Palamista hidastavat aineet valitaan seuraavin perustein:

—

niihin liittyvät riskit, erityisesti pysyvyys ja myrkyllisyys, mukaan lukien korvaamismahdollisuudet (esim. bromatut palonestoaineet, ks. BAT 14, I kohdan d alakohta);

| — | käsiteltävien tekstiiliaineiden koostumus ja muoto; |
| --- | --- |

—

käsiteltävien tekstiiliaineiden koostumus ja muoto;

| — | tuote-eritelmät (esimerkiksi yhdistetty palonestokyky ja öljyä-/vettä-/likaahylkivyys, pesunkestävyys). |
| --- | --- |

—

tuote-eritelmät (esimerkiksi yhdistetty palonestokyky ja öljyä-/vettä-/likaahylkivyys, pesunkestävyys).

Voidaan soveltaa yleisesti.

1.7.4   Öljyä-, vettä- ja likaahylkivä viimeistely

| BAT 51. | Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja erityisesti öljyä-, vettä- ja likaahylkivästä viimeistelystä ympäristöön johdettavien päästöjen ja jätteen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää öljyä-, vettä- ja likaahylkiviä aineita, joiden tehokkuus on ympäristötehokkuuden kannalta parantunut. |
| --- | --- |

BAT 51.

Kuvaus

Öljyä-, vettä- ja likaahylkivien aineiden valinnassa otetaan huomioon seuraavat seikat:

| — | niihin liittyvät riskit, erityisesti pysyvyys ja myrkyllisyys, mukaan lukien korvaamismahdollisuudet (esimerkiksi PFAS-aineet, ks. BAT 14 I kohdan d alakohta); |
| --- | --- |

—

niihin liittyvät riskit, erityisesti pysyvyys ja myrkyllisyys, mukaan lukien korvaamismahdollisuudet (esimerkiksi PFAS-aineet, ks. BAT 14 I kohdan d alakohta);

| — | käsiteltävien tekstiiliaineiden koostumus ja muoto; |
| --- | --- |

—

käsiteltävien tekstiiliaineiden koostumus ja muoto;

| — | tuote-eritelmät (esimerkiksi yhdistetty öljyä-, vettä- ja likaahylkivyys ja palamista hidastavat ominaisuudet). |
| --- | --- |

—

tuote-eritelmät (esimerkiksi yhdistetty öljyä-, vettä- ja likaahylkivyys ja palamista hidastavat ominaisuudet).

1.7.5   Villan kutistumista estävä viimeistely

| BAT 52. | Villan kutistumista estävästä viimeistelystä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kloorittomia vanumattomuuskäsittelykemikaaleja. |
| --- | --- |

BAT 52.

Kuvaus

Peroksimonosulfurihapon epäorgaanisia suoloja käytetään villan kutistumista estävään viimeistelyyn.

Soveltaminen

Tuote-eritelmät (esimerkiksi kutistuminen) voivat rajoittaa sovellettavuutta.

1.7.6   Koinkestäväksi tekeminen

| BAT 53. | Koinkestäväksi tekevien aineiden käytön vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.









  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Värjäykseen käytettävien apuaineiden valinta | Kun koinkestäväksi tekeviä aineita lisätään suoraan värjäysliuokseen, värjäyksen apuaineiksi valitaan aineita (esimerkiksi tasoittuvuuslisäaineet), jotka eivät estä koinkestäväksi tekevien aineiden imeytymää. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Koinkestäväksi tekevien aineiden vähäinen käyttö | Katso kohta 1.9.4.
  Ruiskutuksen tapauksessa ylimääräinen koinkestäväksi tekevä liuos otetaan talteen tekstiiliaineista linkoamalla ja käytetään uudelleen. | Voidaan soveltaa yleisesti. |

BAT 53.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Värjäykseen käytettävien apuaineiden valinta

Kun koinkestäväksi tekeviä aineita lisätään suoraan värjäysliuokseen, värjäyksen apuaineiksi valitaan aineita (esimerkiksi tasoittuvuuslisäaineet), jotka eivät estä koinkestäväksi tekevien aineiden imeytymää.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Koinkestäväksi tekevien aineiden vähäinen käyttö

Katso kohta 1.9.4.

Ruiskutuksen tapauksessa ylimääräinen koinkestäväksi tekevä liuos otetaan talteen tekstiiliaineista linkoamalla ja käytetään uudelleen.

Voidaan soveltaa yleisesti.

1.8   
  Laminointia koskevat BAT-päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan laminointiin. Niitä sovelletaan kohdassa 1.1 esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

| BAT 54. | Laminoinnista ilmaan johdettavien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää sulatuslaminointia liekkilaminoinnin sijaan. |
| --- | --- |

BAT 54.

Kuvaus

Sulatettuja polymeerejä levitetään tekstiileille ilman liekin käyttöä.

Soveltaminen

Niitä ei voida soveltaa ohuisiin tekstiileihin, ja niiden käyttöä voi rajoittaa laminaatin ja tekstiiliaineiden välisen sidoksen lujuus.

1.9   
  Menetelmien kuvaus

1.9.1   Menetelmä prosessikemikaalien valitsemiseksi sekä ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Päästökertoimet | Päästökertoimet ovat edustavia arvoja, joilla pyritään suhteuttamaan päästetyn aineen määrä kyseisen aineen päästöihin liittyvään prosessiin. Päästökertoimet johdetaan päästömittauksista ennalta määritellyn menetelmän mukaisesti ottaen huomioon tekstiiliaineet ja käsittelyn vertailuolosuhteet (esimerkiksi kovetusaika ja lämpötila). Ne ilmaistaan päästetyn aineen massana jaettuna käsittelyn vertailuolosuhteissa käsiteltyjen tekstiiliaineiden massalla (esimerkiksi grammoina päästettyä orgaanista hiiltä tekstiiliaineiden, joita käsitellään jätekaasuvirralla 20 m3/h, kilogrammaa kohti). Prosessikemikaalien seoksen määrä, vaaralliset ominaisuudet ja koostumus sekä niiden kiinnittyminen tekstiiliaineeseen otetaan huomioon. |

Menetelmä

Kuvaus

Päästökertoimet

Päästökertoimet ovat edustavia arvoja, joilla pyritään suhteuttamaan päästetyn aineen määrä kyseisen aineen päästöihin liittyvään prosessiin. Päästökertoimet johdetaan päästömittauksista ennalta määritellyn menetelmän mukaisesti ottaen huomioon tekstiiliaineet ja käsittelyn vertailuolosuhteet (esimerkiksi kovetusaika ja lämpötila). Ne ilmaistaan päästetyn aineen massana jaettuna käsittelyn vertailuolosuhteissa käsiteltyjen tekstiiliaineiden massalla (esimerkiksi grammoina päästettyä orgaanista hiiltä tekstiiliaineiden, joita käsitellään jätekaasuvirralla 20 m3/h, kilogrammaa kohti). Prosessikemikaalien seoksen määrä, vaaralliset ominaisuudet ja koostumus sekä niiden kiinnittyminen tekstiiliaineeseen otetaan huomioon.

1.9.2   Ilmaan johdettavia päästöjä vähentävät menetelmät

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Adsorptio | Epäpuhtauksien poistaminen jätekaasuvirrasta kiinteälle pinnalle pidättämisen avulla (adsorbenttina käytetään tavallisesti aktivoitua hiiltä). Adsorptio voi olla regeneratiivinen tai ei-regeneratiivinen.
  Ei-regeneratiivisessa adsorptiossa käytettyä adsorbenttia ei regeneroida, vaan se loppukäsitellään.
  Regeneratiivisessa adsorptiossa adsorbaatti desorboidaan myöhemmin esimerkiksi höyryn avulla (usein paikan päällä) uudelleenkäyttöä tai loppukäsittelyä varten ja adsorbentti käytetään uudelleen. Jatkuvassa käytössä on yleensä käytössä rinnakkain enemmän kuin kaksi adsorboijaa, joista yksi on desorptiotilassa. |
| Tiivistäminen | Tiivistäminen on menetelmä, jolla poistetaan orgaanisten ja epäorgaanisten yhdisteiden höyryt jätekaasuvirrasta laskemalla sen lämpötila alle kastepisteen. |
| Sykloni | Laitteet pölyn poistamiseksi jätekaasuvirrasta keskipakoisvoimien avulla, yleensä kartiomaisessa kammiossa. |
| Sähkösuodatin (ESP) | Sähkösuodattimet toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne voivat toimia hyvin erilaisissa olosuhteissa. Puhdistustehokkuus voi olla riippuvainen kenttien määrästä, viipymäajasta (koko) sekä käsittelyketjussa ennen suodinta olevista hiukkasten poistolaitteista. Sähkösuodattimissa on yleensä kahdesta viiteen kenttää. Sähkösuodattimet voivat olla kuivia tai märkiä riippuen menetelmästä, jota käytetään pölyn poistamiseksi elektrodeista. |
| Terminen hapetus | Palavien kaasujen ja hajuyhdisteiden hapettaminen jätekaasuvirrassa kuumentamalla epäpuhtausseoksia ilmalla tai hapella itsesyttymislämpötilaa korkeampaan lämpötilaan polttokammiossa ja tämän ylläpitäminen korkeassa lämpötilassa niin pitkään, että kaasut palavat hiilidioksidiksi ja vedeksi. |
| Märkäpesu | Kaasumaisten tai hiukkasmaisten epäpuhtauksien poistaminen jätekaasuvirrasta aineensiirrolla veteen tai vesipohjaiseen liuokseen. Siihen saattaa liittyä kemiallinen reaktio (esimerkiksi happo- tai emäspesurissa). |

Menetelmä

Kuvaus

Adsorptio

Epäpuhtauksien poistaminen jätekaasuvirrasta kiinteälle pinnalle pidättämisen avulla (adsorbenttina käytetään tavallisesti aktivoitua hiiltä). Adsorptio voi olla regeneratiivinen tai ei-regeneratiivinen.

Ei-regeneratiivisessa adsorptiossa käytettyä adsorbenttia ei regeneroida, vaan se loppukäsitellään.

Regeneratiivisessa adsorptiossa adsorbaatti desorboidaan myöhemmin esimerkiksi höyryn avulla (usein paikan päällä) uudelleenkäyttöä tai loppukäsittelyä varten ja adsorbentti käytetään uudelleen. Jatkuvassa käytössä on yleensä käytössä rinnakkain enemmän kuin kaksi adsorboijaa, joista yksi on desorptiotilassa.

Tiivistäminen

Tiivistäminen on menetelmä, jolla poistetaan orgaanisten ja epäorgaanisten yhdisteiden höyryt jätekaasuvirrasta laskemalla sen lämpötila alle kastepisteen.

Sykloni

Laitteet pölyn poistamiseksi jätekaasuvirrasta keskipakoisvoimien avulla, yleensä kartiomaisessa kammiossa.

Sähkösuodatin (ESP)

Sähkösuodattimet toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne voivat toimia hyvin erilaisissa olosuhteissa. Puhdistustehokkuus voi olla riippuvainen kenttien määrästä, viipymäajasta (koko) sekä käsittelyketjussa ennen suodinta olevista hiukkasten poistolaitteista. Sähkösuodattimissa on yleensä kahdesta viiteen kenttää. Sähkösuodattimet voivat olla kuivia tai märkiä riippuen menetelmästä, jota käytetään pölyn poistamiseksi elektrodeista.

Terminen hapetus

Palavien kaasujen ja hajuyhdisteiden hapettaminen jätekaasuvirrassa kuumentamalla epäpuhtausseoksia ilmalla tai hapella itsesyttymislämpötilaa korkeampaan lämpötilaan polttokammiossa ja tämän ylläpitäminen korkeassa lämpötilassa niin pitkään, että kaasut palavat hiilidioksidiksi ja vedeksi.

Märkäpesu

Kaasumaisten tai hiukkasmaisten epäpuhtauksien poistaminen jätekaasuvirrasta aineensiirrolla veteen tai vesipohjaiseen liuokseen. Siihen saattaa liittyä kemiallinen reaktio (esimerkiksi happo- tai emäspesurissa).

1.9.3   Veteen johdettavia päästöjä vähentävät menetelmät

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Aktiivilieteprosessi | Liuenneiden orgaanisten epäpuhtauksien biologinen hapetus mikro-organismien metabolismin avulla. Liuennut happi (joka on ruiskutettu ilmana tai puhtaana happena) muuntaa orgaaniset ainesosat hiilidioksidiksi, vedeksi tai muiksi metaboliiteiksi ja biomassaksi (aktiiviliete). Mikro-organismit säilyvät jätevedessä suspensiossa ja koko seos ilmastetaan mekaanisesti. Aktiivilieteseos siirretään erotuslaitteistoon, josta liete kierrätetään ilmastusaltaaseen. |
| Adsorptio | Erotusmenetelmä, jossa nesteessä (esimerkiksi jätevedessä) olevat yhdisteet tarttuvat kiinteään pintaan (tavallisesti aktiivihiileen). |
| Anaerobinen käsittely | Liuenneiden orgaanisten ja epäorgaanisten epäpuhtauksien biologinen muutos hapen puuttuessa mikro-organismien metabolismin avulla. Muunnostuotteisiin kuuluvat metaani, hiilidioksidi ja sulfidi. Prosessi suoritetaan ilmatiiviissä sekoitereaktorissa.
  Yleisimmin käytetyt reaktorityypit ovat seuraavat:






  — | anaerobinen kosketusreaktori; |

Menetelmä

Kuvaus

Aktiivilieteprosessi

Liuenneiden orgaanisten epäpuhtauksien biologinen hapetus mikro-organismien metabolismin avulla. Liuennut happi (joka on ruiskutettu ilmana tai puhtaana happena) muuntaa orgaaniset ainesosat hiilidioksidiksi, vedeksi tai muiksi metaboliiteiksi ja biomassaksi (aktiiviliete). Mikro-organismit säilyvät jätevedessä suspensiossa ja koko seos ilmastetaan mekaanisesti. Aktiivilieteseos siirretään erotuslaitteistoon, josta liete kierrätetään ilmastusaltaaseen.

Adsorptio

Erotusmenetelmä, jossa nesteessä (esimerkiksi jätevedessä) olevat yhdisteet tarttuvat kiinteään pintaan (tavallisesti aktiivihiileen).

Anaerobinen käsittely

Liuenneiden orgaanisten ja epäorgaanisten epäpuhtauksien biologinen muutos hapen puuttuessa mikro-organismien metabolismin avulla. Muunnostuotteisiin kuuluvat metaani, hiilidioksidi ja sulfidi. Prosessi suoritetaan ilmatiiviissä sekoitereaktorissa.

Yleisimmin käytetyt reaktorityypit ovat seuraavat:

—

anaerobinen kosketusreaktori;

| — | ylöspäinvirtauksen anaerobinen lietepeitto; |
| --- | --- |

—

ylöspäinvirtauksen anaerobinen lietepeitto;

| — | kiinteäpohjainen reaktori; |
| --- | --- |

—

kiinteäpohjainen reaktori;

| — | laajapohjainen reaktori. |
| --- | --- |

—

laajapohjainen reaktori.

Kemiallinen hapetus

Orgaaniset yhdisteet hapetetaan vähemmän vaarallisiksi ja helpommin biohajoaviksi yhdisteiksi. Menetelmiä ovat muun muassa märkähapetus tai hapetus otsonin tai vetyperoksidin avulla, jota voidaan tukea katalyyteilla tai UV-säteilyllä. Kemiallista hapettumista käytetään myös muutoksia hajussa, maussa ja värissä aiheuttavien orgaanisten yhdisteiden hajottamiseen sekä desinfiointitarkoituksiin.

Kemiallinen pelkistys

Kemiallinen pelkistäminen tarkoittaa epäpuhtauksien muuntamista pelkistävien kemikaalien avulla vähemmän haitallisiksi yhdisteiksi.

Koagulaatio ja flokkulaatio

Koagulaatiota ja flokkulaatiota käytetään erottamaan suspendoituneet kiinteät aineet jätevedestä, ja se tehdään usein peräkkäisissä vaiheissa. Koagulaatio tehdään lisäämällä koaguloivia aineita, joiden varaus on vastakkainen kuin suspendoituneiden kiinteiden aineiden. Flokkulaatio tehdään lisäämällä polymeerejä, jolloin mikroflokkihiukkasten törmäykset saavat ne yhdistymään ja tuottamaan suurempia flokkeja. Näin muodostuneet flokit erotellaan myöhemmin selkeyttämällä, ilmaflotaatiolla tai suodattamalla.

Tasaus

Virtausten ja epäpuhtauskuormien tasapainottaminen käyttäen säiliöitä tai muita hallintamenetelmiä.

Haihdutus

Korkeassa lämpötilassa kiehuvien aineiden vesiliuosten lauhduttaminen tislaamalla, jatkokäyttöön, käsiteltäväksi tai loppukäsiteltäväksi (esimerkiksi jätevettä polttamalla) tekemällä vedestä höyryä. Haihdutus toteutetaan energian säästämiseksi tavallisesti monivaiheisissa yksiköissä, joissa alipaine kasvaa edettäessä. Vesihöyry lauhtuu, minkä jälkeen se voidaan käyttää uudelleen tai päästää jätevetenä.

Suodatus

Kiintoainesten erottelu jätevedestä johtamalla jätevesi huokoisen materiaalin lävitse (esimerkiksi hiekka- tai mikrosuodatus) (ks. kalvosuodatus jäljempänä).

Flotaatio

Kiinteiden ja nestemäisten hiukkasten erottaminen jätevedestä sitomalla ne kaasukupliin, tavallisesti ilmaan. Kelluvat hiukkaset kerääntyvät veden pinnalle, ja ne kootaan kuorimakauhoilla.

Membraanibioreaktori

Aktivoidun lietekäsittelyn ja membraanisuodatuksen yhdistelmä. Käytetään kahta muunnelmaa: a) ulkoinen kierrätyskierto aktiivilietealtaan ja membraanimodulin välillä; ja b) membraanimodulin upottaminen ilmastettuun aktiivilietealtaaseen, jossa päästöt suodatetaan onton kuituväliseinän lävitse, jolloin biomassa jää altaaseen.

Membraanisuodatus

Mikrosuodatus, ultrasuodatus, nanosuodatus ja käänteisosmoosi ovat membraanisuodatusprosesseja, joissa membraanin toiselle puolelle pidättyy ja tiivistyy jäteveden sisältämien suspendoituneiden hiukkasten ja kolloidihiukkasten kaltaisia epäpuhtauksia. Ne eroavat toisistaan kalvon huokoskoon ja hydrostaattisen paineen osalta.

Neutralointi

Jäteveden pH:n säätäminen neutraaliksi (noin pH 7) lisäämällä kemikaaleja. Natriumhydroksidia (NaOH) tai kalsiumhydroksidia (Ca(OH)2) voidaan käyttää pH-tason nostamiseen, kun taas rikkihappoa (H2SO4), suolahappoa (HCl) tai hiilidioksidia (CO2) voidaan käyttää pH-tason alentamiseen. Jotkin epäpuhtaudet voivat saostua liukenemattomina yhdisteinä neutraloinnin aikana.

Nitrifikaatio/denitrifikaatio

Kaksivaiheinen prosessi, joka yleensä liitetään jäteveden biologisiin käsittelylaitoksiin. Ensimmäinen vaihe on aerobinen nitrifikaatio, jossa mikro-organismit hapettavat ammoniumin (NH4
  +) välituotteeksi eli nitriitiksi (NO2
  -), joka hapettuu edelleen nitraatiksi (NO3
  -). Sen jälkeen on hapeton denitrifikaatiovaihe, jossa mikro-organismit redusoivat nitraatin kemiallisesti typpikaasuksi.

Öljyn ja veden erottaminen

Öljyn ja veden erottaminen, mukaan lukien sen jälkeinen öljyn poistaminen painovoimaerottelun avulla käyttäen erotuslaitteita tai emulsion rikkomista (käyttäen emulsion rikkovia kemikaaleja, kuten metallisuoloja, mineraalihappoja, adsorbentteja ja orgaanisia polymeerejä).

Seulonta ja hiekan erottaminen

Veden ja liukenemattomien kontaminanttien, kuten hiekan, kuidun, nöyhdän tai muiden karkeiden aineiden, erottaminen tekstiilijätevedestä suodattamalla sihtien läpi tai painovoimaan perustuvan selkeyttämisen avulla hiekanerottimissa.

Saostaminen

Liuenneiden epäpuhtauksien konvertointi liukenemattomiksi yhdisteiksi lisäämällä saostusaineita. Näin muodostuneet kiinteät saostuneet aineet erotellaan myöhemmin sedimentaatiolla, ilmaflotaatiolla tai suodattamalla.

Sedimentaatio

Suspendoituneiden hiukkasten erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä.

1.9.4   Menetelmät veden, energian ja kemikaalien kulutuksen vähentämiseksi

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Erätoiminen Cold Pad -käsittely | Erätoimisessa Cold Pad -käsittelyssä prosessiliuosta levitetään kaston avulla (esimerkiksi käyttämällä kastokkia) ja kyllästettyä kangasta kierretään hitaasti huoneenlämmössä pitkän aikaa. Tämä tekniikka mahdollistaa kemikaalien kulutuksen vähentämisen eikä edellytä myöhempiä vaiheita, kuten lämpökiinnitystä, ja vähentää siten energiankulutusta. |
| Alhaisen nestesuhteen järjestelmät (erätoimisissa prosesseissa) | Alhainen nestesuhde voidaan saavuttaa parantamalla tekstiiliaineiden ja prosessiliuoksen välistä kontaktia (esimerkiksi luomalla prosessiliuoksessa turbulenssia), tehostamalla prosessin seurantaa, parantamalla annostusta ja prosessiliuoksen lisäämistä (esimerkiksi suihkuttamalla tai ruiskuttamalla) ja välttämällä prosessiliuoksen sekoittumista pesu- tai huuhteluveteen. |
| Pienannostelujärjestelmät (jatkuvatoimiset prosessit) | Kangas kyllästetään prosessiliuoksella ruiskuttamalla, alipaineimulla kankaan läpi, vaahdottamalla, kastolla ja upottamalla nippeihin (kahden rullan välissä olevassa raossa oleva prosessiliuos) tai pienikokoisissa säiliöissä jne. |

Menetelmä

Kuvaus

Erätoiminen Cold Pad -käsittely

Erätoimisessa Cold Pad -käsittelyssä prosessiliuosta levitetään kaston avulla (esimerkiksi käyttämällä kastokkia) ja kyllästettyä kangasta kierretään hitaasti huoneenlämmössä pitkän aikaa. Tämä tekniikka mahdollistaa kemikaalien kulutuksen vähentämisen eikä edellytä myöhempiä vaiheita, kuten lämpökiinnitystä, ja vähentää siten energiankulutusta.

Alhaisen nestesuhteen järjestelmät (erätoimisissa prosesseissa)

Alhainen nestesuhde voidaan saavuttaa parantamalla tekstiiliaineiden ja prosessiliuoksen välistä kontaktia (esimerkiksi luomalla prosessiliuoksessa turbulenssia), tehostamalla prosessin seurantaa, parantamalla annostusta ja prosessiliuoksen lisäämistä (esimerkiksi suihkuttamalla tai ruiskuttamalla) ja välttämällä prosessiliuoksen sekoittumista pesu- tai huuhteluveteen.

Pienannostelujärjestelmät (jatkuvatoimiset prosessit)

Kangas kyllästetään prosessiliuoksella ruiskuttamalla, alipaineimulla kankaan läpi, vaahdottamalla, kastolla ja upottamalla nippeihin (kahden rullan välissä olevassa raossa oleva prosessiliuos) tai pienikokoisissa säiliöissä jne.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006 , kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

(4)  Sellaisten muuttujien tapauksessa, joihin 30 minuuttia kestävä näytteenotto/mittaus ja/tai kolmen peräkkäisen näytteenoton/mittauksen keskiarvo ei näytteenottoon tai analysointiin liittyvien rajoitusten ja/tai toimintaolosuhteiden vuoksi sovellu, voidaan käyttää edustavampaa näytteenotto-/mittausmenettelyä.

(5)  Tarkkailua sovelletaan ainoastaan, jos kyseinen aine (tai kyseiset aineet) tai muuttuja (tai muuttujat) (mukaan lukien aineiden ryhmät tai aineiden ryhmään sisältyvät yksittäiset aineet) on yksilöity merkitykselliseksi jätevesivirrassa BAT 2:ssa mainitun panosten ja tuotosten inventaarion perusteella.

(6)  Jos kyseessä on epäsuora päästö, tarkkailutiheyttä voidaan vähentää yhteen kertaan kolmessa kuukaudessa, jos laitokselta johdetaan jätevesiä jäteveden käsittelylaitokselle, joka on suunniteltu ja varustettu asianmukaisesti puhdistamaan kyseiset epäpuhtaudet.

(7)  Tarkkailua sovelletaan vain, jos kyseessä on suora päästö.

(8)  TOC:n seuranta ja COD:n seuranta ovat vaihtoehtoisia. Orgaanisen kokonaishiilen (TOC) tarkkailu on parempi vaihtoehto, koska sen analysoinnissa ei käytetä hyvin myrkyllisiä yhdisteitä.

(9)  Jos kyseessä on epäsuora päästö, tarkkailutiheyttä voidaan vähentää yhteen kertaan kuukaudessa, jos laitokselta johdetaan jätevesiä jäteveden käsittelylaitokselle, joka on suunniteltu ja varustettu asianmukaisesti puhdistamaan kyseiset epäpuhtaudet.

(10)  Jos päästötasot osoittautuvat riittävän vakaiksi, tarkkailutiheyttä voidaan vähentää yhteen kertaan kuukaudessa.

(11)  Jos kyseessä on epäsuora päästö, tarkkailutiheyttä voidaan vähentää yhteen kertaan kuudessa kuukaudessa, jos laitokselta johdetaan jätevesiä jäteveden käsittelylaitokselle, joka on suunniteltu ja varustettu asianmukaisesti puhdistamaan kyseiset epäpuhtaudet.

(12)  Päästöjen luonnehdinta tehdään ennen laitoksen toiminnan aloittamista tai ennen kuin laitoksen lupa saatetaan ajan tasalle ensimmäisen kerran näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen ja jokaisen sellaisen laitoksessa tehdyn muutoksen (esimerkiksi ”valmistusohjeen” muutos) jälkeen, joka voi lisätä epäpuhtauskuormaa.

(13)  Joko kaikkein herkintä myrkyllisyysmittaria tai myrkyllisyysmittarien sopivaa yhdistelmää voidaan käyttää.

(14)  Mittaukset toteutetaan mahdollisuuksien mukaan normaaleissa toimintaolosuhteissa korkeimpien odotettavissa olevien päästöarvojen aikana.

(15)  Jos on kyse pölyn massavirtauksesta, joka on pienempi kuin 50 g/h, tarkkailun vähimmäistiheys voidaan vähentää yhteen kertaan kolmessa vuodessa.

(16)  Tarkkailun tulokset raportoidaan yhdessä vastaavan ilmasta tekstiiliin -suhteen kanssa.

(17)  Tarkkailua sovelletaan ainoastaan, jos kyseinen aine on yksilöity merkitykselliseksi jätekaasuvirrassa BAT 2:ssa mainittujen panosten ja tuotosten inventaarion perusteella.

(18)  Tarkkailua ei sovelleta, jos polttoaineena käytetään ainoastaan maakaasua tai nestekaasua.

(19)  Jos on kyse TVOC-massavirtauksesta, joka on pienempi kuin 200 g/h, tarkkailun vähimmäistiheys voidaan vähentää yhteen kertaan kolmessa vuodessa.

(20)  Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa korkealla vedenkierrätysasteella (esim. paikat, joissa on useiden laitosten integroitu vesihuolto).

(21)  Vaihteluväli koskee myös yhdistelmälangan ja irtokuitujen erätoimista värjäystä.

(22)  Vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 100 m3/t laitoksissa, joissa käytetään jatkuvatoimisen prosessin ja erätoimisen prosessin yhdistelmää.

(23)  Menetelmien kuvaukset on esitetty kohdassa 1.9.3.

(24)  Minimaalinen jätevesipäästö (esimerkiksi ”nesteen nollapäästö”) voidaan saavuttaa käyttämällä tekniikkojen yhdistelmää, mukaan lukien kehittyneet käsittelytekniikat jäteveden kierrättämiseksi.

(25)  Keskiarvon laskentajaksot määritellään yleisissä näkökohdissa.

(26)  BAT-päästötasoa sovelletaan ainoastaan, jos kyseinen aine tai muuttuja on yksilöity merkitykselliseksi jätevesivirrassa BAT 2:ssa mainitun panosten ja tuotosten inventaarion perusteella.

(27)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 0,8 mg/l polyesteri- ja/tai modakryylikuituja värjättäessä.

(28)  Sovelletaan joko TOC:n tai COD:n BAT-päästötasoa. TOC:n BAT-päästötaso on parempi vaihtoehto, koska TOC:n tarkkailussa ei käytetä hyvin myrkyllisiä yhdisteitä.

(29)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla enintään 150 mg/l:

| — | kun tietty päästetyn jäteveden määrä on alle 25 m3/t käsitellyistä tekstiiliaineista liukuvana vuosikeskiarvona; tai |
| --- | --- |

—

kun tietty päästetyn jäteveden määrä on alle 25 m3/t käsitellyistä tekstiiliaineista liukuvana vuosikeskiarvona; tai

| — | kun puhdistustehokkuus on ≥ 95 prosenttia liukuvana vuosikeskiarvona. |
| --- | --- |

—

kun puhdistustehokkuus on ≥ 95 prosenttia liukuvana vuosikeskiarvona.

(30)  BAT-päästötasoja ei sovelleta biokemialliseen hapenkulutukseen (BOD). Biologisen jäteveden puhdistamon päästöjen ohjeellinen vuotuinen keskimääräinen BOD5-taso on yleensä ≤ 10 mg/l.

(31)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 1,2 mg/l polyesteri- ja/tai modakryylikuituja värjättäessä.

(32)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 0,3 mg/l värjättäessä polyamidi-, villa- tai silkkikuituja metallikompleksiväreillä.

(33)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 0,2 mg/l nikkeliä sisältävillä reaktiivisilla väriaineilla tai pigmenteillä värjättäessä tai painettaessa.

(34)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 0,8 mg/l käsiteltäessä viskoosikuituja tai värjättäessä sinkkiä sisältävillä kationiväreillä.

(35)  BAT-päästötasoa ei ehkä voida soveltaa, jos jäteveden lämpötila on matala (esimerkiksi alle 12 °C) pitkiä aikoja.

(36)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla enintään 50 mg/l:

| — | kun tietty päästetyn jäteveden määrä on alle 25 m3/t käsitellyistä tekstiiliaineista liukuvana vuosikeskiarvona; tai |
| --- | --- |

—

kun tietty päästetyn jäteveden määrä on alle 25 m3/t käsitellyistä tekstiiliaineista liukuvana vuosikeskiarvona; tai

| — | kun puhdistustehokkuus on ≥ 95 prosenttia liukuvana vuosikeskiarvona. |
| --- | --- |

—

kun puhdistustehokkuus on ≥ 95 prosenttia liukuvana vuosikeskiarvona.

(37)  Keskiarvon laskentajaksot määritellään yleisissä näkökohdissa.

(38)  BAT-päästötasoja voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos kyseiset epäpuhtaudet puhdistetaan asianmukaisesti suunnitellussa ja varustetussa tuotantoketjun loppupään jätevedenkäsittelylaitoksessa, edellyttäen, että tämä ei lisää ympäristön pilaantumista.

(39)  BAT-päästötasoa sovelletaan ainoastaan, jos kyseinen aine tai muuttuja on yksilöity merkitykselliseksi jätevesivirrassa BAT 2:ssa mainitun panosten ja tuotosten inventaarion perusteella.

(40)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 0,8 mg/l polyesteri- ja/tai modakryylikuituja värjättäessä.

(41)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 1,2 mg/l polyesteri- ja/tai modakryylikuituja värjättäessä.

(42)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 0,3 mg/l värjättäessä polyamidi-, villa- tai silkkikuituja metallikompleksiväreillä.

(43)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 0,2 mg/l nikkeliä sisältävillä reaktiivisilla väriaineilla tai pigmenteillä värjättäessä tai painettaessa.

(44)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 0,8 mg/l käsiteltäessä viskoosikuituja tai värjättäessä sinkkiä sisältävillä kationiväreillä.

(45)  BAT-päästötasoa sovelletaan vain, jos formaldehydi on tunnistettu merkitykselliseksi jätekaasuvirrassa BAT 2:ssa mainitun panosten ja tuotosten inventaarion perusteella.

(46)  Teollisuuspäästödirektiivin liitteessä VII olevan 1 osan 3–9 kohdassa lueteltujen toimintojen osalta BAT-päästötason vaihteluvälejä sovelletaan vain siltä osin, kuin ne johtavat päästötasoihin, jotka ovat alhaisempia kuin teollisuuspäästödirektiivin liitteessä VII olevassa 2 ja 4 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

(47)  Viimeistelyprosessien, joissa käytetään hoitoa helpottavia aineita, vettä, öljyä tai likaa hylkiviä aineita ja/tai palonestoaineita, BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 10 mg/Nm3.

(48)  BAT-päästötason vaihteluvälin alaraja saavutetaan tavallisesti käyttämällä termistä hapetusta.

(49)  BAT-päästötasoa ei sovelleta, jos päästölähteen TVOC-massavirta on alle 200 g/h, kun

| — | puhdistustekniikoita ei käytetä, ja |
| --- | --- |

—

puhdistustekniikoita ei käytetä, ja

| — | CMR-aineet on yksilöity merkityksellisiksi jätekaasuvirrassa BAT 2:ssa mainittujen panosten ja tuotosten inventaarion perusteella. |
| --- | --- |

—

CMR-aineet on yksilöity merkityksellisiksi jätekaasuvirrassa BAT 2:ssa mainittujen panosten ja tuotosten inventaarion perusteella.

(50)  BAT-päästötasoa ei sovelleta, jos päästölähteen pölymassavirta on alle 50 g/h, kun

| — | puhdistustekniikoita ei käytetä, ja |
| --- | --- |

—

puhdistustekniikoita ei käytetä, ja

| — | CMR-aineet on yksilöity merkityksellisiksi jätekaasuvirrassa BAT 2:ssa mainittujen panosten ja tuotosten inventaarion perusteella. |
| --- | --- |

—

CMR-aineet on yksilöity merkityksellisiksi jätekaasuvirrassa BAT 2:ssa mainittujen panosten ja tuotosten inventaarion perusteella.

(51)  BAT-päästötasoa sovelletaan vain, jos NH3 on tunnistettu merkitykselliseksi jätekaasuvirrassa BAT 2:ssa mainitun panosten ja tuotosten inventaarion perusteella.

(52)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 20 mg/Nm3, kun ammoniumsulfamaattia käytetään palonestoaineena tai kun ammoniakkia käytetään kovettamiseen (ks. BAT 50).

---

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/162 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/162

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/2509,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2022,

valvottavien aineiden määrien määrittämisestä ja kiintiöiden jakamisesta otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 9109)

(Ainoastaan bulgarian-, englannin-, espanjan-, hollannin-, iirin-, italian-, kroaatin-, latvian-, maltan-, portugalin-, puolan-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, suomen-, tšekin- ja unkarinkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon otsonikerrosta heikentävistä aineista 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan ja 16 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unionissa vapaaseen liikkeeseen luovutettaviin tuotaviin valvottaviin aineisiin sovelletaan määrällisiä rajoituksia. |
| --- | --- |

(1)

Unionissa vapaaseen liikkeeseen luovutettaviin tuotaviin valvottaviin aineisiin sovelletaan määrällisiä rajoituksia.

| (2) | Komissio määrittää kyseiset rajoitukset ja jakaa kiintiöt yrityksille. |
| --- | --- |

(2)

Komissio määrittää kyseiset rajoitukset ja jakaa kiintiöt yrityksille.

| (3) | Lisäksi komissio määrittää muiden valvottavien aineiden kuin osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen välttämättömiin laboratorio- ja analyysitarkoituksiin sallitut käyttömäärät ja päättää, mitkä yritykset voivat käyttää näitä aineita. |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi komissio määrittää muiden valvottavien aineiden kuin osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen välttämättömiin laboratorio- ja analyysitarkoituksiin sallitut käyttömäärät ja päättää, mitkä yritykset voivat käyttää näitä aineita.

| (4) | Välttämättömiin laboratorio- ja analyysitarkoituksiin sallittujen kiintiöiden jakamisessa on varmistettava, että asetuksen (EY) N:o 1005/2009 10 artiklan 6 kohdan määrällisiä rajoituksia noudatetaan soveltaen komission asetusta (EU) N:o 537/2011 (2). Koska näihin määrällisiin rajoituksiin on sisällytetty myös laboratorio- ja analyysitarkoituksiin sallitut osittain halogenoidut kloorifluorihiilivedyt, kyseisen jaon olisi katettava myös osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuottaminen ja tuonti näihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(4)

Välttämättömiin laboratorio- ja analyysitarkoituksiin sallittujen kiintiöiden jakamisessa on varmistettava, että asetuksen (EY) N:o 1005/2009 10 artiklan 6 kohdan määrällisiä rajoituksia noudatetaan soveltaen komission asetusta (EU) N:o 537/2011 (2). Koska näihin määrällisiin rajoituksiin on sisällytetty myös laboratorio- ja analyysitarkoituksiin sallitut osittain halogenoidut kloorifluorihiilivedyt, kyseisen jaon olisi katettava myös osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuottaminen ja tuonti näihin tarkoituksiin.

| (5) | Komissio on julkaissut ilmoituksen yrityksille, jotka aikovat tuoda Euroopan unioniin tai viedä Euroopan unionista otsonikerrosta heikentäviä valvottavia aineita vuonna 2023, ja yrityksille, jotka aikovat valmistaa tai tuoda näitä aineita vuonna 2023 laboratorio- ja analyysitarkoituksiin (3), ja saanut sen perusteella vuodeksi 2023 suunniteltua tuontia koskevia ilmoituksia. |
| --- | --- |

(5)

Komissio on julkaissut ilmoituksen yrityksille, jotka aikovat tuoda Euroopan unioniin tai viedä Euroopan unionista otsonikerrosta heikentäviä valvottavia aineita vuonna 2023, ja yrityksille, jotka aikovat valmistaa tai tuoda näitä aineita vuonna 2023 laboratorio- ja analyysitarkoituksiin (3), ja saanut sen perusteella vuodeksi 2023 suunniteltua tuontia koskevia ilmoituksia.

| (6) | Määrälliset rajoitukset ja kiintiöt olisi vahvistettava 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliselle ajalle otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyssä Montrealin pöytäkirjassa määritellyn vuosittaisen raportointijakson mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Määrälliset rajoitukset ja kiintiöt olisi vahvistettava 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliselle ajalle otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyssä Montrealin pöytäkirjassa määritellyn vuosittaisen raportointijakson mukaisesti.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1005/2009 25 artiklan 1 kohdassa perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1005/2009 25 artiklan 1 kohdassa perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaseen liikkeeseen luovutettavien määrien rajoitukset

Asetuksella (EY) N:o 1005/2009 säännellyt valvottavien aineiden määrät, jotka saa vuonna 2023 tuoda unionin ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen unionissa, ovat seuraavat:

| Valvottavat aineet | Määrä (ODP-kiloina) |
| --- | --- |
| I ryhmä (kloorifluorihiilivedyt 11, 12, 113, 114 ja 115) ja II ryhmä (muut täysin halogenoidut kloorifluorihiilivedyt) | 500 550,00 |
| III ryhmä (halonit) | 26 559 050,00 |
| IV ryhmä (hiilitetrakloridi) | 385 552,20 |
| V ryhmä (1,1,1-trikloorietaani) | 2 500 000,00 |
| VI ryhmä (metyylibromidi) | 588 835,20 |
| VII ryhmä (osittain halogenoidut bromifluorihiilivedyt) | 4 788,16 |
| VIII ryhmä (osittain halogenoidut kloorifluorihiilivedyt) | 4 878 559,75 |
| IX ryhmä (bromikloorimetaani) | 264 024,00 |

Valvottavat aineet

Määrä (ODP-kiloina)

I ryhmä (kloorifluorihiilivedyt 11, 12, 113, 114 ja 115) ja II ryhmä (muut täysin halogenoidut kloorifluorihiilivedyt)

500 550,00

III ryhmä (halonit)

26 559 050,00

IV ryhmä (hiilitetrakloridi)

385 552,20

V ryhmä (1,1,1-trikloorietaani)

2 500 000,00

VI ryhmä (metyylibromidi)

588 835,20

VII ryhmä (osittain halogenoidut bromifluorihiilivedyt)

4 788,16

VIII ryhmä (osittain halogenoidut kloorifluorihiilivedyt)

4 878 559,75

IX ryhmä (bromikloorimetaani)

264 024,00

2 artikla

Vapaaseen liikkeeseen luovutettavien kiintiöiden jakaminen

1.   Kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 ja muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöt jaetaan 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi liitteessä I ilmoitettuihin tarkoituksiin ja siinä luetelluille yrityksille.

2.   Halonien kiintiöt jaetaan 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi liitteessä II ilmoitettuihin tarkoituksiin ja siinä luetelluille yrityksille.

3.   Hiilitetrakloridin kiintiöt jaetaan 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi liitteessä III ilmoitettuihin tarkoituksiin ja siinä luetelluille yrityksille.

4.   1,1,1-trikloorietaanin kiintiöt jaetaan 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi liitteessä IV ilmoitettuihin tarkoituksiin ja siinä luetelluille yrityksille.

5.   Metyylibromidin kiintiöt jaetaan 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi liitteessä V ilmoitettuihin tarkoituksiin ja siinä luetelluille yrityksille.

6.   Osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen kiintiöt jaetaan 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi liitteessä VI ilmoitettuihin tarkoituksiin ja siinä luetelluille yrityksille.

7.   Osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöt jaetaan 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi liitteessä VII ilmoitettuihin tarkoituksiin ja siinä luetelluille yrityksille.

8.   Bromikloorimetaanin kiintiöt jaetaan 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi liitteessä VIII ilmoitettuihin tarkoituksiin ja siinä luetelluille yrityksille.

9.   Yritysten yksittäiset kiintiöt vahvistetaan liitteessä IX.

3 artikla

Laboratorio- ja analyysitarkoituksiin tarkoitetut kiintiöt

Yrityksille laboratorio- ja analyysitarkoituksiin vuonna 2023 käytettävien valvottavien aineiden tuonti- ja tuotantokiintiöt jaetaan liitteessä X.

Näille yrityksille myönnetyt enimmäismäärät, jotka voidaan tuottaa tai tuoda laboratorio- ja analyysitarkoituksiin vuonna 2023, vahvistetaan liitteessä XI.

4 artikla

Voimassaoloaika

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen 31 päivään joulukuuta 2023 saakka.

5 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:

| 1 | A-Gas Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Bei den Kämpen 22 |
| 21220 Seevetal |
| Germany |

1

A-Gas Deutschland GmbH

Bei den Kämpen 22

21220 Seevetal

Germany

2

| A-Gas Italia s.r.l. |
| --- |
| Via Cavour 96 |
| 67051 Avezzano |
| Italy |

A-Gas Italia s.r.l.

Via Cavour 96

67051 Avezzano

Italy

3

| Abcr GmbH |
| --- |
| Im Schlehert 10 |
| 76187 Karlsruhe |
| Germany |

Abcr GmbH

Im Schlehert 10

76187 Karlsruhe

Germany

4

| AGC Pharma Chemicals Europe |
| --- |
| Cami de la Pomereda 13 |
| 08380 Malgrat de Mar |
| Spain |

AGC Pharma Chemicals Europe

Cami de la Pomereda 13

08380 Malgrat de Mar

Spain

5

| Agilent Technologies Deutschland GmbH |
| --- |
| Hewlett-Packard-Str. 8 |
| D-76337 Waldbronn |
| Germany |

Agilent Technologies Deutschland GmbH

Hewlett-Packard-Str. 8

D-76337 Waldbronn

Germany

6

| Airsense Analytics GmbH |
| --- |
| Hagenower Str. 73 |
| 19061 Schwerin |
| Germany |

Airsense Analytics GmbH

Hagenower Str. 73

19061 Schwerin

Germany

7

| Albemarle Europe SPRL |
| --- |
| Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |
| Belgium |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

Belgium

8

| Arkema France |
| --- |
| Rue Estienne d’Orves 420 |
| 92705 Colombes Cedex |
| France |

Arkema France

Rue Estienne d’Orves 420

92705 Colombes Cedex

France

9

| Ateliers Bigata SASU |
| --- |
| Rue Jean-Baptiste Perrin 10 |
| 33320 Eysines |
| France |

Ateliers Bigata SASU

Rue Jean-Baptiste Perrin 10

33320 Eysines

France

10

| BASF Agri-Production S.A.S. |
| --- |
| Rue de Verdun 32 |
| 76410 Saint-Aubin Les Elbeuf |
| France |

BASF Agri-Production S.A.S.

Rue de Verdun 32

76410 Saint-Aubin Les Elbeuf

France

11

| Bayer AG |
| --- |
| Alfred-Nobel-Str. 50 |
| 40789 Monheim |
| Germany |

Bayer AG

Alfred-Nobel-Str. 50

40789 Monheim

Germany

12

| Biovit d.o.o. |
| --- |
| Varazdinska ulica – Odvojak II 15 |
| HR-42000 Varazdin |
| Croatia |

Biovit d.o.o.

Varazdinska ulica – Odvojak II 15

HR-42000 Varazdin

Croatia

13

| BTC B.V. |
| --- |
| Albert Thijsstraat 65 |
| 6471WX Eygelshoven |
| Netherlands |

BTC B.V.

Albert Thijsstraat 65

6471WX Eygelshoven

Netherlands

14

| Ceram Optec SIA |
| --- |
| Skanstes street 7 K-1 |
| LV-1013 Riga |
| Latvia |

Ceram Optec SIA

Skanstes street 7 K-1

LV-1013 Riga

Latvia

15

| Chemours Netherlands B.V. |
| --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313LA Dordrecht |
| Netherlands |

Chemours Netherlands B.V.

Baanhoekweg 22

3313LA Dordrecht

Netherlands

16

| CPAChem Ltd |
| --- |
| Ivanka Terzieva 2 |
| 6065 Bogomilovo |
| Bulgaria |

CPAChem Ltd

Ivanka Terzieva 2

6065 Bogomilovo

Bulgaria

17

| Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH |
| --- |
| Industriepark Hoechst D821 |
| 65926 Frankfurt |
| Germany |

Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH

Industriepark Hoechst D821

65926 Frankfurt

Germany

18

| Dyneon GmbH |
| --- |
| Industrieparkstr. 1 |
| 84508 Burgkirchen |
| Germany |

Dyneon GmbH

Industrieparkstr. 1

84508 Burgkirchen

Germany

19

| EAF protect s.r.o. |
| --- |
| Karlovarská 131/50 |
| 35002 Cheb 2 |
| Czech Republic |

EAF protect s.r.o.

Karlovarská 131/50

35002 Cheb 2

Czech Republic

20

| Euroapi France |
| --- |
| La paterie 4 |
| 63480 Vertolaye |
| France |

Euroapi France

La paterie 4

63480 Vertolaye

France

21

| Fermion oy |
| --- |
| Koivu-Mankkaan tie 6 |
| FI-02200 Espoo |
| Finland |

Fermion oy

Koivu-Mankkaan tie 6

FI-02200 Espoo

Finland

22

| FOT LTD |
| --- |
| Ovcha kupel 13 |
| 1618 Sofia |
| Bulgaria |

FOT LTD

Ovcha kupel 13

1618 Sofia

Bulgaria

23

| Gedeon Richter plc |
| --- |
| Gyömrői út 19–21. |
| H-1103 Budapest |
| Hungary |

Gedeon Richter plc

Gyömrői út 19–21.

H-1103 Budapest

Hungary

24

| GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH |
| --- |
| Ruhrstr. 113 |
| 22761 Hamburg |
| Germany |

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH

Ruhrstr. 113

22761 Hamburg

Germany

25

| Gielle Industries di Luigi Galantucci |
| --- |
| Via Ferri Rocco 32 |
| 70022 Altamura |
| Italy |

Gielle Industries di Luigi Galantucci

Via Ferri Rocco 32

70022 Altamura

Italy

26

| Hovione FarmaCiencia SA |
| --- |
| Quinta de S. Pedro – Sete Casas |
| 2674–506 Loures |
| Portugal |

Hovione FarmaCiencia SA

Quinta de S. Pedro – Sete Casas

2674–506 Loures

Portugal

27

| Hugen Maintenance for Aircraft B.V. |
| --- |
| Marketing 43 |
| 6921 Duiven |
| Netherlands |

Hugen Maintenance for Aircraft B.V.

Marketing 43

6921 Duiven

Netherlands

28

| Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv |
| --- |
| Marketing 43 |
| 6921 RE Duiven |
| Netherlands |

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv

Marketing 43

6921 RE Duiven

Netherlands

29

| I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce |
| --- |
| Pionierów 39 |
| 41–711 Ruda Śląska |
| Poland |

I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce

Pionierów 39

41–711 Ruda Śląska

Poland

30

| ICL Europe Cooperatief U.A. |
| --- |
| Koningin Wilhelminaplein 30 |
| 1062 KR Amsterdam |
| Netherlands |

ICL Europe Cooperatief U.A.

Koningin Wilhelminaplein 30

1062 KR Amsterdam

Netherlands

31

| Interscience B.V. |
| --- |
| Tinstraat 16 |
| 4823AA Breda |
| Netherlands |

Interscience B.V.

Tinstraat 16

4823AA Breda

Netherlands

32

| L’Hotellier SAS |
| --- |
| Rue Henri Poincaré 4 |
| 92160 Antony |
| France |

L’Hotellier SAS

Rue Henri Poincaré 4

92160 Antony

France

33

| Labmix24 GmbH |
| --- |
| Industriestr. 18A |
| 46499 Hamminkeln |
| Germany |

Labmix24 GmbH

Industriestr. 18A

46499 Hamminkeln

Germany

34

| Laboratorios Miret S.A. |
| --- |
| Geminis 4 |
| 08228 Terrassa |
| Spain |

Laboratorios Miret S.A.

Geminis 4

08228 Terrassa

Spain

35

| Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox |
| --- |
| JFK Drive |
| D12FP79 Dublin |
| Ireland |

Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox

JFK Drive

D12FP79 Dublin

Ireland

36

| LGC Standards GmbH |
| --- |
| Mercatorstr. 51 |
| 46485 Wesel |
| Germany |

LGC Standards GmbH

Mercatorstr. 51

46485 Wesel

Germany

37

| Lufthansa Technik AG |
| --- |
| Weg beim Jäger 193 |
| 22335 Hamburg |
| Germany |

Lufthansa Technik AG

Weg beim Jäger 193

22335 Hamburg

Germany

38

| Martec SpA |
| --- |
| Via dell’industria 1 |
| I-20060 Vignate |
| Italy |

Martec SpA

Via dell’industria 1

I-20060 Vignate

Italy

39

| Mebrom NV |
| --- |
| Suikerkaai 66 |
| 9060 Zelzate |
| Belgium |

Mebrom NV

Suikerkaai 66

9060 Zelzate

Belgium

40

| Mebrom Technology NV |
| --- |
| Antwerpsesteenweg 45 |
| 2830 Willebroek |
| Belgium |

Mebrom Technology NV

Antwerpsesteenweg 45

2830 Willebroek

Belgium

41

| Neochema GmbH |
| --- |
| Uwe-Zeidler-Ring 10 |
| 55294 Bodenheim |
| Germany |

Neochema GmbH

Uwe-Zeidler-Ring 10

55294 Bodenheim

Germany

42

| P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- |
| Mialki Szlak 52 |
| 80–717 Gdansk |
| Poland |

P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o.

Mialki Szlak 52

80–717 Gdansk

Poland

43

| Philipps-Universität Marburg |
| --- |
| Biegenstrasse 10 |
| 35032 Marburg |
| Germany |

Philipps-Universität Marburg

Biegenstrasse 10

35032 Marburg

Germany

44

| R.P. Chem s.r.l. |
| --- |
| Via San Michele 47 |
| 31032 Casale sul Sile (TV) |
| Italy |

R.P. Chem s.r.l.

Via San Michele 47

31032 Casale sul Sile (TV)

Italy

45

| Restek France |
| --- |
| Avenue du General de Gaulle 7 |
| 91090 Lisses |
| France |

Restek France

Avenue du General de Gaulle 7

91090 Lisses

France

46

| Restek GmbH |
| --- |
| Schaberweg 23 |
| Bad Homburg |
| Germany |

Restek GmbH

Schaberweg 23

Bad Homburg

Germany

47

| Restek S.r.l. |
| --- |
| Via G. Miglioli 2/A |
| 20063 Cernusco sul Naviglio |
| Italy |

Restek S.r.l.

Via G. Miglioli 2/A

20063 Cernusco sul Naviglio

Italy

48

| Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. |
| --- |
| Psary Wolnosci 20 |
| 51–180 Wroclaw |
| Poland |

Savi Technologie sp. z o.o. sp. k.

Psary Wolnosci 20

51–180 Wroclaw

Poland

49

| Sigma Aldrich Chimie sarl |
| --- |
| Rue de Luzais 80 |
| 38070 Saint Quentin Fallavier |
| France |

Sigma Aldrich Chimie sarl

Rue de Luzais 80

38070 Saint Quentin Fallavier

France

50

| Sigma-Aldrich Chemie GmbH |
| --- |
| Riedstraße 2 |
| 89555 Steinheim |
| Germany |

Sigma-Aldrich Chemie GmbH

Riedstraße 2

89555 Steinheim

Germany

51

| Societe Air France Industries |
| --- |
| Aeroport de Paris |
| 94290 Villeneuve le Roi |
| France |

Societe Air France Industries

Aeroport de Paris

94290 Villeneuve le Roi

France

52

| Solvay Fluor GmbH |
| --- |
| Hans-Boeckler-Allee 20 |
| 30173 Hannover |
| Germany |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Boeckler-Allee 20

30173 Hannover

Germany

53

| Solvay France S.A |
| --- |
| Rue des Cuirassiers, Immeuble Silex 2 Solvay 9 |
| 69003 Lyon |
| France |

Solvay France S.A

Rue des Cuirassiers, Immeuble Silex 2 Solvay 9

69003 Lyon

France

54

| Solvay Specialty Polymers Italy SpA |
| --- |
| Viale Lombardia 20 |
| 20021 Bollate |
| Italy |

Solvay Specialty Polymers Italy SpA

Viale Lombardia 20

20021 Bollate

Italy

55

| Sterling Chemical Malta Limited |
| --- |
| Hal Far Industrial Estate HF 51 |
| 1504 Floriana |
| Malta |

Sterling Chemical Malta Limited

Hal Far Industrial Estate HF 51

1504 Floriana

Malta

56

| Sterling SpA |
| --- |
| Via della Carboneria 30 |
| 06073 Solomeo – Corciano (PG) |
| Italy |

Sterling SpA

Via della Carboneria 30

06073 Solomeo – Corciano (PG)

Italy

57

| Tazzetti SAU |
| --- |
| Calle Roma 2 |
| 28813 Torres de la Alameda |
| Spain |

Tazzetti SAU

Calle Roma 2

28813 Torres de la Alameda

Spain

58

| Tazzetti SpA |
| --- |
| Corso Europa 600/A |
| 10088 Volpiano |
| Italy |

Tazzetti SpA

Corso Europa 600/A

10088 Volpiano

Italy

59

| Techlab SARL |
| --- |
| La tannerie 4C |
| 57072 Metz Cedex 3 |
| France |

Techlab SARL

La tannerie 4C

57072 Metz Cedex 3

France

60

| TEGA – Technische Gase und Gasetechnik GmbH |
| --- |
| Werner-von-Siemens-Str. 18 |
| D-97076 Würzburg |
| Germany |

TEGA – Technische Gase und Gasetechnik GmbH

Werner-von-Siemens-Str. 18

D-97076 Würzburg

Germany

61

| Ultra Scientific Italia srl |
| --- |
| Via emilia 51/D |
| 40011 Anzola emilia |
| Italy |

Ultra Scientific Italia srl

Via emilia 51/D

40011 Anzola emilia

Italy

62

| UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH |
| --- |
| Alt-Herrenwyk 12 |
| 23569 Lübeck |
| Germany |

UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH

Alt-Herrenwyk 12

23569 Lübeck

Germany

63

| Valliscor Europa Limited |
| --- |
| City Quay 13–18 |
| D02 ED70 Dublin |
| Ireland |

Valliscor Europa Limited

City Quay 13–18

D02 ED70 Dublin

Ireland

64

| Vatro-Servis d.o.o. |
| --- |
| Dravska 61 |
| 42202 Trnovec Bartolovecki |
| Croatia |

Vatro-Servis d.o.o.

Dravska 61

42202 Trnovec Bartolovecki

Croatia

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta

Frans TIMMERMANS

Johtava varapuheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 286, 31.10.2009, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 537/2011, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2011, otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti unionissa laboratorio- ja analyysiaineina käytettäviksi sallittujen valvottavien aineiden määrien jakamiseen sovellettavasta mekanismista (EUVL L 147, 2.6.2011, s. 4).

2

(3)  
  EUVL C 104, 4.3.2022, s. 46.

3

---

LIITE I

I ja II RYHMÄ

Tuojille asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti jaetut raaka-aineeksi ja prosessireagensseiksi tarkoitettujen kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 ja muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi.

| Yritys |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Tazzetti SAU (ES) |
| Tazzetti SpA (IT) |
| TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH (DE) |

Yritys

Abcr GmbH (DE)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH (DE)

---

LIITE II

III RYHMÄ

Tuojille asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi ja kriittisiin käyttötarkoituksiin tarkoitettujen halonien tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi.

| Yritys |
| --- |
| A-Gas Deutschland GmbH (DE) |
| A-Gas Italia s.r.l. (IT) |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Ateliers Bigata SASU (FR) |
| BASF Agri-Production S.A.S. (FR) |
| BTC B.V. (NL) |
| EAF protect s.r.o. (CZ) |
| Gielle Industries di Luigi Galantucci (IT) |
| Hugen Maintenance for Aircraft B.V. (NL) |
| Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL) |
| L'Hotellier SAS (FR) |
| Lufthansa Technik AG (DE) |
| Martec SpA (IT) |
| P.U. Poz-PLiszka Sp. z o.o. (PL) |
| Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. (PL) |
| Societe Air France Industries (FR) |
| UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH (DE) |
| Vatro-Servis d.o.o. (HR) |

Yritys

A-Gas Deutschland GmbH (DE)

A-Gas Italia s.r.l. (IT)

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Ateliers Bigata SASU (FR)

BASF Agri-Production S.A.S. (FR)

BTC B.V. (NL)

EAF protect s.r.o. (CZ)

Gielle Industries di Luigi Galantucci (IT)

Hugen Maintenance for Aircraft B.V. (NL)

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL)

L'Hotellier SAS (FR)

Lufthansa Technik AG (DE)

Martec SpA (IT)

P.U. Poz-PLiszka Sp. z o.o. (PL)

Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. (PL)

Societe Air France Industries (FR)

UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH (DE)

Vatro-Servis d.o.o. (HR)

---

LIITE III

IV RYHMÄ

Tuojille asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti jaetut raaka-aineeksi ja prosessireagensseiksi tarkoitetun hiilitetrakloridin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi.

| Yritys |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Ceram Optec SIA (LV) |

Yritys

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Ceram Optec SIA (LV)

---

LIITE IV

V RYHMÄ

Tuojille asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti jaetut raaka-aineeksi tarkoitetun 1,1,1-trikloorietaanin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi.

| Yritys |
| --- |
| Arkema France (FR) |

Yritys

Arkema France (FR)

---

LIITE V

VI RYHMÄ

Tuojille asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi tarkoitetun metyylibromidin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi.

| Yritys |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Euroapi France (FR) |
| GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE) |
| ICL Europe Cooperatief U.A. (NL) |
| Mebrom NV (BE) |
| Mebrom Technology NV (BE) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |

Yritys

Abcr GmbH (DE)

Euroapi France (FR)

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Mebrom NV (BE)

Mebrom Technology NV (BE)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

---

LIITE VI

VII RYHMÄ

Tuojille asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti jaetut raaka-aineeksi tarkoitettujen osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi.

| Yritys |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Euroapi France (FR) |
| Fermion oy (FI) |
| Hovione FarmaCiencia SA (PT) |
| R.P. Chem s.r.l. (IT) |
| Sterling Chemical Malta Limited (MT) |
| Sterling SpA (IT) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Yritys

Abcr GmbH (DE)

Euroapi France (FR)

Fermion oy (FI)

Hovione FarmaCiencia SA (PT)

R.P. Chem s.r.l. (IT)

Sterling Chemical Malta Limited (MT)

Sterling SpA (IT)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

LIITE VII

VIII RYHMÄ

Tuojille asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti jaetut raaka-aineeksi tarkoitettujen osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi.

| Yritys |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Bayer AG (DE) |
| Chemours Netherlands B.V. (NL) |
| Dyneon GmbH (DE) |
| Solvay Fluor GmbH (DE) |
| Solvay France S.A (FR) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Tazzetti SAU (ES) |
| Tazzetti SpA (IT) |

Yritys

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Bayer AG (DE)

Chemours Netherlands B.V. (NL)

Dyneon GmbH (DE)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay France S.A (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

---

LIITE VIII

IX RYHMÄ

Tuojille asetuksen (EY) N:o 1005/2009 mukaisesti jaetut raaka-aineeksi tarkoitetun bromikloorimetaanin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi.

| Yritys |
| --- |
| Albemarle Europe SPRL (BE) |
| ICL Europe Cooperatief U.A. (NL) |
| Laboratorios Miret S.A. (ES) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Yritys

Albemarle Europe SPRL (BE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Laboratorios Miret S.A. (ES)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

LIITE IX

(Kaupallisesti arkaluonteinen – luottamuksellinen – ei julkaistavaksi)

---

LIITE X

Yritykset, joilla on oikeus tuottaa tai tuoda valvottuja aineita laboratorio- ja analyysitarkoituksiin vuonna 2023

Laboratorio- ja analyysitarkoituksiin käytettäviä valvottavia aineita koskevat kiintiöt jaetaan seuraaville yrityksille:

| Yritys

  Abcr GmbH (DE) |
| --- |
| AGC Pharma Chemicals Europe (ES) |
| Agilent Technologies Deutschland GmbH (DE) |
| Airsense Analytics GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Bayer AG (DE) |
| Biovit d.o.o. (HR) |
| CPAChem Ltd (BG) |
| Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH (DE) |
| Fot LTD (BG) |
| Gedeon Richter Plc. (HU) |
| I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce (PL) |
| Interscience B.V. (NL) |
| Labmix24 GmbH (DE) |
| Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox (IE) |
| LGC Standards GmbH (DE) |
| Neochema GmbH (DE) |
| Philipps-Universität Marburg (DE) |
| Restek France (FR) |
| Restek GmbH (DE) |
| Restek S.r.l. (IT) |
| Sigma Aldrich Chimie sarl (FR) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |
| Solvay Fluor GmbH (DE) |
| Solvay France S.A (FR) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Techlab SARL (FR) |
| Ultra Scientific Italia srl (IT) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Yritys

Abcr GmbH (DE)

AGC Pharma Chemicals Europe (ES)

Agilent Technologies Deutschland GmbH (DE)

Airsense Analytics GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Bayer AG (DE)

Biovit d.o.o. (HR)

CPAChem Ltd (BG)

Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH (DE)

Fot LTD (BG)

Gedeon Richter Plc. (HU)

I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce (PL)

Interscience B.V. (NL)

Labmix24 GmbH (DE)

Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox (IE)

LGC Standards GmbH (DE)

Neochema GmbH (DE)

Philipps-Universität Marburg (DE)

Restek France (FR)

Restek GmbH (DE)

Restek S.r.l. (IT)

Sigma Aldrich Chimie sarl (FR)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay France S.A (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Techlab SARL (FR)

Ultra Scientific Italia srl (IT)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

LIITE XI

(Kaupallisesti arkaluonteinen – luottamuksellinen – ei julkaistavaksi)

---

SUOSITUKSET

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/179 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/179

---

KOMISSION SUOSITUS (EU) 2022/2510,

annettu 8 päivänä joulukuuta 2022,

eurooppalaisen kehyksen luomisesta ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen” kemikaalien ja materiaalien arviointia varten

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (1) määritetään kestävään talouteen ja yhteiskuntaan siirtymiselle neljä toisiinsa liittyvää poliittista tavoitetta, jotka ovat ilmastoneutraalius, biodiversiteetin suojeleminen, kiertotalous ja myrkyttömään ympäristöön tähtäävä nollapäästötavoite. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (1) määritetään kestävään talouteen ja yhteiskuntaan siirtymiselle neljä toisiinsa liittyvää poliittista tavoitetta, jotka ovat ilmastoneutraalius, biodiversiteetin suojeleminen, kiertotalous ja myrkyttömään ympäristöön tähtäävä nollapäästötavoite.

| (2) | EU:n kestävän rahoituksen strategian (2) tavoitteena on tukea kestävään talouteen siirtymisen rahoittamista. |
| --- | --- |

(2)

EU:n kestävän rahoituksen strategian (2) tavoitteena on tukea kestävään talouteen siirtymisen rahoittamista.

| (3) | Taksonomia-asetuksessa (3) määritetään neljä edellytystä, joiden on täytyttävä, jotta taloudellista toimintaa voitaisiin pitää ympäristön kannalta kestävänä. Lisäksi siinä asetetaan kuusi ympäristötavoitetta, muun muassa siirtyminen kiertotalouteen sekä pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen. |
| --- | --- |

(3)

Taksonomia-asetuksessa (3) määritetään neljä edellytystä, joiden on täytyttävä, jotta taloudellista toimintaa voitaisiin pitää ympäristön kannalta kestävänä. Lisäksi siinä asetetaan kuusi ympäristötavoitetta, muun muassa siirtyminen kiertotalouteen sekä pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen.

| (4) | Tiedonannossaan Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä (4), jäljempänä ’kemikaalistrategia’, komissio ilmoitti, että se laatii kriteerit ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja” kemikaaleja ja materiaaleja varten. Komissio kannustaa jäsenvaltioita, teollisuutta ja muita sidosryhmiä priorisoimaan innovointia, jotta huolta aiheuttavat aineet (5) voitaisiin korvata turvallisemmilla vaihtoehdoilla eri toimialoilla niin pitkälti kuin mahdollista esimerkiksi tekstiileissä, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja rakennusmateriaaleissa ja akuissa sekä tieto- ja viestintätekniikan, vähähiilisen liikkuvuuden tai uusiutuvien energialähteiden aloilla. |
| --- | --- |

(4)

Tiedonannossaan Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä (4), jäljempänä ’kemikaalistrategia’, komissio ilmoitti, että se laatii kriteerit ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja” kemikaaleja ja materiaaleja varten. Komissio kannustaa jäsenvaltioita, teollisuutta ja muita sidosryhmiä priorisoimaan innovointia, jotta huolta aiheuttavat aineet (5) voitaisiin korvata turvallisemmilla vaihtoehdoilla eri toimialoilla niin pitkälti kuin mahdollista esimerkiksi tekstiileissä, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja rakennusmateriaaleissa ja akuissa sekä tieto- ja viestintätekniikan, vähähiilisen liikkuvuuden tai uusiutuvien energialähteiden aloilla.

| (5) | Euroopan parlamentti on antanut kemikaalistrategiaa koskevan päätöslauselman (6), jossa korostetaan tarvetta laatia kriteerit sille, mitä tarkoittaa ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltu”, jotta voidaan ehkäistä ja vähentää pilaantumista, parantaa tuotteissa olevien vaarallisten kemikaalien jäljittämistä sekä edistää niiden korvaamista nykyistä turvallisemmilla ja kestävämmillä vaihtoehdoilla. Myös neuvosto kehottaa komissiota 15 päivänä maaliskuuta 2021 antamissaan kemikaalistrategiaa koskevissa päätelmissä (7) laatimaan viipymättä ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sekä sidosryhmiä kuullen yhdenmukaistetut, selkeät ja täsmälliset määritelmät sekä tarvittaessa kriteerit tai periaatteet kemikaalistrategian tehokkaan toteuttamisen kannalta keskeisille käsitteille, kuten kemikaaleille, jotka on ”suunniteltu turvallisiksi ja kestäviksi”. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentti on antanut kemikaalistrategiaa koskevan päätöslauselman (6), jossa korostetaan tarvetta laatia kriteerit sille, mitä tarkoittaa ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltu”, jotta voidaan ehkäistä ja vähentää pilaantumista, parantaa tuotteissa olevien vaarallisten kemikaalien jäljittämistä sekä edistää niiden korvaamista nykyistä turvallisemmilla ja kestävämmillä vaihtoehdoilla. Myös neuvosto kehottaa komissiota 15 päivänä maaliskuuta 2021 antamissaan kemikaalistrategiaa koskevissa päätelmissä (7) laatimaan viipymättä ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sekä sidosryhmiä kuullen yhdenmukaistetut, selkeät ja täsmälliset määritelmät sekä tarvittaessa kriteerit tai periaatteet kemikaalistrategian tehokkaan toteuttamisen kannalta keskeisille käsitteille, kuten kemikaaleille, jotka on ”suunniteltu turvallisiksi ja kestäviksi”.

| (6) | Kiertotaloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa (8) todetaan, että komissio tukee vaarallisten aineiden korvaamista ja poistamista tutkimuksen ja innovoinnin avulla. |
| --- | --- |

(6)

Kiertotaloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa (8) todetaan, että komissio tukee vaarallisten aineiden korvaamista ja poistamista tutkimuksen ja innovoinnin avulla.

| (7) | EU:n toimintasuunnitelmassa ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” (9) sekä kestävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteita koskevassa asetusehdotuksessa (10) painotetaan velvollisuutta varmistaa, että kemikaalit ja materiaalit ovat suunnittelultaan ja elinkaarensa ajan mahdollisimman turvallisia ja kestäviä, jotta myös materiaalikierrot ovat myrkyttömiä. |
| --- | --- |

(7)

EU:n toimintasuunnitelmassa ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” (9) sekä kestävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteita koskevassa asetusehdotuksessa (10) painotetaan velvollisuutta varmistaa, että kemikaalit ja materiaalit ovat suunnittelultaan ja elinkaarensa ajan mahdollisimman turvallisia ja kestäviä, jotta myös materiaalikierrot ovat myrkyttömiä.

| (8) | Ensimmäinen alakohtainen viittaus turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuihin kemikaaleihin on kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskevassa EU:n strategiassa (11). Strategiassa korostetaan, että on tärkeää laatia kriteerit ”turvallisiksi ja kestäviksi suunnitelluille” kemikaaleille ja materiaaleille, jotta voidaan auttaa teollisuutta korvaamaan huolta aiheuttavien aineiden käyttö tekstiilituotteissa tai minimoimaan se, jos korvaaminen ei ole mahdollista. |
| --- | --- |

(8)

Ensimmäinen alakohtainen viittaus turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuihin kemikaaleihin on kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskevassa EU:n strategiassa (11). Strategiassa korostetaan, että on tärkeää laatia kriteerit ”turvallisiksi ja kestäviksi suunnitelluille” kemikaaleille ja materiaaleille, jotta voidaan auttaa teollisuutta korvaamaan huolta aiheuttavien aineiden käyttö tekstiilituotteissa tai minimoimaan se, jos korvaaminen ei ole mahdollista.

| (9) | Myös Euroopan kansalaiset katsovat, että on ryhdyttävä toimiin. Vuonna 2020 tehty Eurobarometri-kyselytutkimus (12) osoittaa, että 84 prosenttia eurooppalaisista on huolissaan siitä, miten arkipäivän tuotteissa olevat kemikaalit vaikuttavat heidän terveyteensä, ja 90 prosenttia eurooppalaisista on huolissaan kemikaalien vaikutuksesta ympäristöön. |
| --- | --- |

(9)

Myös Euroopan kansalaiset katsovat, että on ryhdyttävä toimiin. Vuonna 2020 tehty Eurobarometri-kyselytutkimus (12) osoittaa, että 84 prosenttia eurooppalaisista on huolissaan siitä, miten arkipäivän tuotteissa olevat kemikaalit vaikuttavat heidän terveyteensä, ja 90 prosenttia eurooppalaisista on huolissaan kemikaalien vaikutuksesta ympäristöön.

| (10) | Useita satoja aineita on jo yksilöity erityistä huolta aiheuttaviksi aineiksi kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) annetun asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (13) nojalla, ja kestävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteita koskevassa asetusehdotuksessa (14) olevan määritelmän huolta aiheuttavista aineista voivat täyttää monet muut aineet. |
| --- | --- |

(10)

Useita satoja aineita on jo yksilöity erityistä huolta aiheuttaviksi aineiksi kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) annetun asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (13) nojalla, ja kestävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteita koskevassa asetusehdotuksessa (14) olevan määritelmän huolta aiheuttavista aineista voivat täyttää monet muut aineet.

| (11) | Siirtyminen ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuihin” kemikaaleihin ja materiaaleihin edellyttää yhteistä ymmärrystä turvallisuuteen ja kestävyyteen liittyvistä näkökohdista, jotta siirtymä onnistuisi (15). Sen vuoksi on kehitettävä ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen” kemikaalien ja materiaalien arvioinnille eurooppalainen kehys, joka voi olla avuksi turvallisuutta ja kestävyyttä koskevien kriteerien määrittelemisessä, jotta voidaan taata yhdenmukaisuus toimijoiden, toimialojen ja arvoketjujen välillä. |
| --- | --- |

(11)

Siirtyminen ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuihin” kemikaaleihin ja materiaaleihin edellyttää yhteistä ymmärrystä turvallisuuteen ja kestävyyteen liittyvistä näkökohdista, jotta siirtymä onnistuisi (15). Sen vuoksi on kehitettävä ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen” kemikaalien ja materiaalien arvioinnille eurooppalainen kehys, joka voi olla avuksi turvallisuutta ja kestävyyttä koskevien kriteerien määrittelemisessä, jotta voidaan taata yhdenmukaisuus toimijoiden, toimialojen ja arvoketjujen välillä.

| (12) | Ehdotetun kehyksen avulla olisi voitava arvioida kemikaalien ja materiaalien turvallisuutta ja kestävyyttä kokonaisvaltaisesti niiden koko elinkaaren aikana sekä tukea sellaisten kemikaalien ja materiaalien suunnittelua, kehittämistä, tuotantoa ja käyttöä, joilla voidaan toteuttaa haluttu käyttötarkoitus tai palvelu samalla, kun ne ovat turvallisia ja kestäviä. Kehystä soveltamalla on mahdollista määrittää ”turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelua” koskevat kriteerit, joiden avulla pitäisi voida asettaa tiukat vaatimukset kemikaalien ja materiaalien turvallisuudelle ja kestävyydelle. |
| --- | --- |

(12)

Ehdotetun kehyksen avulla olisi voitava arvioida kemikaalien ja materiaalien turvallisuutta ja kestävyyttä kokonaisvaltaisesti niiden koko elinkaaren aikana sekä tukea sellaisten kemikaalien ja materiaalien suunnittelua, kehittämistä, tuotantoa ja käyttöä, joilla voidaan toteuttaa haluttu käyttötarkoitus tai palvelu samalla, kun ne ovat turvallisia ja kestäviä. Kehystä soveltamalla on mahdollista määrittää ”turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelua” koskevat kriteerit, joiden avulla pitäisi voida asettaa tiukat vaatimukset kemikaalien ja materiaalien turvallisuudelle ja kestävyydelle.

| (13) | Turvallisuuteen ja kestävyyteen liittyvien ulottuvuuksien, näkökohtien, menetelmien, indikaattoreiden ja työkalujen arvioinnissa (16), johon tämän suosituksen liite rakentuu, keskitytään pääasiassa kemikaaliturvallisuuteen ja ympäristökestävyyteen, vaikka arvioinnissa viitataan lisäksi moniin sosioekonomista kestävyyttä koskeviin näkökohtiin. Muiden kuin jo huomioon otettujen sosioekonomisten näkökohtien arvioinnit voivat olla tarpeen, jotta voidaan saada lisää tietoa ja parantaa tietoon perustuvaa päätöksentekoa etenkin korvaavien ratkaisujen edistämiseksi. Tällaiset seikat voidaan ottaa huomioon kehystä sovellettaessa aina tarvittaessa. |
| --- | --- |

(13)

Turvallisuuteen ja kestävyyteen liittyvien ulottuvuuksien, näkökohtien, menetelmien, indikaattoreiden ja työkalujen arvioinnissa (16), johon tämän suosituksen liite rakentuu, keskitytään pääasiassa kemikaaliturvallisuuteen ja ympäristökestävyyteen, vaikka arvioinnissa viitataan lisäksi moniin sosioekonomista kestävyyttä koskeviin näkökohtiin. Muiden kuin jo huomioon otettujen sosioekonomisten näkökohtien arvioinnit voivat olla tarpeen, jotta voidaan saada lisää tietoa ja parantaa tietoon perustuvaa päätöksentekoa etenkin korvaavien ratkaisujen edistämiseksi. Tällaiset seikat voidaan ottaa huomioon kehystä sovellettaessa aina tarvittaessa.

| (14) | ”Turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja” kemikaaleja ja materiaaleja koskevan ehdotetun kehyksen tavoitteena on olla tutkimuksen ja innovoinnin eturintamassa ja edistää uusimman tieteellisen tiedon hyödyntämistä turvallisuutta ja kestävyyttä koskevien tiukimpien vaatimusten täyttämiseksi innovoinnin alalla. |
| --- | --- |

(14)

”Turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja” kemikaaleja ja materiaaleja koskevan ehdotetun kehyksen tavoitteena on olla tutkimuksen ja innovoinnin eturintamassa ja edistää uusimman tieteellisen tiedon hyödyntämistä turvallisuutta ja kestävyyttä koskevien tiukimpien vaatimusten täyttämiseksi innovoinnin alalla.

| (15) | Kehyksestä olisi määrä tulla maailmanlaajuinen viitekehys seuraavien tavoitteiden yhteydessä: innovointi teollisuuden vihreää siirtymää toteutettaessa; huolta aiheuttavien aineiden tuotannon ja käytön korvaaminen niin pitkälti kuin mahdollista; kestävien luonnonvarojen ja raaka-aineiden käytön edistäminen kemikaalien ja materiaalien tuotannossa; kemikaalien ja materiaalien tuotannon ja käytön ilmastoon, ympäristöön ja ihmisten terveyteen kohdistuvan vaikutuksen minimoiminen niiden elinkaaren aikana sekä teollisuuden ja viranomaisten tutkimus- ja kehitysinvestointien ohjaaminen oikeaan suuntaan. |
| --- | --- |

(15)

Kehyksestä olisi määrä tulla maailmanlaajuinen viitekehys seuraavien tavoitteiden yhteydessä: innovointi teollisuuden vihreää siirtymää toteutettaessa; huolta aiheuttavien aineiden tuotannon ja käytön korvaaminen niin pitkälti kuin mahdollista; kestävien luonnonvarojen ja raaka-aineiden käytön edistäminen kemikaalien ja materiaalien tuotannossa; kemikaalien ja materiaalien tuotannon ja käytön ilmastoon, ympäristöön ja ihmisten terveyteen kohdistuvan vaikutuksen minimoiminen niiden elinkaaren aikana sekä teollisuuden ja viranomaisten tutkimus- ja kehitysinvestointien ohjaaminen oikeaan suuntaan.

| (16) | Tässä suosituksessa ehdotetaan ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja” kemikaaleja ja materiaaleja koskevaa eurooppalaista kehystä viitekehykseksi jäsenvaltioille, teollisuudelle, tiedelaitoksille, tutkimus- ja teknologiaorganisaatioille sekä tahoille, jotka tuottavat vertailuarvoja turvallisille ja kestäville kemikaaleille ja materiaaleille. |
| --- | --- |

(16)

Tässä suosituksessa ehdotetaan ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja” kemikaaleja ja materiaaleja koskevaa eurooppalaista kehystä viitekehykseksi jäsenvaltioille, teollisuudelle, tiedelaitoksille, tutkimus- ja teknologiaorganisaatioille sekä tahoille, jotka tuottavat vertailuarvoja turvallisille ja kestäville kemikaaleille ja materiaaleille.

| (17) | Tässä suosituksessa kehykselle ehdotetaan kokeilujaksoa, johon sisältyy jäsenvaltioille ja sidosryhmille vapaaehtoinen raportointimekanismi tämän kokeilujakson ajaksi. Kehyksen tarkistusprosessi aloitetaan viimeistään kokeilujakson päättyessä. Kokeilujakson aikana kerätyn palautteen perusteella komissio harkitsee, pitäisikö arviointiin sisällyttää muitakin turvallisuutta ja ympäristöä koskevia näkökohtia sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen kestävyyteen liittyvät näkökohdat lisäelementtinä tarvittaessa. |
| --- | --- |

(17)

Tässä suosituksessa kehykselle ehdotetaan kokeilujaksoa, johon sisältyy jäsenvaltioille ja sidosryhmille vapaaehtoinen raportointimekanismi tämän kokeilujakson ajaksi. Kehyksen tarkistusprosessi aloitetaan viimeistään kokeilujakson päättyessä. Kokeilujakson aikana kerätyn palautteen perusteella komissio harkitsee, pitäisikö arviointiin sisällyttää muitakin turvallisuutta ja ympäristöä koskevia näkökohtia sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen kestävyyteen liittyvät näkökohdat lisäelementtinä tarvittaessa.

| (18) | Kuten kemikaalistrategiassa painotetaan, julkisten ja yksityisten investointien lisääminen turvallisten ja kestävien kemikaalien tuottamiseksi sekä innovointivalmiuksien lisääminen kemianteollisuuden taholla on elintärkeää, jotta voidaan kehittää uusia ratkaisuja ja edistää sekä vihreää että digitaalista siirtymää. Vuotta 2030 koskevalla visiolla, johon tämä suositus perustuu, olisi siis varmistettava, että tulevat eurooppalaiset, kansalliset ja kansainväliset aloitteet, jotka koskevat turvallisia ja kestäviä kemikaaleja ja materiaaleja, pohjautuvat ehdotettuun kehykseen. Komissio edistää tätä suositusta kansainvälisillä foorumeilla. |
| --- | --- |

(18)

Kuten kemikaalistrategiassa painotetaan, julkisten ja yksityisten investointien lisääminen turvallisten ja kestävien kemikaalien tuottamiseksi sekä innovointivalmiuksien lisääminen kemianteollisuuden taholla on elintärkeää, jotta voidaan kehittää uusia ratkaisuja ja edistää sekä vihreää että digitaalista siirtymää. Vuotta 2030 koskevalla visiolla, johon tämä suositus perustuu, olisi siis varmistettava, että tulevat eurooppalaiset, kansalliset ja kansainväliset aloitteet, jotka koskevat turvallisia ja kestäviä kemikaaleja ja materiaaleja, pohjautuvat ehdotettuun kehykseen. Komissio edistää tätä suositusta kansainvälisillä foorumeilla.

| (19) | Jotta voidaan tarjota kannustimia kehyksen testaamiseen ja käsitellä erityisesti seikkoja, jotka liittyvät huolta aiheuttaviin aineisiin, komissio tukee kokeilujakson toteuttamista. Se tehdään etenkin sellaisten Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toimien avulla, jotka liittyvät ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen” kemikaalien ja materiaalien kehittämiseen sekä testausmenetelmien ja arviointityökalujen kehittämiseen ja parantamiseen, jotta kehykseen sisältyviä arviointimahdollisuuksia voidaan laajentaa. |
| --- | --- |

(19)

Jotta voidaan tarjota kannustimia kehyksen testaamiseen ja käsitellä erityisesti seikkoja, jotka liittyvät huolta aiheuttaviin aineisiin, komissio tukee kokeilujakson toteuttamista. Se tehdään etenkin sellaisten Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toimien avulla, jotka liittyvät ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen” kemikaalien ja materiaalien kehittämiseen sekä testausmenetelmien ja arviointityökalujen kehittämiseen ja parantamiseen, jotta kehykseen sisältyviä arviointimahdollisuuksia voidaan laajentaa.

| (20) | Komissio on laatinut myös turvallisia ja kestäviä kemikaaleja ja materiaaleja koskevan strategisen tutkimus- ja innovointisuunnitelman (17), jossa määritetään kemikaalien ja materiaalien elinkaaren (suunnittelu, tuotanto, käyttö ja hävittäminen / kierrätys / vahinkojen korjaaminen) keskeiset tutkimuksen ja innovoinnin osa-alueet, jotta Euroopan tasolla ja kansallisella tasolla voidaan helpottaa ja tukea teollisuuden siirtymää kohti turvallisia ja kestäviä kemikaaleja ja materiaaleja. |
| --- | --- |

(20)

Komissio on laatinut myös turvallisia ja kestäviä kemikaaleja ja materiaaleja koskevan strategisen tutkimus- ja innovointisuunnitelman (17), jossa määritetään kemikaalien ja materiaalien elinkaaren (suunnittelu, tuotanto, käyttö ja hävittäminen / kierrätys / vahinkojen korjaaminen) keskeiset tutkimuksen ja innovoinnin osa-alueet, jotta Euroopan tasolla ja kansallisella tasolla voidaan helpottaa ja tukea teollisuuden siirtymää kohti turvallisia ja kestäviä kemikaaleja ja materiaaleja.

| (21) | Komissio on tietoinen siitä, että ehdotetun kehyksen toteuttaminen edellyttää lisää tietoa, ja se jatkaa löydettävissä olevan, saatavilla olevan, yhteentoimivan ja uudelleenkäytettävän datan (FAIR-data) edistämistä. Lisäksi komissio kehittää EU:n kemikaaleja koskevaa yhteistä data-alustaa (18), jolla helpotetaan kemikaaleihin liittyvien unionin säädösten puitteissa käytetyn nykyisen datan jakamista, saatavuutta ja uudelleenkäyttöä. |
| --- | --- |

(21)

Komissio on tietoinen siitä, että ehdotetun kehyksen toteuttaminen edellyttää lisää tietoa, ja se jatkaa löydettävissä olevan, saatavilla olevan, yhteentoimivan ja uudelleenkäytettävän datan (FAIR-data) edistämistä. Lisäksi komissio kehittää EU:n kemikaaleja koskevaa yhteistä data-alustaa (18), jolla helpotetaan kemikaaleihin liittyvien unionin säädösten puitteissa käytetyn nykyisen datan jakamista, saatavuutta ja uudelleenkäyttöä.

| (22) | Tässä suosituksessa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta, sillä ehdotettu ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja” kemikaaleja ja materiaaleja koskeva kehys palvelee eurooppalaisen tutkimusalueen ja kemikaalien ja materiaalien sisämarkkinoiden tarpeita silloin kun kemikaalien ja materiaalien turvallisuus ja kestävyys edellyttää EU:n tasolla yhteistä ymmärrystä asiasta. Suosituksessa noudatetaan myös suhteellisuusperiaatetta, sillä siinä kehyksen suunnittelemiseen yhdistetään kokeilujakso tavalla, joka ei ole oikeudellisesti sitova, rajoittamatta kuitenkaan kemikaaleja ja materiaaleja koskevan (unionin) nykyisen tai tulevan lainsäädännön soveltamista, |
| --- | --- |

(22)

Tässä suosituksessa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta, sillä ehdotettu ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja” kemikaaleja ja materiaaleja koskeva kehys palvelee eurooppalaisen tutkimusalueen ja kemikaalien ja materiaalien sisämarkkinoiden tarpeita silloin kun kemikaalien ja materiaalien turvallisuus ja kestävyys edellyttää EU:n tasolla yhteistä ymmärrystä asiasta. Suosituksessa noudatetaan myös suhteellisuusperiaatetta, sillä siinä kehyksen suunnittelemiseen yhdistetään kokeilujakso tavalla, joka ei ole oikeudellisesti sitova, rajoittamatta kuitenkaan kemikaaleja ja materiaaleja koskevan (unionin) nykyisen tai tulevan lainsäädännön soveltamista,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

1.   TARKOITUS JA SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tässä suosituksessa ehdotetaan, että ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen” kemikaalien ja materiaalien tutkimus- ja innovointitoimia varten luodaan eurooppalainen kehys. Kokeilujaksoa ja kehystä koskevat tarkemmat tiedot, jotka perustuvat komission Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) teknisiin raportteihin (19) (20)„ esitetään tämän suosituksen liitteessä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ehdotettu kehys koostuu menetelmistä, joilla arvioidaan kemikaalin tai materiaalin turvallisuuteen ja kestävyyteen liittyviä näkökohtia. Kehyksen soveltamisesta saatavien tulosten avulla voidaan määritellä ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen” kemikaalien ja materiaalien kriteerit sekä pisteytysjärjestelmät ja raja-arvot, jotka perustuvat saatuihin tuloksiin. Kriteerien määrittämisprosessi aloitetaan samanaikaisesti kehyksen tarkistamisen kanssa. Tämän suosituksen tarkoituksena on käynnistää arviointikehyksen testaaminen ja saada palautetta, jotta voidaan parantaa kehyksen merkityksellisyyttä, luotettavuutta ja toimivuutta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille, teollisuudelle, myös pienille ja keskisuurille yrityksille, tiedelaitoksille sekä tutkimus- ja teknologiaorganisaatioille, jotka toimivat tai työskentelevät kemikaalien ja materiaalien kehittämisen alalla. Siinä kehotetaan niitä hyödyntämään kehystä tutkimus- ja innovaatio-ohjelmissaan ja -toimissaan, jotka liittyvät kemikaaleihin tai materiaaleihin. Niitä kannustetaan myös viittaamaan kehykseen asiaa koskevissa politiikka- tai strategia-asiakirjoissaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Jäsenvaltioiden, teollisuuden, tiedelaitosten sekä tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden olisi varmistettava, että menetelmät, mallit ja data, joita tuotetaan ja käytetään kehystä sovellettaessa, ovat löydettävissä olevaa, saatavilla olevaa, yhteentoimivaa ja uudelleenkäytettävää dataa koskevien periaatteiden (FAIR) mukaisia. |
| --- | --- |

1.4

2.   JÄSENVALTIOIDEN KÄYTTÖTARKOITUKSET

Jäsenvaltioita kannustetaan

| 2.1 | edistämään kehyksen hyödyntämistä kansallisissa tutkimus- ja innovointiohjelmissaan ja siten tukemaan kokeilujaksoa sovelluksilla ja käyttötapauksilla |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | lisäämään laadukkaan löydettävissä olevan, saatavilla olevan, yhteentoimivan ja uudelleenkäytettävän datan saatavuutta turvallisuuden ja kestävyyden arviointia varten sisällyttämällä tämä näkökohta kansallisiin tutkimus- ja innovointiohjelmiinsa ja muihin asiaan liittyviin toimintapolitiikkoihin tarvittaessa |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | tukemaan arviointimenetelmien, -mallien ja -työkalujen parantamista ja tuomaan uusia saataville, jotta ne voidaan sisällyttää kehykseen turvallisuuden ja kestävyyden arvioinnin parantamiseksi |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | tukemaan opetussuunnitelmien laatimista sen varmistamiseksi, että toimijat saavat koulutusta kehyksen toteuttamisen edellyttämästä osaamisesta. |
| --- | --- |

2.4

3.   TEOLLISUUDEN, TIEDELAITOSTEN SEKÄ TUTKIMUS- JA TEKNOLOGIAORGANISAATIOIDEN KÄYTTÖTARKOITUKSET

Teollisuutta (myös pk-yrityksiä), tiedelaitoksia sekä tutkimus- ja teknologiaorganisaatioita kannustetaan

| 3.1 | hyödyntämään kehystä tutkimus- ja innovaatioprosesseissaan, joissa kehitetään kemikaaleja ja materiaaleja, ja siten tukemaan kokeilujaksoa |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | tuottamaan laadukasta löydettävissä olevaa, saatavilla olevaa, yhteentoimivaa ja uudelleenkäytettävää dataa turvallisuuden ja kestävyyden arviointia varten loukkaamatta teollis- ja tekijänoikeuksia ja ottamalla tarvittaessa huomioon tietoturvaan liittyvät näkökohdat |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | tukemaan sellaisten uusien arviointimenetelmien, -mallien ja -työkalujen kehittämistä ja saataville tuomista, jotka voidaan liittää kehykseen turvallisuuden ja kestävyyden arvioinnin parantamiseksi |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | tukemaan ammatillisen koulutuksen ja opetussuunnitelmien kehittämistä sen varmistamiseksi, että kehyksen toteuttamisessa tarvittavia taitoja opetetaan. |
| --- | --- |

3.4

4.   SUOSITUKSEN TOTEUTTAMISESTA RAPORTOINTI:

| 4.1 | Jäsenvaltioita, teollisuutta, tiedelaitoksia sekä tutkimus- ja teknologiaorganisaatioita kannustetaan raportoimaan komissiolle tämän suosituksen toteuttamisesta kokeilujaksolla. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komissio asettaa saataville raportoinnin helpottamiseen tarkoitetun raportointimallin. Raporttiin olisi sisällytettävä seuraavat tiedot:






  — | Tieto siitä, miten jäsenvaltiot, teollisuus, yliopistot sekä tutkimus- ja teknologiaorganisaatiot hyödyntävät kehystä tutkimus- ja innovaatio-ohjelmissaan ja -toimissaan ja muutoin. |
| --- | --- | --- |

4.2

—

Tieto siitä, miten jäsenvaltiot, teollisuus, yliopistot sekä tutkimus- ja teknologiaorganisaatiot hyödyntävät kehystä tutkimus- ja innovaatio-ohjelmissaan ja -toimissaan ja muutoin.

| — | Kehyksen testaamiseen liittyvät aloitteet ja käyttötapaukset. |
| --- | --- |

—

Kehyksen testaamiseen liittyvät aloitteet ja käyttötapaukset.

| — | Aloitteet, jotka koskevat uusien menetelmien, mallien ja työkalujen kehittämistä turvallisuuden ja kestävyyden arviointia varten, sekä yhteenveto siitä, miten niistä saadut tulokset ovat saatavilla ja käytettävissä. |
| --- | --- |

—

Aloitteet, jotka koskevat uusien menetelmien, mallien ja työkalujen kehittämistä turvallisuuden ja kestävyyden arviointia varten, sekä yhteenveto siitä, miten niistä saadut tulokset ovat saatavilla ja käytettävissä.

| — | Aloitteet, jotka koskevat ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen” kemikaalien ja materiaalien kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Aloitteet, jotka koskevat ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen” kemikaalien ja materiaalien kehittämistä.

| — | Arviointiraportit, joissa esitetään kehyksen testaamisesta saadut tulokset. |
| --- | --- |

—

Arviointiraportit, joissa esitetään kehyksen testaamisesta saadut tulokset.

| — | Kehyksen käytön aikana havaitut ongelmat ja pullonkaulat. |
| --- | --- |

—

Kehyksen käytön aikana havaitut ongelmat ja pullonkaulat.

| — | Tiedot käyttöön otetuista pisteytysjärjestelmistä ja raja-arvoista, jotka voivat tukea ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen” kemikaalien ja materiaalien kriteerien määrittelyä tarkistetussa kehyksessä. |
| --- | --- |

—

Tiedot käyttöön otetuista pisteytysjärjestelmistä ja raja-arvoista, jotka voivat tukea ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen” kemikaalien ja materiaalien kriteerien määrittelyä tarkistetussa kehyksessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta

Mariya GABRIEL

Komission jäsen

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM/2021/390 final.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

3

(4)  COM(2020) 667 final.

4

(5)  Määritelty kestävyyttä edistävässä kemikaalistrategiassa (COM(2020)667 final).

5

(6)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. heinäkuuta 2020 kestävyyttä edistävästä kemikaalistrategiasta (2020/2531(RSP)), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0201_FI.pdf

6

(7)  Neuvoston päätelmät 6941/21, 15. maaliskuuta 2021, unionin kestävä kemikaalistrategia: tulosten aika, https://www.consilium.europa.eu/media/48827/st06941-en21.pdf

7

(8)  COM(2020) 98 final.

8

(9)  COM(2021) 400 final.

9

(10)  COM(2022) 142 final.

10

(11)  COM(2022) 141 final.

11

(12)  Eurobarometri-kyselytutkimus (2020), Euroopan kansalaisten asenteet ympäristöä kohtaan – maaliskuu 2020, https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2257

12

(13)  https://echa.europa.eu/candidate-list-table

13

(14)  COM(2022) 142 final.

14

(15)  Euroopan komissio 2021, Mapping study for the development of Sustainable by Design criteria, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f679c200-a314-11eb-9585-01aa75ed71a1/language-en

15

(16)  Caldeira, C. ym.: Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools, EUR 30991 EN, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2022, ISBN 978-92-76–47560–6 (verkkoversio), doi:10.2760/879069 (verkkoversio), JRC127109. 2022.

16

(17)  Euroopan komissio, Strategic Research and Innovation Plan for Safe and Sustainable Chemicals and Materials, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2022, ISBN 978-92-76–49115–6, doi 10.2777/876851.

17

(18)  COM(2020) 667 final.

18

(19)  Caldeira C., Farcal L., Moretti,C., ym., Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2022, ISBN 978-92-76–47560–6, doi:10.2760/879069.

19

(20)  Caldeira C., Farcal L., Garmendia, I., ym., Safe and sustainable by design chemicals and materials: Framework for the definition of safe and sustainable by design criteria for chemicals and materials, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2022, ISBN 978-92-76–53264–4, doi: 10.2760/487955.

20

---

LIITE

Kehys turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltujen kemikaalien ja materiaalien tuleville määrittelykriteereille sekä kemikaalien ja materiaalien arviointimenettelylle

Sisällysluettelo

| 1. | Turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja kemikaaleja ja materiaaleja koskevan kehyksen perusperiaatteet | 184 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kehyksen ominaisuudet ja rakenne | 184 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Vaihe 1: (Uudelleen)suunnittelua ohjaavat periaatteet | 185 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Vaihe 2: Turvallisuuden ja kestävyyden arviointi | 188 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Vaaran arviointi (alavaihe 1) | 190 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät näkökohdat tuotannossa ja prosessoinnissa (alavaihe 2) | 193 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ihmisten terveyteen ja ympäristöön liittyvät näkökohdat lopullisen käytön yhteydessä (alavaihe 3) | 199 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ympäristökestävyyden arviointi (alavaihe 4) | 199 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 5. | Arviointimenettely ja raportointi | 204 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Yhteenveto turvallisuuden ja kestävyyden arviointia tukevista tietolähteistä | 205 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   Turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja kemikaaleja ja materiaaleja koskevan kehyksen perusperiaatteet

Uuden ”turvallisiksi ja kestäviksi suunnittelua” koskevan kehyksen kehittämistä varten on määritetty joukko periaatteita.

| — | Määritellään hierarkia, jossa turvallisuus on ensimmäisenä tärkeysjärjestyksessä, jotta vältytään kielteisiksi osoittautuvilta korvaavilta ratkaisuilta. |
| --- | --- |

—

Määritellään hierarkia, jossa turvallisuus on ensimmäisenä tärkeysjärjestyksessä, jotta vältytään kielteisiksi osoittautuvilta korvaavilta ratkaisuilta.

| — | Määritellään kemikaalien ja materiaalien suunnittelulle raja-arvot kestävän tutkimuksen ja innovoinnin edistämiseksi, nojautuen sekä niihin tietoihin, joihin viitataan EU:n kemikaalilainsäädännön vaatimuksissa, että näiden vaatimusten soveltamisalan ulkopuolisiin tietoihin. |
| --- | --- |

—

Määritellään kemikaalien ja materiaalien suunnittelulle raja-arvot kestävän tutkimuksen ja innovoinnin edistämiseksi, nojautuen sekä niihin tietoihin, joihin viitataan EU:n kemikaalilainsäädännön vaatimuksissa, että näiden vaatimusten soveltamisalan ulkopuolisiin tietoihin.

| — | Keskitytään iteratiivisesti minimoimaan ympäristöön kohdistuvia paineita käyttämällä dynaamisia rajoja ja raja-arvoja, jotta kehyksestä tulee innovointiprosessin ohella myös parannusten hallintaan soveltuva työkalu. |
| --- | --- |

—

Keskitytään iteratiivisesti minimoimaan ympäristöön kohdistuvia paineita käyttämällä dynaamisia rajoja ja raja-arvoja, jotta kehyksestä tulee innovointiprosessin ohella myös parannusten hallintaan soveltuva työkalu.

| — | Varmistetaan, että haittavaikutuksista saatavilla olevaa tietoa käytetään optimaalisesti. Jokaista (uutta) kemikaalia tai materiaalia on verrattava koko kirjoon rakenteellisesti tai toiminnallisesti samanlaisia aineita, jotta voidaan arvioida kemikaalin tai materiaalin ennakoitua potentiaalia aiheuttaa ihmisten terveyteen tai ympäristöön kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että haittavaikutuksista saatavilla olevaa tietoa käytetään optimaalisesti. Jokaista (uutta) kemikaalia tai materiaalia on verrattava koko kirjoon rakenteellisesti tai toiminnallisesti samanlaisia aineita, jotta voidaan arvioida kemikaalin tai materiaalin ennakoitua potentiaalia aiheuttaa ihmisten terveyteen tai ympäristöön kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia.

| — | Tiedotetaan koko toimitusketjussa toimista, joihin on ryhdytty, kun tavoitteena on suunnitella turvallisia ja kestäviä kemikaaleja ja materiaaleja; asetetaan saataville kaikki merkitykselliset ja muut kuin salassapidettävät tiedot löydettävissä ja saatavilla olevassa, yhteentoimivassa ja uudelleenkäytettävässä muodossa, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja vastuullisuutta sekä parantaa mahdollisuuksia noudattaa huolellisuusvelvoitetta. |
| --- | --- |

—

Tiedotetaan koko toimitusketjussa toimista, joihin on ryhdytty, kun tavoitteena on suunnitella turvallisia ja kestäviä kemikaaleja ja materiaaleja; asetetaan saataville kaikki merkitykselliset ja muut kuin salassapidettävät tiedot löydettävissä ja saatavilla olevassa, yhteentoimivassa ja uudelleenkäytettävässä muodossa, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja vastuullisuutta sekä parantaa mahdollisuuksia noudattaa huolellisuusvelvoitetta.

| — | Huolehditaan siitä, että eri sidosryhmät sekä teollisuuden edustajat ja päättäjät käyttävät kehystä johdonmukaisesti. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan siitä, että eri sidosryhmät sekä teollisuuden edustajat ja päättäjät käyttävät kehystä johdonmukaisesti.

2.   Kehyksen ominaisuudet ja rakenne

Ehdotettu turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelua koskeva kehys on yleinen toimintamalli, joka on tarkoitettu kemikaalien ja materiaalien turvallisuus- ja kestävyyskriteerien arviointiin ja määrittämiseen koko innovaatioprosessin aikana. Sitä voidaan soveltaa uusien kemikaalien ja materiaalien kehittämiseen tai olemassa olevien kemikaalien ja materiaalien uudelleenarviointiin. Olemassa olevien kemikaalien ja materiaalien osalta kehystä voidaan käyttää i) tukemaan niiden tuotantoprosessien uudelleensuunnittelua, jotta niistä tulisi nykyistä turvallisempia ja kestävämpiä, arvioimalla vaihtoehtoisia prosesseja, tai ii) vertailemaan niitä käyttämällä turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun kriteereitä (esimerkiksi innovointia varten, jotta niitä voidaan korvata paremmin toimivilla kemikaaleilla tai materiaaleilla, tai valintaa varten toimintaketjun loppupään sovelluksissa).

Kehys koostuu (uudelleen)suunnitteluvaiheesta sekä turvallisuuden ja kestävyyden arvioinnista kemikaalin tai materiaalin elinkaaren eri vaiheissa, ja myös kemikaalin tai materiaalin tehtävä ja loppukäyttö (-käytöt) otetaan huomioon. Vaikka kehys ei ole tarkoitettu tuotteiden turvallisuuden ja kestävyyden arviointiin, siinä otetaan huomioon, miten kemikaaleja tai materiaaleja käytetään tuotteissa.

Turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelua koskevassa kehyksessä on seuraavat kaksi osaa:

| 1. | (uudelleen)suunnitteluvaihe, jossa ehdotetaan suunnittelua ohjaavia periaatteita turvallisten ja kestävien kemikaalien ja materiaalien suunnittelua varten |
| --- | --- |

1.

(uudelleen)suunnitteluvaihe, jossa ehdotetaan suunnittelua ohjaavia periaatteita turvallisten ja kestävien kemikaalien ja materiaalien suunnittelua varten

| 2. | turvallisuuden ja kestävyyden arviointivaihe, jossa arvioidaan tietyn kemikaalin tai materiaalin turvallisuutta ja kestävyyttä. |
| --- | --- |

2.

turvallisuuden ja kestävyyden arviointivaihe, jossa arvioidaan tietyn kemikaalin tai materiaalin turvallisuutta ja kestävyyttä.

Turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelua koskevasta kehyksestä voi olla apua innovointiprosessin eri vaiheissa (suunnittelu, kokeellinen testaus ja prototyyppien luominen), kun tehdään päätöksiä innovaatiossa käytetyn lähestymistavan jatkamisesta, hylkäämisestä tai parantamisesta. Turvallisuuden ja kestävyyden arviointi pitäisi aloittaa innovointiprosessissa mahdollisimman varhain, jotta voidaan varmistaa, että kemikaalin tai materiaalin suunnittelussa sovelletaan turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun periaatteita. Sen jälkeen arviointi olisi tehtävä iteratiivisesti kehitysprosessin myöhemmissä vaiheissa sitä mukaa, kun lisää tietoa tulee saataville. Kehyksen toteuttamisessa tulisi olla joustavuutta, jotta voidaan varmistaa sen yhdenmukaisuus horisontaalisen tai tuotekohtaisen lainsäädännön taikka sääntelyä koskevien poikkeuksien kanssa.

Ehdotettu turvallisuuden ja kestävyyden arviointi perustuu hierarkkiseen lähestymistapaan, jossa tarkastellaan ensiksi turvallisuuteen liittyviä näkökohtia ja vasta niiden jälkeen kestävyyteen liittyviä näkökohtia.

Ensimmäisessä vaiheessa on varmistettava turvallisuus, ja tällöin kemikaaleja tai materiaaleja, joilla on tiettyjä (sekä ihmisten terveyteen että ympäristöön kohdistuvia) vaarallisia ominaisuuksia, on pidettävä suunnittelultaan kestämättöminä, vaikka niiden suunnittelussa olisi noudatettu suositeltuja suunnitteluperiaatteita tai vaikka niiden ympäristövaikutus olisi suhteellisen pieni. Jos kyseinen kemikaali tai materiaali täyttää turvallisuutta koskevat vähimmäiskriteerit, arviointia voidaan jatkaa ympäristökestävyyden näkökohtien tarkastelemiseen. Kehyksen tulevissa soveltamistavoissa arviointia voidaan täydentää myös sosioekonomista kestävyyttä koskevilla näkökohdilla.

Tämän vaiheittaisen lähestymistavan tarkoituksena on vähentää arvioinnin vaatimaa työmäärää, kun ”esteen” muodostavat ongelmat voidaan tunnistaa jo alkuvaiheissa. Jos kemikaalin tai materiaalin arvioinnissa havaitaan vaikkapa turvallisuuteen liittyviä ongelmia, elinkaariarviointi tehdään vasta, kun nämä huolenaiheet on selvitetty esimerkiksi tutkimalla, voidaanko turvallisuuteen liittyvät ongelmat ratkaista riskinhallintatoimenpiteillä. Eri vaiheet voidaan kuitenkin toteuttaa samanaikaisesti, jos se on kulloisenkin organisaation työskentelymenetelmien mukaan mahdollista.

3.   Vaihe 1: (Uudelleen)suunnittelua ohjaavat periaatteet

Turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun kehyksessä ilmauksella ”suunnittelu” on kolme tasoa:

| 1) | molekyylitason suunnittelu, jolla tarkoitetaan uusien kemikaalien ja materiaalien suunnittelua niiden kemiallisen rakenteen perusteella; |
| --- | --- |

1)

molekyylitason suunnittelu, jolla tarkoitetaan uusien kemikaalien ja materiaalien suunnittelua niiden kemiallisen rakenteen perusteella;

| 2) | prosessitason suunnittelu, jonka tavoitteena on tehdä tuotantoprosessista aiempaa turvallisempi ja kestävämpi sekä vasta kehitysvaiheessa olevien että jo olemassa olevien kemikaalien ja materiaalien osalta; |
| --- | --- |

2)

prosessitason suunnittelu, jonka tavoitteena on tehdä tuotantoprosessista aiempaa turvallisempi ja kestävämpi sekä vasta kehitysvaiheessa olevien että jo olemassa olevien kemikaalien ja materiaalien osalta;

| 3) | tuotetason suunnittelu, jossa turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun arvioinnin tulokset auttavat valitsemaan sellaisia kemikaaleja tai materiaaleja, jotka täyttävät sen lopputuotteen, jossa niitä käytetään, toiminnalliset vaatimukset. |
| --- | --- |

3)

tuotetason suunnittelu, jossa turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun arvioinnin tulokset auttavat valitsemaan sellaisia kemikaaleja tai materiaaleja, jotka täyttävät sen lopputuotteen, jossa niitä käytetään, toiminnalliset vaatimukset.

Tämän vaiheen tarkoituksena on antaa ohjeita periaatteista, jotka on otettava huomioon (uudelleen)suunnitteluvaiheessa, jotta turvallisuuden ja kestävyyden arvioinnin tulos olisi mahdollisimman hyvä. Tässä vaiheessa olisi määritettävä tavoite, laajuus ja järjestelmän rajat, jotka määräävät kyseisen kemikaalin tai materiaalin arvioinnin parametrit. Tässä vaiheessa olisi valittava myös, arvioidaanko seosta yhtenä kokonaisuutena vai seosten komponentteja. Näiden periaatteiden noudattaminen ei välttämättä johda siihen, että kyseisten kemikaalien ja materiaalien turvallisuudesta ja kestävyydestä voitaisiin tehdä päätelmiä. Se edellyttää turvallisuuden ja kestävyyden arviointia seuraavassa vaiheessa.

Taulukossa 1 on yhteenveto suunnitteluperiaatteista (ei-tyhjentävä luettelo). Ne on johdettu tämänhetkisistä parhaista käytännöistä, joita ovat esimerkiksi vihreää kemiaa koskevat periaatteet (1), vihreää tekniikkaa koskevat periaatteet (2), kestävää kemiaa koskevat kriteerit (3), Saksan ympäristöviraston (UBA) kultaiset säännöt (4) ja kiertotalouden kemiaa koskevat periaatteet (5). Myös muita näihin parhaisiin käytäntöihin sisältyviä periaatteita voidaan ottaa huomioon.

Taulukko 1

Ei-tyhjentävä luettelo suunnittelua ohjaavista periaatteista, asiaan liittyviä määritelmiä ja esimerkkejä toimista (uudelleen)suunnitteluvaiheessa

| Suunnitteluperiaate | Määritelmä | Esimerkkejä toimista |
| --- | --- | --- |
| Materiaalitehokkuus | Sisällytetään kaikki prosessissa käytetyt kemikaalit tai materiaalit lopputuotteeseen tai otetaan ne huolellisesti talteen prosessissa. Näin käytetään vähemmän raaka-aineita ja tuotetaan vähemmän jätettä. | Maksimoidaan kemikaalien tai materiaalien hyödyntäminen reaktiossa niiden kulutuksen vähentämiseksi.
  Tehostetaan reagoimattomien kemikaalien tai materiaalien talteenottoa.
  Valitaan sellaisia materiaaleja ja prosesseja, joilla voidaan minimoida syntyvä jäte.
  Määritetään kriittisten raaka-aineiden (6) käytön tarve, jotta se voidaan minimoida tai korvata toisilla aineilla. |
| Vaarallisten kemikaalien tai materiaalien käytön minimoiminen | Säilytetään tuotteiden toimivuus samalla kun vähennetään vaarallisten kemikaalien tai materiaalien käyttöä tai vältetään se kokonaan, mikäli mahdollista.
  Käytetään parasta saatavilla olevaa teknologiaa, jotta vältetään altistuminen kemikaalin tai materiaalin elinkaaren kaikissa vaiheissa. | Vähennetään vaarallisten kemikaalien tai materiaalien käyttöä tuotantoprosesseissa ja/tai lopetetaan se kokonaan.
  Suunnitellaan tuotantoprosesseja uudelleen vaarallisten kemikaalien/materiaalien käytön minimoimiseksi.
  Poistetaan vaaralliset kemikaalit tai materiaalit lopputuotteista. |
| Energiatehokkuuden huomioon ottaminen suunnittelussa | Minimoidaan kemikaalin tai materiaalin valmistamiseen ja käyttöön tarvittava energia tuotantoprosessissa ja/tai tuotantoketjussa. | Valitaan tai kehitetään sellaisia (tuotanto)prosesseja,






  a. | joihin sisältyy vaihtoehtoisia ja vähemmän energiaintensiivisiä tuotanto-/erottelutekniikoita |

Suunnitteluperiaate

Määritelmä

Esimerkkejä toimista

Materiaalitehokkuus

Sisällytetään kaikki prosessissa käytetyt kemikaalit tai materiaalit lopputuotteeseen tai otetaan ne huolellisesti talteen prosessissa. Näin käytetään vähemmän raaka-aineita ja tuotetaan vähemmän jätettä.

Maksimoidaan kemikaalien tai materiaalien hyödyntäminen reaktiossa niiden kulutuksen vähentämiseksi.

Tehostetaan reagoimattomien kemikaalien tai materiaalien talteenottoa.

Valitaan sellaisia materiaaleja ja prosesseja, joilla voidaan minimoida syntyvä jäte.

Määritetään kriittisten raaka-aineiden (6) käytön tarve, jotta se voidaan minimoida tai korvata toisilla aineilla.

Vaarallisten kemikaalien tai materiaalien käytön minimoiminen

Säilytetään tuotteiden toimivuus samalla kun vähennetään vaarallisten kemikaalien tai materiaalien käyttöä tai vältetään se kokonaan, mikäli mahdollista.

Käytetään parasta saatavilla olevaa teknologiaa, jotta vältetään altistuminen kemikaalin tai materiaalin elinkaaren kaikissa vaiheissa.

Vähennetään vaarallisten kemikaalien tai materiaalien käyttöä tuotantoprosesseissa ja/tai lopetetaan se kokonaan.

Suunnitellaan tuotantoprosesseja uudelleen vaarallisten kemikaalien/materiaalien käytön minimoimiseksi.

Poistetaan vaaralliset kemikaalit tai materiaalit lopputuotteista.

Energiatehokkuuden huomioon ottaminen suunnittelussa

Minimoidaan kemikaalin tai materiaalin valmistamiseen ja käyttöön tarvittava energia tuotantoprosessissa ja/tai tuotantoketjussa.

Valitaan tai kehitetään sellaisia (tuotanto)prosesseja,

a.

joihin sisältyy vaihtoehtoisia ja vähemmän energiaintensiivisiä tuotanto-/erottelutekniikoita

| b. | joilla voidaan maksimoida energian uudelleenkäyttö (esim. lämpöverkkojen ja yhteistuotannon integrointi prosessiin) |
| --- | --- |

b.

joilla voidaan maksimoida energian uudelleenkäyttö (esim. lämpöverkkojen ja yhteistuotannon integrointi prosessiin)

| c. | joissa on tavallista vähemmän tuotantovaiheita |
| --- | --- |

c.

joissa on tavallista vähemmän tuotantovaiheita

| d. | joissa käytetään katalyyttejä, myös entsyymejä |
| --- | --- |

d.

joissa käytetään katalyyttejä, myös entsyymejä

| e. | joiden avulla voidaan vähentää tehottomuutta ja hyödyntää saatavilla olevaa jäännösenergiaa prosessissa tai valita tavallista alhaisemmassa lämpötilassa toimivia reaktioreittejä. |
| --- | --- |

e.

joiden avulla voidaan vähentää tehottomuutta ja hyödyntää saatavilla olevaa jäännösenergiaa prosessissa tai valita tavallista alhaisemmassa lämpötilassa toimivia reaktioreittejä.

Uusiutuvien lähteiden käyttö

Säästetään resursseja suljettujen resurssikiertojen avulla tai käyttämällä uusiutuvia materiaali- ja energialähteitä.

Edistetään sellaisten raaka-aineiden käyttöä, jotka

| a. | ovat uusiutuvia |
| --- | --- |

a.

ovat uusiutuvia

| b. | soveltuvat kiertotalouteen |
| --- | --- |

b.

soveltuvat kiertotalouteen

| c. | eivät aiheuta kilpailua käytettävissä olevasta maa-alasta |
| --- | --- |

c.

eivät aiheuta kilpailua käytettävissä olevasta maa-alasta

| d. | eivät vaikuta kielteisesti biologiseen monimuotoisuuteen, |
| --- | --- |

d.

eivät vaikuta kielteisesti biologiseen monimuotoisuuteen,

tai sellaisten prosessien käyttöä, joissa

| a. | käytetään uusiutuvia energialähteitä, joiden päästöt ovat vähähiilisiä ja jotka eivät vaikuta kielteisesti biologiseen monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

a.

käytetään uusiutuvia energialähteitä, joiden päästöt ovat vähähiilisiä ja jotka eivät vaikuta kielteisesti biologiseen monimuotoisuuteen.

Vaarallisten päästöjen ehkäiseminen ja välttäminen

Käytetään sellaisia tekniikoita, joilla voidaan minimoida tai välttää vaaralliset päästöt taikka epäpuhtauksien pääseminen ympäristöön.

Valitaan sellaisia materiaaleja tai prosesseja, joilla

| a. | voidaan minimoida vaarallisen jätteen ja vaarallisten sivutuotteiden syntyminen |
| --- | --- |

a.

voidaan minimoida vaarallisen jätteen ja vaarallisten sivutuotteiden syntyminen

| b. | voidaan minimoida päästöjen aiheutuminen (esim. haihtuvat orgaaniset yhdisteet, orgaanisen hiilen kokonaismäärä, happamoittavat ja rehevöittävät saasteet sekä raskasmetallit). |
| --- | --- |

b.

voidaan minimoida päästöjen aiheutuminen (esim. haihtuvat orgaaniset yhdisteet, orgaanisen hiilen kokonaismäärä, happamoittavat ja rehevöittävät saasteet sekä raskasmetallit).

Käyttöiän päättymisen huomioon ottaminen suunnittelussa

Suunnitellaan kemikaalit ja materiaalit siten, että ne hajoavat käyttöikänsä päättyessä sellaisiksi kemikaaleiksi, jotka eivät aiheuta riskiä ympäristölle tai ihmisille.

Suunnitellaan kemikaalit ja materiaalit siten, että ne sopivat uudelleenkäyttöön, jätteiden keruuseen ja lajitteluun sekä kierrättämiseen/uusiojalostukseen.

Vältetään käyttämästä sellaisia kemikaaleja tai materiaaleja, jotka vaikeuttavat käyttöiän päättymisen jälkeisiä prosesseja, kuten kierrätystä.

Valitaan materiaaleja, jotka ovat

| a. | tavallista kestävämpiä (pidempi käyttöikä ja vähäisempi huoltotarve) |
| --- | --- |

a.

tavallista kestävämpiä (pidempi käyttöikä ja vähäisempi huoltotarve)

| b. | helposti erotettavissa ja lajiteltavissa |
| --- | --- |

b.

helposti erotettavissa ja lajiteltavissa

| c. | arvokkaita myös käytettyinä (kaupallinen hyödyntäminen) |
| --- | --- |

c.

arvokkaita myös käytettyinä (kaupallinen hyödyntäminen)

| d. | täysin biohajoavia sellaisissa käytöissä, joissa aineiden vapautumista ympäristöön tai jäteveteen ei voida välttää. |
| --- | --- |

d.

täysin biohajoavia sellaisissa käytöissä, joissa aineiden vapautumista ympäristöön tai jäteveteen ei voida välttää.

Koko elinkaaren huomioon ottaminen

Sovelletaan suunnitteluperiaatteita koko elinkaareen raaka-aineiden toimitusketjusta lopputuotteen käyttöiän päättymiseen.

Otetaan huomioon seuraavat seikat:

| a. | käytetään uudelleenkäytettävää pakkausta arvioitavalle kemikaalille tai materiaalille sekä sen toimitusketjussa oleville kemikaaleille tai materiaaleille |
| --- | --- |

a.

käytetään uudelleenkäytettävää pakkausta arvioitavalle kemikaalille tai materiaalille sekä sen toimitusketjussa oleville kemikaaleille tai materiaaleille

| b. | energiatehokas logistiikka (esim. vähennetään kuljetettavia määriä, vaihdetaan kuljetusvälinettä) |
| --- | --- |

b.

energiatehokas logistiikka (esim. vähennetään kuljetettavia määriä, vaihdetaan kuljetusvälinettä)

| c. | lyhennetään kuljetusmatkoja toimitusketjussa. |
| --- | --- |

c.

lyhennetään kuljetusmatkoja toimitusketjussa.

4.   Vaihe 2: Turvallisuuden ja kestävyyden arviointi

Kun suunnitteluperiaatteet on määritetty, seuraava vaihe on turvallisuuden ja kestävyyden arviointi, joka koostuu neljästä alavaiheesta. Kolmessa ensimmäisessä alavaiheessa käsitellään pääasiassa erilaisia kemikaalien tai materiaalien turvallisuuteen liittyviä näkökohtia. Nämä kolme alavaihetta perustuvat tietoon, jota on tuotettu EU:n nykyisen kemikaalilainsäädännön puitteissa (esimerkiksi kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) annettu asetus (EY) N:o 1907/2006, luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta (CLP) annettu asetus (EY) N:o 1272/2008 tai työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva direktiivi 89/391/ETY), turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun t&i-soveltamiseen mukautetusti. Neljännessä alavaiheessa käsitellään kestävyyden ympäristönäkökohtaa. Sen mukaan, miten turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelua koskevaa kehystä sovelletaan, voi olla hyödyllistä arvioida myös kestävyyden sosioekonomisia näkökohtia, joilla voidaan esimerkiksi täydentää varsinaista turvallisuuden ja kestävyyden arviointia kehyksen tulevissa sovellustavoissa.

Vaikka nämä neljä alavaihetta esitetään peräkkäin, ne voidaan toteuttaa myös samanaikaisesti sitä mukaa kuin kemikaalin tai materiaalin elinkaaren eri vaiheista tulee tietoa saataville, ja sen mukaan, onko arvioitava kemikaali tai materiaali uusi vai jo olemassa oleva.

Kukin alavaihe koostuu osa-alueista, joita voidaan mitata indikaattoreilla. Indikaattoreita arvioidaan kehyksessä ehdotetuilla menetelmillä. Kehystä sovellettaessa kriteerinä voi olla jokin näkökohta ja siihen liittyvä arviointimenetelmä sekä vähimmäisraja tai tavoitearvot (joihin päätös kemikaalin tai materiaalin turvallisuudesta tai kestävyydestä voi perustua). Tässä vaiheessa saatavana ovat alavaiheen 1 raja-arvot, sillä ne on määritetty EU:n kemikaalilainsäädännössä (CLP-asetus ja REACH-asetus).

Tässä vaiheessa turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun kehystä sovelletaan vain kemikaalien ja materiaalien kehittämisen innovointivaiheessa, kuten vaiheessa 1 on selitetty: se ei vaikuta kemikaaleja ja materiaaleja koskeviin unionin oikeudellisiin velvoitteisiin.

Alavaihe 1 – Vaaran arviointi (sisäiset ominaisuudet)

Tässä alavaiheessa tarkastellaan kemikaalin tai materiaalin sisäisiä ominaisuuksia, jotta saadaan käsitys sen vaaraprofiilista (7) (ihmisten terveydelle aiheutuvat vaarat, ympäristövaarat ja fysikaaliset vaarat), ennen kuin aletaan arvioida turvallisuutta sen tuotannon, prosessoinnin ja käytön aikana.

Alavaihe 2 – Ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät näkökohdat tuotannossa ja prosessoinnissa

Tässä alavaiheessa arvioidaan ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä näkökohtia kyseessä olevan kemikaalin tai materiaalin tuotannossa ja prosessoinnissa. Tuotannolla tarkoitetaan tuotantoprosessia raaka-aineiden hankinnasta kemikaalin tai materiaalin tuotantoon ja kierrätykseen tai jätteenkäsittelyyn saakka.

Tavoitteena on arvioida, aiheutuuko kyseisen kemikaalin tai materiaalin tuotannosta ja prosessoinnista riskejä työntekijöille, EU:n työterveys- tai -turvallisuusdirektiivien ja muiden säädösten mukaisesti.

Alavaihe 3 – Ihmisten terveyteen ja ympäristöön liittyvät näkökohdat lopullisen käytön yhteydessä

Tässä alavaiheessa arvioidaan kyseisen materiaalin tai kemikaalin lopulliseen käyttöön liittyviä vaaroja ja riskejä. Siinä tarkastellaan käyttökohtaista altistumista kemikaalille tai materiaalille ja siihen liittyviä riskejä.

Tavoitteena on arvioida, aiheutuuko kemikaalin tai materiaalin käytöstä sen lopullisen käyttötavan yhteydessä ihmisten terveyteen tai ympäristöön kohdistuvia riskejä.

Alavaihe 4 – Ympäristökestävyyden arviointi

Neljännessä alavaiheessa tarkastellaan ympäristökestävyyteen kohdistuvia vaikutuksia kemikaalin/materiaalin koko elinkaaren ajalta elinkaariarvioinnin avulla. Arviointi koskee useita vaikutusluokkia, kuten ilmastonmuutosta ja resurssien käyttöä. Tässä alavaiheessa käsitellään myös toksisuutta ja ekotoksisuutta. Niillä tarkoitetaan elinkaaripäästöistä aiheutuvia vaikutuksia, jotka kohdistuvat ihmisiin ja ympäristöön ympäristön osa-alueiden (ts. maaperän, veden ja ilman) sekä niiden välisen kulkeutumisen välityksellä mutta ei suoran altistumisen kautta (sitä käsitellään alavaiheessa 3).

| 1) | Kyseisen kemikaalin tai materiaalin vaaralliset ominaisuudet |
| --- | --- |

1)

Kyseisen kemikaalin tai materiaalin vaaralliset ominaisuudet

Image 7

| 2) | Ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät näkökohdat tuotannossa ja prosessoinnissa |
| --- | --- |

2)

Ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät näkökohdat tuotannossa ja prosessoinnissa

Image 8

| 3) | Kyseisen kemikaalin tai materiaalin lopulliseen käyttötapaan liittyvät vaarat ja riskit |
| --- | --- |

3)

Kyseisen kemikaalin tai materiaalin lopulliseen käyttötapaan liittyvät vaarat ja riskit

Image 9

| 4) | Ympäristövaikutukset kyseisen kemikaalin tai materiaalin elinkaaren aikana |
| --- | --- |

4)

Ympäristövaikutukset kyseisen kemikaalin tai materiaalin elinkaaren aikana

Image 10

Kuva 2: Havainnollistava kuvaus kemikaalin tai materiaalin turvallisuuteen ja kestävyyteen liittyvistä näkökohdista, joita on tarkasteltava turvallisuuden ja kestävyyden arvioinnissa. Värilliset laatikot ilmaisevat, mikä elinkaaren vaihe on otettava huomioon. Punainen piste tarkoittaa arvioitavaa kemikaalia tai materiaalia, kun taas keltaiset ja harmaat pisteet tarkoittavat kaikkia muita aineita, joita kemikaalista tai materiaalista vapautuu sen elinkaaren aikana (esim. muut myrkylliset kemikaalit, joita vapautuu raaka-aineita hankittaessa tai tuotantoprosessissa käytetyn energian vuoksi).

4.1   Vaaran arviointi (alavaihe 1)

EU:n kemikaalilainsäädännössä (REACH-asetus ja CLP-asetus) kemialliset vaarat jaetaan ihmisten terveydelle aiheutuviin vaaroihin, ympäristövaaroihin ja fysikaalisiin vaaroihin. Nämä vaarat jaetaan vielä vaaraluokkiin ja -kategorioihin, jotka sisältyvät arviointiin. Tavoitteena on määrittää joukko turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun kriteerejä kemikaalien ja materiaalien sisäisille ominaisuuksille, joilla voi olla ihmisiin tai ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia. Kriteerit perustuvat CLP-asetuksessa määritettyihin vaaraluokkiin ja -kategorioihin. Turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelua koskeva arviointi on vapaaehtoinen, ja se kytkeytyy tutkimus- ja innovointitoimiin. Tämä arviointi voi siis olla laajempi kuin mainittujen asetusten kattama aineisto. Kolme tärkeintä vaarakategoriaa ovat seuraavat:

| 1. | ihmisten terveyden kannalta merkitykselliset sisäiset vaaralliset ominaisuudet (ihmisten terveydelle aiheutuvat vaarat) |
| --- | --- |

1.

ihmisten terveyden kannalta merkitykselliset sisäiset vaaralliset ominaisuudet (ihmisten terveydelle aiheutuvat vaarat)

| 2. | ympäristön kannalta merkitykselliset sisäiset vaaralliset ominaisuudet (ympäristövaarat) |
| --- | --- |

2.

ympäristön kannalta merkitykselliset sisäiset vaaralliset ominaisuudet (ympäristövaarat)

| 3. | vaaralliset fysikaaliset ominaisuudet (fysikaaliset vaarat). |
| --- | --- |

3.

vaaralliset fysikaaliset ominaisuudet (fysikaaliset vaarat).

Turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelussa sovellettava vaarallisten ominaisuuksien luokitus liittyy läheisesti Euroopan komission asiaa koskeviin aloitteisiin, joita ovat esimerkiksi kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia (8), kestäviä tuotteita koskeva asetusehdotus (9) ja EU:n kestävä rahoitus (10). Tarkempien tietojen saamiseksi arviointimenetelmistä on tutustuttava aineiden ja seosten luokitusta koskeviin kriteereihin, jotka on vahvistettu CLP-asetuksessa.

Testimenetelmiä koskevassa asetuksessa (11) säädetään testimenetelmistä, joita on käytettävä tuotettaessa tietoa vaarojen arviointiin. Nämä menetelmät perustuvat pitkälti OECD:n kemikaalien testausohjeisiin (12), jotka ovat maailmanlaajuisesti keskeisimpiä työkaluja arvioitaessa kemikaalien mahdollisia ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia. Lisäksi CLP-kriteerien soveltamista vaarallisiin ominaisuuksiin koskevassa ECHAn ohjeasiakirjassa Guidance on the Application of the CLP Criteria
   (13) suositellaan menetelmiä vaarallisten ominaisuuksien arviointiin. Lisätietoa arviointimenetelmistä on myös Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) ohjeasiakirjassa Tietovaatimuksia ja kemikaaliturvallisuusarviointia koskevat ohjeet
   (14), jossa kuvataan tietovaatimukset ja se, miten ne täytetään REACH-asetuksen mukaisesti. Turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun arviointiin liittyvässä luokituksessa voidaan ottaa huomioon myös muita vaaraluokkia, esimerkiksi seuraavat: hitaasti hajoavat, biokertyvät ja myrkylliset (PBT) aineet; erittäin hitaasti hajoavat ja erittäin voimakkaasti biokertyvät (vPvB) aineet; hitaasti hajoavat, kulkeutuvat ja myrkylliset (PMT) aineet; erittäin hitaasti hajoavat ja erittäin kulkeutuvat (vPvM) aineet; hormonitoimintaa häiritsevät aineet. Vaikka nämä vaaraluokat eivät ole vielä käytössä CLP-asetuksen nojalla, alustavia ja kehitteillä olevia kriteerejä voidaan jo silti soveltaa.

Taulukossa 2 (15) esitettyjen näkökohtien arviointiin ehdotetaan porrastettua lähestymistapaa tietojen saatavuuden mukaan. Koska uusista vastikään kehitetyistä kemikaaleista tai materiaaleista voi olla saatavilla vain vähän tietoa prosessin alussa, porrastettu lähestymistapa on hyödyllinen, sillä sen avulla voidaan luonnehtia vaaroja mahdollisimman varhain jo innovointivaiheessa (ts. kemikaalin tai materiaalin suunnittelun aikana) käyttämällä datan ja tietämyksen tuottamisessa esimerkiksi ns. uuden lähestymistavan menetelmiä (new approach methodologies, NAM). Porrastetun lähestymistavan avulla voidaan tunnistaa mahdollisesti vaarallisia kemikaaleja tai materiaaleja jo varhaisessa vaiheessa innovointiprosessia ja tehdä tietoon perustuvia päätöksiä (esimerkiksi vaaran tarkemmasta arvioinnista, aineen seulonnasta tai lisätietojen edellyttämisestä kyseisen kemikaalin tai aineen elinkaaren ajalta). Suurikapasiteettista seulontaa, tietokonepohjaisia malleja, interpolointia ja muita vaihtoehtoisia lähestymistapoja tulisi käyttää aluksi siten, että vain kaikkein lupaavimmat kandidaatit (muita vaarattomammat kemikaalit tai materiaalit) testataan porrastetun lähestymistavan seuraavissa vaiheissa soveltaen markkinoille saatettavia kemikaaleja koskevia sääntelyvaatimuksia. Jos arviointi tehdään olemassa olevalle (ts. markkinoilla jo olevalle) kemikaalille, uuden lähestymistavan menetelmiä voidaan käyttää tietovaatimuksien täyttämiseen tarvittavien puuttuvien tietojen hankkimiseksi taulukossa 2 mainittujen näkökohtien osalta. Myös saatavilla olevat tutkimustiedot olisi arvioitava ennen kuin päätetään lisätutkimusten tarpeesta, etenkin jos niissä olisi käytettävä koe-eläimiä.

Taulukko 2

Luettelo alavaiheessa 1 merkityksellisistä näkökohdista (vaarallisista ominaisuuksista)

| Ryhmän määritelmä | Ihmisten terveydelle aiheutuvat vaarat | Ympäristövaarat | Fysikaaliset vaarat |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryhmä A:

  Sisältää kaikkein haitallisimmat aineet (kestävyyttä edistävän kemikaalistrategian mukaisesti), myös erityistä huolta aiheuttavat aineet (SVHC-aineet) (eli aineet, jotka täyttävät REACH-asetuksen 57 artiklan a–f kohdassa esitetyt kriteerit ja jotka on tunnistettu REACH-asetuksen 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti (16), (17), | — | Syöpää aiheuttava, kat. 1A tai 1B |

Ryhmän määritelmä

Ihmisten terveydelle aiheutuvat vaarat

Ympäristövaarat

Fysikaaliset vaarat

Ryhmä A:

Sisältää kaikkein haitallisimmat aineet (kestävyyttä edistävän kemikaalistrategian mukaisesti), myös erityistä huolta aiheuttavat aineet (SVHC-aineet) (eli aineet, jotka täyttävät REACH-asetuksen 57 artiklan a–f kohdassa esitetyt kriteerit ja jotka on tunnistettu REACH-asetuksen 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti (16), (17),

—

Syöpää aiheuttava, kat. 1A tai 1B

| — | Sukusolujen perimää vaurioittava, kat. 1A tai 1B |
| --- | --- |

—

Sukusolujen perimää vaurioittava, kat. 1A tai 1B

| — | Lisääntymiselle/kehitykselle vaarallinen, kat. 1A tai 1B |
| --- | --- |

—

Lisääntymiselle/kehitykselle vaarallinen, kat. 1A tai 1B

| — | Hormonitoiminnan häiriintyminen, kat. 1 (ihmisten terveys) |
| --- | --- |

—

Hormonitoiminnan häiriintyminen, kat. 1 (ihmisten terveys)

| — | Hengitysteiden herkistyminen, kat. 1 |
| --- | --- |

—

Hengitysteiden herkistyminen, kat. 1

| — | Elinkohtainen myrkyllisyys toistuva altistuminen (STOT-RE), kat. 1, myös immunotoksisuus ja neurotoksisuus |
| --- | --- |

—

Elinkohtainen myrkyllisyys toistuva altistuminen (STOT-RE), kat. 1, myös immunotoksisuus ja neurotoksisuus

| — | Hitaasti hajoava, biokertyvä ja myrkyllinen / erittäin hitaasti hajoava ja erittäin voimakkaasti biokertyvä (PBT/vPvB) |
| --- | --- |

—

Hitaasti hajoava, biokertyvä ja myrkyllinen / erittäin hitaasti hajoava ja erittäin voimakkaasti biokertyvä (PBT/vPvB)

| — | Hitaasti hajoava, kulkeutuva ja myrkyllinen / erittäin hitaasti hajoava ja erittäin kulkeutuva (PMT/vPvM) (18) |
| --- | --- |

—

Hitaasti hajoava, kulkeutuva ja myrkyllinen / erittäin hitaasti hajoava ja erittäin kulkeutuva (PMT/vPvM) (18)

| — | Hormonitoimintaa häiritsevä, kat. 1 (ympäristö) |
| --- | --- |

—

Hormonitoimintaa häiritsevä, kat. 1 (ympäristö)

Ryhmä B:

Sisältää ne huolta aiheuttavat aineet, jotka on kuvattu kestävyyttä edistävässä kemikaalistrategiassa ja määritelty kestävien tuotteiden ekologista suunnittelua koskevan asetusehdotuksen (19) 2 artiklan 28 kohdassa mutta jotka eivät sisälly ryhmään A.

| — | Ihon herkistyminen, kat 1 |
| --- | --- |

—

Ihon herkistyminen, kat 1

| — | Syöpää aiheuttava, kat. 2 |
| --- | --- |

—

Syöpää aiheuttava, kat. 2

| — | Sukusolujen perimää vaurioittava, kat. 2 |
| --- | --- |

—

Sukusolujen perimää vaurioittava, kat. 2

| — | Lisääntymiselle/kehitykselle vaarallinen, kat. 2 |
| --- | --- |

—

Lisääntymiselle/kehitykselle vaarallinen, kat. 2

| — | Elinkohtainen myrkyllisyys – toistuva altistuminen (STOT-RE), kat. 2






  — | Elinkohtainen myrkyllisyys – kerta-altistuminen (STOT-SE), kat. 1 ja 2 |
| --- | --- | --- |

—

Elinkohtainen myrkyllisyys – toistuva altistuminen (STOT-RE), kat. 2

—

Elinkohtainen myrkyllisyys – kerta-altistuminen (STOT-SE), kat. 1 ja 2

| — | Hormonitoiminnan häiriintyminen, kat. 2 (ihmisten terveys) |
| --- | --- |

—

Hormonitoiminnan häiriintyminen, kat. 2 (ihmisten terveys)

| — | Otsonikerrokselle vaarallinen |
| --- | --- |

—

Otsonikerrokselle vaarallinen

| — | Krooninen ympäristömyrkyllisyys (krooninen myrkyllisyys vesieliöille) |
| --- | --- |

—

Krooninen ympäristömyrkyllisyys (krooninen myrkyllisyys vesieliöille)

| — | Hormonitoiminnan häiriintyminen, kat. 2 (ympäristö) |
| --- | --- |

—

Hormonitoiminnan häiriintyminen, kat. 2 (ympäristö)

Ryhmä C:

Sisältää ryhmien A ja B ulkopuoliset muut vaaraluokat

| — | Välitön myrkyllisyys |
| --- | --- |

—

Välitön myrkyllisyys

| — | Ihosyövyttävyys |
| --- | --- |

—

Ihosyövyttävyys

| — | Ihoärsytys |
| --- | --- |

—

Ihoärsytys

| — | Vakava silmävaurio/silmä-ärsytys |
| --- | --- |

—

Vakava silmävaurio/silmä-ärsytys

| — | Aspiraatiovaara (kat. 1) |
| --- | --- |

—

Aspiraatiovaara (kat. 1)

| — | Elinkohtainen myrkyllisyys kerta-altistuminen (STOT-SE), kat. 3 |
| --- | --- |

—

Elinkohtainen myrkyllisyys kerta-altistuminen (STOT-SE), kat. 3

| — | Välitön ympäristömyrkyllisyys (välitön myrkyllisyys vesieliöille) |
| --- | --- |

—

Välitön ympäristömyrkyllisyys (välitön myrkyllisyys vesieliöille)

| — | Räjähteet |
| --- | --- |

—

Räjähteet

| — | Syttyvät kaasut, nesteet ja kiinteät aineet |
| --- | --- |

—

Syttyvät kaasut, nesteet ja kiinteät aineet

| — | Hapettavat kaasut, nesteet ja kiinteät aineet |
| --- | --- |

—

Hapettavat kaasut, nesteet ja kiinteät aineet

| — | Paineen alaiset kaasut |
| --- | --- |

—

Paineen alaiset kaasut

| — | Itsereaktiivisuus |
| --- | --- |

—

Itsereaktiivisuus

| — | Pyroforiset nesteet, kiinteät aineet |
| --- | --- |

—

Pyroforiset nesteet, kiinteät aineet

| — | Itsestään kuumeneminen |
| --- | --- |

—

Itsestään kuumeneminen

| — | Kehittää syttyviä kaasuja joutuessaan kosketuksiin veden kanssa |
| --- | --- |

—

Kehittää syttyviä kaasuja joutuessaan kosketuksiin veden kanssa

| — | Orgaaniset peroksidit |
| --- | --- |

—

Orgaaniset peroksidit

| — | Syövyttävyys |
| --- | --- |

—

Syövyttävyys

| — | Flegmatoidut räjähteet |
| --- | --- |

—

Flegmatoidut räjähteet

4.2   Ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät näkökohdat tuotannossa ja prosessoinnissa (alavaihe 2)

Tähän alavaiheeseen sisältyvät näkökohdat liittyvät työterveyteen ja -turvallisuuteen kemikaalin tai materiaalin tuotannon ja prosessoinnin aikana. Riski olisi arvioitava kemikaalin tai materiaalin aiheuttamien vaarojen, eri prosessien aikaisen altistumisen ja käytössä olevien riskinhallintatoimenpiteiden yhdistelmänä.

Tässä arvioinnin osassa on tärkeää määrittää kaikki tuotannon ja prosessoinnin vaiheet, niistä jokaisessa käytettävät aineet (esim. raakakemikaalit tai -materiaalit, valmistuksen apuaineet) sekä aineet, joita voi syntyä prosessien aikana (haihtuvat orgaaniset yhdisteet, sivutuotteet jne.), ja selvittää niistä aiheutuvat vaarat ja riskit työntekijöille. Työntekijän altistumisen todennäköisyys ja mahdollinen altistumisreitti (hengitys, iho, nieleminen) määräytyvät toimintaolosuhteiden (aineen käyttötapa prosessissa, suljettu/avoin prosessi, aineen pitoisuus valmisteessa) sekä vapautumispotentiaalin (haihtuvuus, pölyävyys, fugasiteetti, lämpötila, paine) ja käytössä olevien riskinhallintatoimenpiteiden (esim. kohdepoisto) perusteella.

Kuten alavaiheessa 1, voidaan soveltaa porrastettua lähestymistapaa sen mukaan, onko tietoa saatavilla.

Työpaikan turvallisuuden arviointiin ja riskienhallintaan on saatavilla erilaisia laadullisia/yksinkertaistettuja malleja (riskien luokitteluun perustuvia ns. control banding -malleja). Nämä mallit on tarkoitettu työpaikan riskien luonnehtimiseen ensimmäisen portaan lähestymistapaa käyttäen, kun saatavilla ei ole kaikkea tietoa, jota määrällisen arvioinnin toteuttaminen edellyttää. Mallit perustuvat pisteiden antamiseen tai tasojen määrittämiseen joillekin seuraavista muuttujista, jotka on otettava huomioon riskinluonnehdinnassa:

| — | kemikaaleista aiheutuvat vaarat |
| --- | --- |

—

kemikaaleista aiheutuvat vaarat

| — | altistumisen taajuus ja kesto |
| --- | --- |

—

altistumisen taajuus ja kesto

| — | käytettävän tai tuotteeseen sisältyvän kemikaalin tai materiaalin määrä |
| --- | --- |

—

käytettävän tai tuotteeseen sisältyvän kemikaalin tai materiaalin määrä

| — | kyseisen kemikaalin tai materiaalin fysikaaliset ominaisuudet, kuten haihtuvuus tai pölyävyys |
| --- | --- |

—

kyseisen kemikaalin tai materiaalin fysikaaliset ominaisuudet, kuten haihtuvuus tai pölyävyys

| — | toimintaolosuhteet |
| --- | --- |

—

toimintaolosuhteet

| — | käytössä olevien riskinhallintatoimenpiteiden tyyppi. |
| --- | --- |

—

käytössä olevien riskinhallintatoimenpiteiden tyyppi.

Malleja on kahdenlaisia: on malleja, joilla arvioidaan potentiaalista altistumisriskiä (nämä mallit eivät sisällä toteutettuja ehkäisytoimenpiteitä mitattavana muuttujana), ja malleja, joilla arvioidaan oletettua altistumisriskiä (näillä malleilla arvioidaan lopullista riskiä, ja niissä otetaan huomioon mahdolliset toteutetut ehkäisytoimenpiteet).

Tuloksena saadaan eri riskitasojen mukainen kategorisointi, jonka avulla voidaan määrittää, onko riski hyväksyttävä, ja se, minkätyyppisiä ehkäisytoimenpiteitä on tarvittaessa sovellettava.

Yksi alavaiheeseen 2 suositelluista arviointityökaluista on esimerkiksi porrastettu kohdennettu riskinarviointityökalu (TRA), jonka on kehittänyt ECETOC (Euroopan ekotoksikologian ja kemikaalien toksikologian keskus). ECETOC TRA (20) kehitettiin helpottamaan kemikaalien rekisteröintiä REACH-asetuksen mukaisesti, ja sen lisäksi, että teollisuus käyttää sitä laajalti, myös pienet ja keskisuuret yritykset tuntevat sen. Tätä työkalua käytettäessä on suositeltavaa soveltaa ECHAn toimintaohjeita (Luku R12: Käytön kuvaus (21)) kyseisen kemikaalin tai materiaalin käytön määrittämiseksi eri vaiheissa, sillä työkalussa käytetään näitä toimintaohjeita viitteenä. Saatavilla on myös muita malleja ja työkaluja, kuten Chesar (22) (merkityksellinen myös alavaiheessa 3, jossa annetaan tarkempia tietoja), Kansainvälisen työjärjestön (ILOn) malli (23), saksalainen vaarallisten aineiden sarakemalli (Hazardous Substances Column Model), jota tukee työpaikan vaarallisten aineiden valvontaan tarkoitettu helppokäyttöinen työkalu (EMKG) (24), INRS-malli (25); alankomaalainen Stoffenmanager-malli (26) ja belgialainen REGETOX-malli (27).

Taulukossa 3 on esimerkkejä merkityksellisistä näkökohdista ja indikaattoreista, joita arvioidaan alavaiheessa 2. Ne on mukautettu saksalaisesta vaarallisten aineiden sarakemallista, jonka on kehittänyt Saksan lakisääteisestä työtapaturmavakuutuksesta vastaavan elimen työterveyden ja työturvallisuuden osasto (28). Ihmisten terveydelle aiheutuvien kroonisten vaarojen osalta ne noudattelevat vaaraluokkien ryhmittelyä alavaiheessa 1. Sarakemalli on kehitetty ensisijaisesti tueksi vaarallisten aineiden korvaamista koskevaan arviointiin, mutta lähestymistapaa voidaan mukauttaa muihinkin tarkoituksiin samoja tietoja käyttäen.

Taulukko 3

Esimerkkejä alavaiheessa 2 merkityksellisistä näkökohdista ja indikaattoreista; mukautettu saksalaisesta vaarallisten aineiden sarakemallista

| Näkökohta | Alanäkökohdat ja indikaattorit |
| --- | --- |
| Ihmisten terveydelle aiheutuvat välittömät vaarat | Ihmisten terveydelle aiheutuvat krooniset vaarat | Fysikaaliset ominaisuudet | Vapautumiskäyttäytymisestä johtuvat vaarat | Prosessointiin liittyvä riskitekijä |
| Erittäin suuren riskin prosessi | — | Välittömästi myrkylliset aineet tai seokset, kat. 1 tai 2 (H300, H310, H330) |

Näkökohta

Alanäkökohdat ja indikaattorit

Ihmisten terveydelle aiheutuvat välittömät vaarat

Ihmisten terveydelle aiheutuvat krooniset vaarat

Fysikaaliset ominaisuudet

Vapautumiskäyttäytymisestä johtuvat vaarat

Prosessointiin liittyvä riskitekijä

Erittäin suuren riskin prosessi

—

Välittömästi myrkylliset aineet tai seokset, kat. 1 tai 2 (H300, H310, H330)

| — | Aineet tai seokset, jotka kehittävät erittäin myrkyllisiä kaasuja joutuessaan kosketuksiin happojen kanssa (EUH032) |
| --- | --- |

—

Aineet tai seokset, jotka kehittävät erittäin myrkyllisiä kaasuja joutuessaan kosketuksiin happojen kanssa (EUH032)

| — | Samanlaiset ihmisiin kohdistuvat vaarat kuin alavaiheen 1 ryhmässä A |
| --- | --- |

—

Samanlaiset ihmisiin kohdistuvat vaarat kuin alavaiheen 1 ryhmässä A

| — | Epästabiilit räjähtävät aineet tai seokset (H200) |
| --- | --- |

—

Epästabiilit räjähtävät aineet tai seokset (H200)

| — | Räjähtävät aineet, seokset tai esineet, vaarallisuusluokat 1.1 (H201), 1.2 (H202), 1.3 (H203), 1.4 (H204), 1.5 (H205) ja 1.6 (ei vaaralauseketta) |
| --- | --- |

—

Räjähtävät aineet, seokset tai esineet, vaarallisuusluokat 1.1 (H201), 1.2 (H202), 1.3 (H203), 1.4 (H204), 1.5 (H205) ja 1.6 (ei vaaralauseketta)

| — | Syttyvät kaasut, kat. 1A (H220, H230, H231, H232) sekä kat. 1B ja 2 (H221) |
| --- | --- |

—

Syttyvät kaasut, kat. 1A (H220, H230, H231, H232) sekä kat. 1B ja 2 (H221)

| — | Pyroforiset kaasut (H232) |
| --- | --- |

—

Pyroforiset kaasut (H232)

| — | Syttyvät nesteet, kat. 1 (H224) |
| --- | --- |

—

Syttyvät nesteet, kat. 1 (H224)

| — | Itsereaktiiviset aineet tai seokset, tyypit A (H240) ja B (H241) |
| --- | --- |

—

Itsereaktiiviset aineet tai seokset, tyypit A (H240) ja B (H241)

| — | Orgaaniset peroksidit, tyypit A (H240) ja B (H241) |
| --- | --- |

—

Orgaaniset peroksidit, tyypit A (H240) ja B (H241)

| — | Pyroforiset nesteet tai kiinteät aineet, kat. 1 (H250) |
| --- | --- |

—

Pyroforiset nesteet tai kiinteät aineet, kat. 1 (H250)

| — | Aineet tai seokset, jotka kehittävät syttyviä kaasuja joutuessaan kosketuksiin veden kanssa, kat. 1 (H260) |
| --- | --- |

—

Aineet tai seokset, jotka kehittävät syttyviä kaasuja joutuessaan kosketuksiin veden kanssa, kat. 1 (H260)

| — | Hapettavat nesteet tai kiinteät aineet, kat. 1 (H271) |
| --- | --- |

—

Hapettavat nesteet tai kiinteät aineet, kat. 1 (H271)

| — | Kaasut |
| --- | --- |

—

Kaasut

| — | Nesteet, joiden höyrynpaine on > 250 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Nesteet, joiden höyrynpaine on > 250 hPa (mbar)

| — | Pölyä muodostavat kiinteät aineet |
| --- | --- |

—

Pölyä muodostavat kiinteät aineet

| — | Avoin prosessointi |
| --- | --- |

—

Avoin prosessointi

| — | Mahdollisuus suoraan ihokosketukseen |
| --- | --- |

—

Mahdollisuus suoraan ihokosketukseen

| — | Käyttö suurella alalla |
| --- | --- |

—

Käyttö suurella alalla

| — | Kokonaan tai osittain avoin rakenne, luonnollinen ilmanvaihto |
| --- | --- |

—

Kokonaan tai osittain avoin rakenne, luonnollinen ilmanvaihto

Suuren riskin prosessi

| — | Välittömästi myrkylliset aineet tai seokset, kat. 3 (H301, H311, H331) |
| --- | --- |

—

Välittömästi myrkylliset aineet tai seokset, kat. 3 (H301, H311, H331)

| — | Aineet tai seokset, jotka ovat myrkyllisiä joutuessaan silmään (EUH070) |
| --- | --- |

—

Aineet tai seokset, jotka ovat myrkyllisiä joutuessaan silmään (EUH070)

| — | Aineet tai seokset, jotka kehittävät myrkyllisiä kaasuja joutuessaan kosketuksiin veden tai happojen kanssa (EUH029, EUH031) |
| --- | --- |

—

Aineet tai seokset, jotka kehittävät myrkyllisiä kaasuja joutuessaan kosketuksiin veden tai happojen kanssa (EUH029, EUH031)

| — | Elinkohtaisesti myrkylliset aineet tai seokset (kerta-altistuminen), kat. 1: Elinvaurio (H370) |
| --- | --- |

—

Elinkohtaisesti myrkylliset aineet tai seokset (kerta-altistuminen), kat. 1: Elinvaurio (H370)

| — | Ihoa herkistävät aineet tai seokset (H317, Sh) |
| --- | --- |

—

Ihoa herkistävät aineet tai seokset (H317, Sh)

| — | Hengityselimiä herkistävät aineet tai seokset (H334, Sa) |
| --- | --- |

—

Hengityselimiä herkistävät aineet tai seokset (H334, Sa)

| — | Ihoa syövyttävät aineet tai seokset, kat. 1, 1A (H314) |
| --- | --- |

—

Ihoa syövyttävät aineet tai seokset, kat. 1, 1A (H314)

| — | Samanlaiset ihmisiin kohdistuvat vaarat kuin alavaiheen 1 ryhmässä B |
| --- | --- |

—

Samanlaiset ihmisiin kohdistuvat vaarat kuin alavaiheen 1 ryhmässä B

| — | Aerosolit, kat. 1 (H222 ja H229) |
| --- | --- |

—

Aerosolit, kat. 1 (H222 ja H229)

| — | Syttyvät nesteet, kat. 2 (H225) |
| --- | --- |

—

Syttyvät nesteet, kat. 2 (H225)

| — | Syttyvät kiinteät aineet, kat. 1 (H228) |
| --- | --- |

—

Syttyvät kiinteät aineet, kat. 1 (H228)

| — | Itsereaktiiviset aineet tai seokset, tyypit C ja D (H242) |
| --- | --- |

—

Itsereaktiiviset aineet tai seokset, tyypit C ja D (H242)

| — | Orgaaniset peroksidit, tyypit C ja D (H242) |
| --- | --- |

—

Orgaaniset peroksidit, tyypit C ja D (H242)

| — | Itsestään kuumenevat aineet tai seokset, kat. 1 (H251) |
| --- | --- |

—

Itsestään kuumenevat aineet tai seokset, kat. 1 (H251)

| — | Aineet tai seokset, jotka kehittävät syttyviä kaasuja joutuessaan kosketuksiin veden kanssa, kat. 2 (H261) |
| --- | --- |

—

Aineet tai seokset, jotka kehittävät syttyviä kaasuja joutuessaan kosketuksiin veden kanssa, kat. 2 (H261)

| — | Hapettavat kaasut, kat. 1 (H270) |
| --- | --- |

—

Hapettavat kaasut, kat. 1 (H270)

| — | Hapettavat nesteet tai kiinteät aineet, kat. 2 (H272) |
| --- | --- |

—

Hapettavat nesteet tai kiinteät aineet, kat. 2 (H272)

| — | Flegmatoidut räjähteet, kat. 1 (H206) ja kat. 2 (H207) |
| --- | --- |

—

Flegmatoidut räjähteet, kat. 1 (H206) ja kat. 2 (H207)

| — | Aineet tai seokset, joilla on tiettyjä ominaisuuksia (EUH001, EUH014, EUH018, EUH019, EUH044) |
| --- | --- |

—

Aineet tai seokset, joilla on tiettyjä ominaisuuksia (EUH001, EUH014, EUH018, EUH019, EUH044)

| — | Nesteet, joiden höyrynpaine on 50–250 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Nesteet, joiden höyrynpaine on 50–250 hPa (mbar)

| — | Osittain avoin rakenne; prosessiin liittyvä aukko, jossa yksinkertainen poistojärjestelmä; avoin rakenne, jossa yksinkertainen poistojärjestelmä |
| --- | --- |

—

Osittain avoin rakenne; prosessiin liittyvä aukko, jossa yksinkertainen poistojärjestelmä; avoin rakenne, jossa yksinkertainen poistojärjestelmä

Keskisuuren riskin prosessi

| — | Välittömästi myrkylliset aineet tai seokset, kat. 4 (H302, H312, H332) |
| --- | --- |

—

Välittömästi myrkylliset aineet tai seokset, kat. 4 (H302, H312, H332)

| — | Elinkohtaisesti myrkylliset aineet tai seokset (kerta-altistuminen), kat. 2: Mahdollinen elinvaurio (H371) |
| --- | --- |

—

Elinkohtaisesti myrkylliset aineet tai seokset (kerta-altistuminen), kat. 2: Mahdollinen elinvaurio (H371)

| — | Ihoa syövyttävät aineet tai seokset, kat. 1B, 1C (H314) |
| --- | --- |

—

Ihoa syövyttävät aineet tai seokset, kat. 1B, 1C (H314)

| — | Silmiä vaurioittavat aineet tai seokset (H318) |
| --- | --- |

—

Silmiä vaurioittavat aineet tai seokset (H318)

| — | Hengityselimiä syövyttävät aineet tai seokset (EUH071) |
| --- | --- |

—

Hengityselimiä syövyttävät aineet tai seokset (EUH071)

| — | Myrkyttömät kaasut, jotka voivat aiheuttaa tukehtumisen syrjäyttämällä ilman (esim. typpi) |
| --- | --- |

—

Myrkyttömät kaasut, jotka voivat aiheuttaa tukehtumisen syrjäyttämällä ilman (esim. typpi)

| — | Samanlaiset ihmisiin kohdistuvat vaarat kuin alavaiheen 1 ryhmässä C paitsi ne, jotka on lueteltu kohdassa ”ihmisten terveydelle aiheutuvat välittömät vaarat” (vasen sarake). |
| --- | --- |

—

Samanlaiset ihmisiin kohdistuvat vaarat kuin alavaiheen 1 ryhmässä C paitsi ne, jotka on lueteltu kohdassa ”ihmisten terveydelle aiheutuvat välittömät vaarat” (vasen sarake).

| — | Aerosolit, kat. 2 (H223 ja H229) |
| --- | --- |

—

Aerosolit, kat. 2 (H223 ja H229)

| — | Syttyvät nesteet, kat. 3 (H226) |
| --- | --- |

—

Syttyvät nesteet, kat. 3 (H226)

| — | Syttyvät kiinteät aineet, kat. 2 (H228) |
| --- | --- |

—

Syttyvät kiinteät aineet, kat. 2 (H228)

| — | Itsereaktiiviset aineet tai seokset, tyypit E ja F (H242) |
| --- | --- |

—

Itsereaktiiviset aineet tai seokset, tyypit E ja F (H242)

| — | Orgaaniset peroksidit, tyypit E ja F (H242) |
| --- | --- |

—

Orgaaniset peroksidit, tyypit E ja F (H242)

| — | Itsestään kuumenevat aineet tai seokset, kat. 2 (H252) |
| --- | --- |

—

Itsestään kuumenevat aineet tai seokset, kat. 2 (H252)

| — | Aineet tai seokset, jotka kehittävät syttyviä kaasuja joutuessaan kosketuksiin veden kanssa, kat. 3 (H261) |
| --- | --- |

—

Aineet tai seokset, jotka kehittävät syttyviä kaasuja joutuessaan kosketuksiin veden kanssa, kat. 3 (H261)

| — | Hapettavat nesteet tai kiinteät aineet, kat. 3 (H272) |
| --- | --- |

—

Hapettavat nesteet tai kiinteät aineet, kat. 3 (H272)

| — | Paineen alaiset kaasut (H280, H281) |
| --- | --- |

—

Paineen alaiset kaasut (H280, H281)

| — | Metalleja syövyttävät aineet (H290) |
| --- | --- |

—

Metalleja syövyttävät aineet (H290)

| — | Flegmatoidut räjähteet, kat. 3 (H207) ja kat. 4 (H208) |
| --- | --- |

—

Flegmatoidut räjähteet, kat. 3 (H207) ja kat. 4 (H208)

| — | Nesteet, joiden höyrynpaine on 10–50 hPa (mbar), vettä lukuun ottamatta |
| --- | --- |

—

Nesteet, joiden höyrynpaine on 10–50 hPa (mbar), vettä lukuun ottamatta

| — | Suljettu prosessi, jossa altistuminen on mahdollista esim. täyttämisen, näytteenoton tai siivouksen aikana |
| --- | --- |

—

Suljettu prosessi, jossa altistuminen on mahdollista esim. täyttämisen, näytteenoton tai siivouksen aikana

| — | Suljettu rakenne, tiiviyttä ei varmistettu; osittain avoin rakenne, jossa tehokas poistojärjestelmä |
| --- | --- |

—

Suljettu rakenne, tiiviyttä ei varmistettu; osittain avoin rakenne, jossa tehokas poistojärjestelmä

Pienen riskin prosessi

| — | Ihoa ärsyttävät aineet tai seokset (H315) |
| --- | --- |

—

Ihoa ärsyttävät aineet tai seokset (H315)

| — | Silmiä ärsyttävät aineet tai seokset (H319) |
| --- | --- |

—

Silmiä ärsyttävät aineet tai seokset (H319)

| — | Ihovaurio kosteassa ympäristössä työskenneltäessä |
| --- | --- |

—

Ihovaurio kosteassa ympäristössä työskenneltäessä

| — | Aineet tai seokset, joihin liittyy aspiraatiovaara (H304) |
| --- | --- |

—

Aineet tai seokset, joihin liittyy aspiraatiovaara (H304)

| — | Ihoa vaurioittavat aineet tai seokset (EUH066) |
| --- | --- |

—

Ihoa vaurioittavat aineet tai seokset (EUH066)

| — | Elinkohtaisesti myrkylliset aineet tai seokset (kerta-altistuminen), kat. 3: hengityselinten ärsytys (H335) |
| --- | --- |

—

Elinkohtaisesti myrkylliset aineet tai seokset (kerta-altistuminen), kat. 3: hengityselinten ärsytys (H335)

| — | Elinkohtaisesti myrkylliset aineet tai seokset (kerta-altistuminen), kat. 3: uneliaisuus, huimaus (H336) |
| --- | --- |

—

Elinkohtaisesti myrkylliset aineet tai seokset (kerta-altistuminen), kat. 3: uneliaisuus, huimaus (H336)

| — | Muilla tavoin kroonisesti haitalliset aineet (ei vaaralauseketta)* |
| --- | --- |

—

Muilla tavoin kroonisesti haitalliset aineet (ei vaaralauseketta)*

| — | Aerosolit, kat. 3 (H229 ei lausekkeita H222, H223) |
| --- | --- |

—

Aerosolit, kat. 3 (H229 ei lausekkeita H222, H223)

| — | Muut kuin helposti syttyvät aineet tai seokset (leimahduslämpötila > 60–100 °C, ei vaaralauseketta) |
| --- | --- |

—

Muut kuin helposti syttyvät aineet tai seokset (leimahduslämpötila > 60–100 °C, ei vaaralauseketta)

| — | Itsereaktiiviset aineet/seokset, tyyppi G (ei vaaralauseketta) |
| --- | --- |

—

Itsereaktiiviset aineet/seokset, tyyppi G (ei vaaralauseketta)

| — | Orgaaniset peroksidit, tyyppi G (ei vaaralauseketta) |
| --- | --- |

—

Orgaaniset peroksidit, tyyppi G (ei vaaralauseketta)

| — | Nesteet, joiden höyrynpaine on 2–10 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Nesteet, joiden höyrynpaine on 2–10 hPa (mbar)

| — | Suljettu rakenne, tiiviys varmistettu; osittain suljettu rakenne, jossa sisäänrakennettu poistojärjestelmä; osittain avoin rakenne, jossa erittäin tehokas poistojärjestelmä |
| --- | --- |

—

Suljettu rakenne, tiiviys varmistettu; osittain suljettu rakenne, jossa sisäänrakennettu poistojärjestelmä; osittain avoin rakenne, jossa erittäin tehokas poistojärjestelmä

Vähäinen riski

Aineet, jotka eivät aiheuta huolta sisäisten vaarallisten ominaisuuksiensa vuoksi alavaiheen 1 perusteella (ts. aineet, joita ei ole luokiteltu ryhmään A, B tai C)

| — | Nesteet, joiden höyrynpaine on < 2 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Nesteet, joiden höyrynpaine on < 2 hPa (mbar)

| — | Kiinteät aineet, jotka eivät muodosta pölyä |
| --- | --- |

—

Kiinteät aineet, jotka eivät muodosta pölyä

4.3   Ihmisten terveyteen ja ympäristöön liittyvät näkökohdat lopullisen käytön yhteydessä (alavaihe 3)

Tässä alavaiheessa arvioidaan ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia kyseessä olevan kemikaalin tai materiaalin varsinaisen käytön yhteydessä. Kuten alavaiheessa 2, käyttöolosuhteet määrittävät kemikaalille tai materiaalille altistumisen todennäköisyyden sekä mahdolliset altistumisreitit (kaikki merkitykselliset reitit) ja ihmisten terveyteen kohdistuvat myrkylliset vaikutukset, myös käyttöajan aikaisen altistumisen osalta, sekä ympäristöön kohdistuvat myrkylliset vaikutukset (esim. huuhtelukäytöt, kuten jätevedenpuhdistamon effluentteihin päätyvä shampoo).

Riskiä luonnehditaan yhdistelmänä, joka sisältää sekä kemikaalin tai materiaalin vaarat että arvioinnin ihmisten terveyden ja ympäristön ennakoidusta altistumisesta vaaroille kyseisen kemikaalin tai materiaalin käytön aikana.

Tietoja kemikaalin tai materiaalin sisäisistä ominaisuuksista tarvitaan turvallisuusarvioinnissa, ja ne ovat pääasiassa samoja vaarallisia ominaisuuksia, joita arvioidaan alavaiheessa 1: fysikaaliset vaarat, ympäristövaarat ja ihmisten terveydelle aiheutuvat vaarat.

Tietoa tarvitaan myös muista fysikaalis-kemiallisista ominaisuuksista, jotta voidaan määrittää kyseisen kemikaalin tai materiaalin käyttäytyminen ympäristössä, arvioida altistumista ja määrittää altistumisreitti (tai -reitit) sekä luonnehtia riskiä (esimerkiksi sellaisia ominaisuuksia kuin kemikaalin tai materiaalin fysikaalista olomuotoa ja höyrynpainetta, joilla on merkitystä ihmisten terveyden kannalta, tai vesiliukoisuutta ja oktanoli/vesi-jakautumiskerrointa (Log Kow), joilla on merkitystä ympäristön kannalta).

Jotta altistumista voidaan arvioida, on erityisen tärkeää määrittää kyseisen kemikaalin tai materiaalin käyttö ja kuvata sitä sekä määritellä kemikaalin tai materiaalin käyttöolosuhteet antamalla tietoa altistumisen taajuudesta ja kestosta sekä käytön yhteydessä käytettävästä tai käyttöön sisältyvästä kemikaalin tai materiaalin määrästä, ja lisäksi on esitettävä kemikaalin tai materiaalin käyttöohjeet. Jos kemikaalilla tai materiaalilla on useita mahdollisia käyttöjä, ihannetapauksessa olisi arvioitava myös eri altistumisreitit.

Kuten edellisissäkin alavaiheissa, myös tässä alavaiheessa lähestymistapaa voidaan optimoida sen mukaan, arvioidaanko uutta vai jo olemassa olevaa kemikaalia ja millaista tietoa siitä on saatavana.

Alavaiheen 2 tavoin on suositeltavaa käyttää ECHAn toimintaohjeita (Luku R12: Käytön kuvaus21) lähtökohtana kyseisen kemikaalin tai materiaalin käytön määrittämiselle tässä alavaiheessa. Luvun R12 toimintaohjeissa on luettelo tuote- ja esinekategorioista. Monissa saatavilla olevista altistumisen arviointityökaluista (esim. ECETOC TRA20) käytetään näitä kuvauskategorioita syötteenä altistumisen ja turvallisuuden arvioinnissa.

Kemikaaliturvallisuuden arviointi- ja raportointityökalu (Chesar)22 on toinen kemikaalin/materiaalin turvallisuuden arviointiin suositeltu työkalu. ECHA on kehittänyt työkalun avuksi yrityksille kemikaaliturvallisuusraporttien (CSR) ja altistumisskenaarioiden (ES) laatimiseen jäsennellysti, yhdenmukaistetusti, avoimesti ja tehokkaasti. Tähän sisältyvät aineeseen liittyvien tietojen ilmoittaminen (merkitykselliset fysikaalis-kemialliset ja käyttäytymiseen ympäristössä liittyvät tiedot sekä vaaratiedot), aineen käyttöjen kuvaaminen, altistumisen arvioinnin tekeminen sekä turvallisen käytön edellytysten määrittäminen, altistumisestimaattien laatiminen ja sen osoittaminen, että riskit ovat hallinnassa. Chesarissa on useita altistumisen arviointityökaluja altistumisen arvioinnin tekemistä varten: ECETOC TRA -työkalu on tarkoitettu työntekijöiden ja kuluttajien altistumisen arviointiin, kun taas EUSES-työkalu on tarkoitettu ympäristön altistumisen arviointiin. Nämä työkalut edellyttävät ennakoitujen käyttöolosuhteiden syöttämistä lähtötiedoiksi. Teollisuuden toimijoiden laatimiin käyttökarttoihin on koottu tietoa kemikaalien käytöistä ja käyttöolosuhteista kulloisellakin toimialalla yhdenmukaisella ja jäsennellyllä tavalla. Ne sisältävät syöttöparametrit työntekijöiden altistumisen arviointiin (SWED), kuluttajien altistumisen arviointiin (SCED) ja ympäristön altistumisen arviointiin (SPERC). Nykyiset käyttökartat ovat saatavana Chesar-järjestelmään sopivassa tiedostomuodossa osoitteessa https://www.echa.europa.eu/csr-es-roadmap/use-maps/use-maps-library. Chesarissa on mahdollista dokumentoida myös muilla työkaluilla laaditut altistumisestimaatit tai mitattua altistumisdataa. Joistakin työkaluista, kuten ConsExposta29, tuotokset voidaan viedä suoraan Chesariin.

Kuten alavaiheessa 2, myös ylempien vaiheiden työkaluja (esim. ConsExpo (29)) tai teollisuuden tiettyjen tuotetyyppien ja esineiden arviointiin kehittämiä toimialakohtaisia työkaluja voidaan käyttää, jos saatavilla on sellaista dataa, jota niiden käyttö edellyttää.

4.4   Ympäristökestävyyden arviointi (alavaihe 4)

Tämä alavaihe koskee kyseessä olevan kemikaalin tai materiaalin ympäristökestävyyteen liittyvien näkökohtien arviointia, ja siinä keskitytään kemikaalin tai materiaalin ympäristövaikutuksiin koko arvoketjussa.

Kun arvioidaan kemikaalin tai materiaalin ympäristökestävyyttä, on tehtävä toimintoperusteinen elinkaarianalyysi, joka kattaa koko elinkaaren. Jos uudella kemikaalilla tai materiaalilla on useita mahdollisia käyttöjä tai jos sitä voidaan tuottaa useilla tuotantotavoilla, on tehtävä useita elinkaarianalyyseja, joissa otetaan huomioon kukin tuotantotapa, käyttö ja käyttöiän päättyminen. Kemikaalin tai materiaalin eri käyttöjä koskevat elinkaarianalyysitutkimukset on tehtävä mieluiten samoja mallintamisperiaatteita soveltamalla, jotta voidaan varmistaa, että analyysit on tehty yhdenmukaisesti ja että tulokset ovat vertailukelpoisia. Sen vuoksi on suositeltavaa, että elinkaarianalyysin tekemistä ohjaavana periaatteena käytetään tuotteiden ympäristöjalanjälkeä koskevaa menetelmää30 aina kun mahdollista.

Ympäristöjalanjäljen vaikutuksen arviointimenetelmää suositellaan käytettäväksi silloin, kun arvioidaan tuotteiden elinkaaren ympäristötehokkuutta (30). Se koostuu joukosta vaikutuksia, jotka on vähintään arvioitava. Muita näkökohtia, jotka eivät vielä kaikilta osin sisälly nykyisiin elinkaarianalyysikäytäntöihin, on mahdollisesti arvioitava tapauskohtaisesti käyttämällä indikaattoreita, joita nimenomaan tähän tarkoitukseen voidaan kehittää.

Kun otetaan huomioon, että nykyiset ympäristövaikutukset ovat laaja-alaisempia kuin mitä ympäristöjalanjälkeä koskevalla menetelmällä voidaan arvioida, on mahdollista, että arviointiin on otettava tulevaisuudessa mukaan myös muita vaikutuksia.

Ympäristöjalanjälkeä koskeva menetelmä on saatavana osoitteessa https://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/developerEF.xhtml, ja sen perusteena olevia malleja ja karakterisointikertoimia on sovellettava viimeisimmän ympäristöjalanjälkeä koskevan viitepaketin mukaisesti. Huomioon otettavat näkökohdat sekä tämän suosituksen julkaisuhetkellä käytössä olevat indikaattorit ja menetelmät on esitetty taulukossa 5, jota tulee pitää kuitenkin vain ohjeellisena esimerkkinä, koska suositellut menetelmät kehittyvät koko ajan.

Taulukko 5

Ympäristöjalanjälkeä koskevaan menetelmään liittyvät näkökohdat, indikaattorit ja menetelmät alavaiheeseen 4

| Elinkaarianalyysin arvioinnin taso/näkökohdat | Alanäkökohta | Indikaattori ja yksikkö | Suositeltu vaikutusarvioinnin oletusmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| Myrkyllisyys | Myrkyllisyys ihmiselle, syöpää aiheuttavat vaikutukset | Myrkyllisyyden
  vertailuyksikkö ihmisillä (CTUh) | Perustuu USEtox2.1-malliin (Fantke ym., 2017 (31)), sellaisena kuin se on mukautettuna julkaisussa Saouter ym., 2018 (32) |
| Myrkyllisyys ihmiselle, muut kuin syöpää aiheuttavat vaikutukset | Myrkyllisyyden
  vertailuyksikkö ihmisillä (CTUh) | Perustuu USEtox2.1-malliin (Fantke ym., 2017 (31)), sellaisena kuin se on mukautettuna julkaisussa Saouter ym., 2018 (32) |
| Ekotoksisuus makeassa vedessä | Myrkyllisyyden
  vertailuyksikkö ekosysteemeille (CTUe) | Perustuu USEtox2.1-malliin (Fantke ym., 2017 (31)), sellaisena kuin se on mukautettuna julkaisussa Saouter ym., 2018 (32) |
| Ilmastonmuutos | Ilmastonmuutos | Ilmaston lämmityspotentiaali
  (GWP100, kg CO2-ekv.) | Bernin malli – ilmaston lämmityspotentiaali (GWP) 100 vuoden ajanjaksolla (perustuu julkaisuun IPCC, 2013 (33)) |
| Pilaantuminen | Otsonikato | Otsonituhopotentiaali (ODP)
  (kg CFC-11-ekv.) | EDIP-malli, joka perustuu Maailman ilmatieteellisen järjestön (WMO) määrittämään otsonituhopotentiaaliin määrittelemättömällä ajanjaksolla (WMO, 2014 (34)+ integroinnit) |
| Hiukkaset / hengitettävät epäorgaaniset aineet | Ihmisten terveyteen kohdistuvat vaikutukset, jotka liittyvät altistumiseen PM2.5:lle (tautien esiintyvyydet (35)) | PM-malli (Fantke ym., 2016 (37)) julkaisussa UNEP, 2016 (36) |
| Ionisoiva säteily, vaikutukset ihmisten terveyteen | Ihmisten altistuminen
  U235:lle (kBq U235) | Julkaisussa Dreicer ym. 1995 kehitetty ihmisten terveyteen kohdistuvien vaikutusten malli (Frischknecht ym., 2000 (38)) |
| Otsonin valokemiallinen muodostuminen | Alailmakehän otsonipitoisuuden kasvu
  (kg NMVOC-ekv.) | LOTOS-EUROS (Van Zelm ym., 2008 (39)) sellaisena kuin se on sovellettuna julkaisussa ReCiPe 2008 |
| Happamoituminen | Accumulated Exceedance -malli
  (mol H+-ekv.) | Accumulated exceedance -malli (Posch ym., 2008 (40); Seppälä ym., 2006 (41)) |
| | Rehevöityminen maalla | Accumulated Exceedance -malli
  (mol N-ekv.) | Accumulated exceedance -malli (Seppälä ym., 2006 (41), Posch ym., 2008 (40)) |
| | Rehevöityminen makeassa vedessä | Makean veden ympäristöihin pääsevien ravinteiden osuus (P, kg P-ekv.) | EUTREND-malli (Struijs ym., 2009 (42)) sellaisena kuin se on sovellettuna julkaisussa ReCiPe 2008 |
| | Rehevöityminen merivedessä | Meriympäristöihin päätyvien
  ravinteiden osuus (N, kg N-ekv.) | EUTREND-malli (Struijs ym., 2009 (42)) sellaisena kuin se on sovellettuna julkaisussa ReCiPe 2008 |
| Luonnonvarat | Maankäyttö | Maaperän laatuindeksi (43)

  (Bioottinen tuotanto, eroosionkestävyys, mekaaninen suodatus ja pohjavesien uusiutuminen), dimensioton | Maaperän laatuindeksi, joka perustuu LANCA-malliin (De Laurentiis ym., 2019 (44)) ja LANCA CF:n versioon 2.5 (Horn & Maier, 2018 (45)) |
| Vedenkulutus | Vesiniukkuuspotentiaali (niukkuuspainotettu vedenkulutus, veden käyttö suhteessa alueelliseen vesiniukkuuteen, m3-ekv.) | Available WAter REmaining (AWARE) -malli (Boulay ym., 2018 (46); UNEP, 2016 (37)) |
| Luonnonvarojen käyttö, mineraalit ja metallit | Abioottisten luonnonvarojen ehtyminen
  (ADP – luonnonvarat, kg Sb-ekv.) | CML (Guinée ym., 2002 (47)) ja (Van Oers ym. 2002 (48)) |
| Luonnonvarojen käyttö, energiankantajat | Abioottisten luonnonvarojen ehtyminen – fossiiliset polttoaineet
  (ADP – fossiiliset luonnonvarat, MJ) (49) | CML (Guinée ym., 2002 (47)) ja (Van Oers ym., 2002 (48)) |

Elinkaarianalyysin arvioinnin taso/näkökohdat

Alanäkökohta

Indikaattori ja yksikkö

Suositeltu vaikutusarvioinnin oletusmenetelmä

Myrkyllisyys

Myrkyllisyys ihmiselle, syöpää aiheuttavat vaikutukset

Myrkyllisyyden

vertailuyksikkö ihmisillä (CTUh)

Perustuu USEtox2.1-malliin (Fantke ym., 2017 (31)), sellaisena kuin se on mukautettuna julkaisussa Saouter ym., 2018 (32)

Myrkyllisyys ihmiselle, muut kuin syöpää aiheuttavat vaikutukset

Myrkyllisyyden

vertailuyksikkö ihmisillä (CTUh)

Perustuu USEtox2.1-malliin (Fantke ym., 2017 (31)), sellaisena kuin se on mukautettuna julkaisussa Saouter ym., 2018 (32)

Ekotoksisuus makeassa vedessä

Myrkyllisyyden

vertailuyksikkö ekosysteemeille (CTUe)

Perustuu USEtox2.1-malliin (Fantke ym., 2017 (31)), sellaisena kuin se on mukautettuna julkaisussa Saouter ym., 2018 (32)

Ilmastonmuutos

Ilmastonmuutos

Ilmaston lämmityspotentiaali

(GWP100, kg CO2-ekv.)

Bernin malli – ilmaston lämmityspotentiaali (GWP) 100 vuoden ajanjaksolla (perustuu julkaisuun IPCC, 2013 (33))

Pilaantuminen

Otsonikato

Otsonituhopotentiaali (ODP)

(kg CFC-11-ekv.)

EDIP-malli, joka perustuu Maailman ilmatieteellisen järjestön (WMO) määrittämään otsonituhopotentiaaliin määrittelemättömällä ajanjaksolla (WMO, 2014 (34)+ integroinnit)

Hiukkaset / hengitettävät epäorgaaniset aineet

Ihmisten terveyteen kohdistuvat vaikutukset, jotka liittyvät altistumiseen PM2.5:lle (tautien esiintyvyydet (35))

PM-malli (Fantke ym., 2016 (37)) julkaisussa UNEP, 2016 (36)

Ionisoiva säteily, vaikutukset ihmisten terveyteen

Ihmisten altistuminen

U235:lle (kBq U235)

Julkaisussa Dreicer ym. 1995 kehitetty ihmisten terveyteen kohdistuvien vaikutusten malli (Frischknecht ym., 2000 (38))

Otsonin valokemiallinen muodostuminen

Alailmakehän otsonipitoisuuden kasvu

(kg NMVOC-ekv.)

LOTOS-EUROS (Van Zelm ym., 2008 (39)) sellaisena kuin se on sovellettuna julkaisussa ReCiPe 2008

Happamoituminen

Accumulated Exceedance -malli

(mol H+-ekv.)

Accumulated exceedance -malli (Posch ym., 2008 (40); Seppälä ym., 2006 (41))

Rehevöityminen maalla

Accumulated Exceedance -malli

(mol N-ekv.)

Accumulated exceedance -malli (Seppälä ym., 2006 (41), Posch ym., 2008 (40))

Rehevöityminen makeassa vedessä

Makean veden ympäristöihin pääsevien ravinteiden osuus (P, kg P-ekv.)

EUTREND-malli (Struijs ym., 2009 (42)) sellaisena kuin se on sovellettuna julkaisussa ReCiPe 2008

Rehevöityminen merivedessä

Meriympäristöihin päätyvien

ravinteiden osuus (N, kg N-ekv.)

EUTREND-malli (Struijs ym., 2009 (42)) sellaisena kuin se on sovellettuna julkaisussa ReCiPe 2008

Luonnonvarat

Maankäyttö

Maaperän laatuindeksi (43)

(Bioottinen tuotanto, eroosionkestävyys, mekaaninen suodatus ja pohjavesien uusiutuminen), dimensioton

Maaperän laatuindeksi, joka perustuu LANCA-malliin (De Laurentiis ym., 2019 (44)) ja LANCA CF:n versioon 2.5 (Horn & Maier, 2018 (45))

Vedenkulutus

Vesiniukkuuspotentiaali (niukkuuspainotettu vedenkulutus, veden käyttö suhteessa alueelliseen vesiniukkuuteen, m3-ekv.)

Available WAter REmaining (AWARE) -malli (Boulay ym., 2018 (46); UNEP, 2016 (37))

Luonnonvarojen käyttö, mineraalit ja metallit

Abioottisten luonnonvarojen ehtyminen

(ADP – luonnonvarat, kg Sb-ekv.)

CML (Guinée ym., 2002 (47)) ja (Van Oers ym. 2002 (48))

Luonnonvarojen käyttö, energiankantajat

Abioottisten luonnonvarojen ehtyminen – fossiiliset polttoaineet

(ADP – fossiiliset luonnonvarat, MJ) (49)

CML (Guinée ym., 2002 (47)) ja (Van Oers ym., 2002 (48))

5.   Arviointimenettely ja raportointi

Kun turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun kehystä sovelletaan kemikaaliin tai materiaaliin, tulokseksi saadaan kolme tuotosta:

| 1. | tieto siitä, onko turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun periaatteita noudatettu (uudelleen)suunnitteluvaiheessa; |
| --- | --- |

1.

tieto siitä, onko turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun periaatteita noudatettu (uudelleen)suunnitteluvaiheessa;

| 2. | turvallisuuden ja kestävyyden arviointi; |
| --- | --- |

2.

turvallisuuden ja kestävyyden arviointi;

| 3. | yhteenvedon tuloksista sisältävä tulostaulu. |
| --- | --- |

3.

yhteenvedon tuloksista sisältävä tulostaulu.

Kaikille nykyisille näkökohdille ja indikaattoreille ei ole määritetty raja-arvoja (niitä käytetään pääasiassa sääntelyyn liittyvien turvallisuusnäkökohtien yhteydessä). Tämä tarkoittaa sitä, että kriteerit eivät ole täydellisiä niiden näkökohtien ja indikaattorien osalta, joilla ei ole raja-arvoja. Näissä tapauksissa käytännöllinen lähestymistapa testauksessa on vertailla arvioitavana olevaa kemikaalia/materiaalia niihin kemikaaleihin/materiaaleihin, jotka mahdollisesti korvataan, sen mukaan, miten tällä hetkellä toimitaan käytettäessä vaihtoehtoisia arviointimenetelmiä. Uusien kemikaalien tai materiaalien yhteydessä vertailun olisi perustuttava toiminnallisuuteen. Tämä lähestymistapa johtaa suhteellisiin parannuksiin, jotka perustuvat vertailtavien kemikaalien tai materiaalien suorituskykyyn.

Komissio asettaa tulosten esittämiseen tarkoitetut lomakkeet sekä niiden graafiseen visualisointiin tarkoitetun ehdotuksen saataville verkkoon.

Turvallisuuden ja kestävyyden arvioinnin alavaiheessa 1 on neljä arviointitasoa.

| — | Taso 0 – kriteeriryhmän A kemikaalit tai materiaalit (esim. kaikkein haitallisimpina pidetyt aineet, mukaan lukien SVHC-aineet). |
| --- | --- |

—

Taso 0 – kriteeriryhmän A kemikaalit tai materiaalit (esim. kaikkein haitallisimpina pidetyt aineet, mukaan lukien SVHC-aineet).

| — | Taso 1 – kriteeriryhmän B kemikaalit tai materiaalit (esim. aineet, joilla on kroonisia ihmisten terveyteen tai ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia, ja huolta aiheuttavat aineet, jotka eivät sisälly ryhmään A). |
| --- | --- |

—

Taso 1 – kriteeriryhmän B kemikaalit tai materiaalit (esim. aineet, joilla on kroonisia ihmisten terveyteen tai ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia, ja huolta aiheuttavat aineet, jotka eivät sisälly ryhmään A).

| — | Taso 2 – kriteeriryhmän C kemikaalit tai materiaalit (esim. aineet, joilla on muita vaarallisia ominaisuuksia). |
| --- | --- |

—

Taso 2 – kriteeriryhmän C kemikaalit tai materiaalit (esim. aineet, joilla on muita vaarallisia ominaisuuksia).

| — | Taso 3 – kemikaalit tai materiaalit, jotka eivät sisälly mihinkään edellisissä kriteeriryhmissä lueteltuihin vaarakategorioihin. Näiden tasojen osalta on pidettävä mielessä, että kyseessä oleva kemikaali tai materiaali voi yhä olla haitallinen tietyissä käytöissä sellaisesta riskiperspektiivistä katsottuna, joka ei sisälly yleisiin vaarakriteereihin ja jossa on otettava huomioon käyttökohtaiset altistumisolosuhteet. |
| --- | --- |

—

Taso 3 – kemikaalit tai materiaalit, jotka eivät sisälly mihinkään edellisissä kriteeriryhmissä lueteltuihin vaarakategorioihin. Näiden tasojen osalta on pidettävä mielessä, että kyseessä oleva kemikaali tai materiaali voi yhä olla haitallinen tietyissä käytöissä sellaisesta riskiperspektiivistä katsottuna, joka ei sisälly yleisiin vaarakriteereihin ja jossa on otettava huomioon käyttökohtaiset altistumisolosuhteet.

Ryhmissä A, B ja C luetellut näkökohdat (taulukko 2) ovat hierarkkisia. Ne on siis arvioitava yksi toisensa jälkeen, ja seuraavaan näkökohtaan liittyvä kriteeri arvioidaan vain, jos edellinen kriteeri on täyttynyt.

Jos on näyttöä siitä, että kyseessä olevalla kemikaalilla tai materiaalilla on jokin arvioitavana olevaan vaarallisten ominaisuuksien ryhmään sisältyvä vaarallinen ominaisuus, turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelun arvioinnissa ei tarvitse kerätä tietoa saman ryhmän muista ominaisuuksista. Tällä pyritään yksinkertaistamaan arviointia, helpottamaan tietojen keräämistä ja eliminoimaan ongelmalliset kemikaalit ja materiaalit nopeammin ja jo tutkimus- ja kehitysprosessin alkuvaiheessa. Seuraavan kriteerin arviointiin siirtyminen edellyttää kuitenkin sitä, että kaikista saman kriteeriryhmän näkökohdista esitetään näyttöä.

Turvallisuuden ja kestävyyden arvioinnin alavaiheissa 2, 3 ja 4 on suositeltavaa raportoida analysoidun tapauksen arviointi kokonaisuudessaan ja ilmoittaa myös, mitä menetelmiä on käytetty. Lisäksi on suositeltavaa verrata alavaiheista saatuja tuloksia korvattavaan kemikaaliin tai materiaaliin, jotta nähdään, onko korvaava kemikaali parempi (vertaileva arviointi). Lopulliseen turvalliseksi ja kestäväksi suunnittelua koskevaan raporttiin olisi sisällytettävä alavaiheissa 2, 3 ja 4 saadut tulokset sekä määritettävä ne näkökohdat ja indikaattorit, joilla on suurin vaikutus turvallisuuteen ja kestävyyteen. Alavaiheiden 2, 3 ja 4 kriteerit tulee määritellä tapauskohtaisesti saatujen tulosten perusteella, koska tarvittavat turvallisuuteen ja kestävyyteen liittyvät toimenpiteet vaihtelevat eri kemikaalien ja materiaalien mukaan.

6.   Yhteenveto turvallisuuden ja kestävyyden arviointia tukevista tietolähteistä

Lähtökohtaisesti ja alavaiheiden 1–4 kuvauksessa mainittujen työkalujen lisäksi voidaan konsultoida ensin seuraavia lähteitä etenkin olemassa olevien kemikaalien vaarallisia ominaisuuksia koskevien tietojen osalta: ECHAn Tietoa kemikaaleista -sivusto (50) (myös luokitusten ja merkintöjen luettelo (51) ja EUCLEF (52)), Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) kemiallisia vaaroja koskeva tietokanta (OpenFoodTox) (53), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) eChemPortal (54) sekä Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston (EPA) CompTox (55).

Ympäristöjalanjäljen arviointia varten elinkaari-inventaariota koskevia data-aineistoja (LCI) on saatavana komission perustamalla ja hallinnoimalla European Platform for Life Cycle Assessment -alustalla (56). Ympäristöjalanjälkeen sovellettavia data-aineistoja tulisi käyttää, jos tällainen sopiva aineisto on saatavilla. Laajempi alusta, jolla voi hakea tietoa eri tietokannoista, on Global LCA Data Access Network (57). Tällä alustalla on myös työkaluja eri lähteistä saatujen data-aineistojen yhdenmukaistamiseen.

Käyttöiän päättymistä koskevan skenaarion mallintamiseksi tarvitaan hyvin monenlaista tietoa sen mukaan, millaista kemikaalia tai materiaalia arvioidaan, ja tämän takia on vaikea määrittää sopivia tietolähteitä. Suositeltava lähde käyttöiän päättymistä koskeville yleisille tilastoille on Eurostatin tietokanta (58), jossa on tietoa jätteenkäsittelystä Euroopassa. Myös valmistajien toimialajärjestöt julkaisevat hyödyllistä lisätietoa, ja ne julkaisevat usein tutkimuksia ja tilastoja oman toimialansa kestävyydestä.

---

(1)  Anastas, P. ja Warner, J. (1998), Green Chemistry: Theory and Practice, Oxford University Press, New York, s. 30.

(2)  Anastas, P. T. and Zimmerman, J. B. (2003), ”Peer Reviewed: Design Through the 12 Principles of Green Engineering”, Environmental Science & Technology 37(5), 94A–101A: https://doi.org/10.1021/es032373g

(3)  UBA (2009), ”Sustainable Chemistry: Positions and Criteria of the Federal Environment Agency”, s. 6; https://www.umweltbundesamt.de/en/publikationen/sustainable-chemistry

(4)  UBA (2016), ”Guide on sustainable chemicals – A decision tool for substance manufacturers, formulators and end users of chemicals”: https://www.umweltbundesamt.de/en/publikationen/guide-on-sustainable-chemicals

(5)  Keijer, T., Bakker, V., Slootweg, J. C. (2019), ”Circular chemistry to enable a circular economy”, Nature chemistry 11(3), s. 190–195: https://doi.org/10.1038/s41557-019-0226-9

(6)  https://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/areas-specific-interest/critical-raw-materials_en

(7)  Vaaralla tarkoitetaan ominaisuutta tai joukkoa ominaisuuksia, jotka tekevät aineesta vaarallisen (ECHAn terminologiaportaalin mukainen määritelmä, ks. https://echa-term.echa.europa.eu/).

(8)  COM(2020) 667 final.

(9)  COM(2022) 142 final.

(10)  Technical Working Group, Part B-Annex: Technical Screening Criteria, maaliskuu 2022. https://wwfeu.awsassets.panda.org/downloads/220330_sustainable_finance_platform_finance_report_remaining_environmental_objectives.pdf

(11)  Neuvoston asetus (EY) N:o 440/2008.

(12)  https://www.oecd.org/chemicalsafety/testing/

(13)  https://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-clp

(14)  https://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-information-requirements-and-chemical-safety-assessment

(15)  Taulukkoa 2 tarkistetaan kokeilujakson jälkeen.

(16)  REACH-asetuksen 57 artiklan a alakohta – syöpää aiheuttavat aineet, kategoria 1A tai 1B; REACH-asetuksen 57 artiklan b alakohta – sukusolujen perimää vaurioittavat aineet, kategoria 1A tai 1B; REACH-asetuksen 57 artiklan c alakohta – lisääntymiselle vaaralliset aineet, kategoria 1A tai 1B; REACH-asetuksen 57 artiklan d alakohta – hitaasti hajoavat, biokertyvät ja myrkylliset aineet (PBT-aineet); REACH-asetuksen 57 artiklan e alakohta – erittäin hitaasti hajoavat ja erittäin voimakkaasti biokertyvät aineet (vPvB-aineet); REACH-asetuksen 57 artiklan f alakohta – samantasoiseen huoleen aihetta antavat aineet, joilla on todennäköisiä vakavia vaikutuksia ihmisten terveyteen ja/tai ympäristöön.

(17)  Jotkin aineet, joilla on muita vaarallisia ominaisuuksia (esim. STOT RE), voidaan luokitella erityistä huolta aiheuttaviksi, koska ne antavat aihetta ”samantasoiseen huoleen” (ks. REACH-asetuksen 57 artiklan f alakohta).

(18)  Kaikkien PMT- ja vPvM-aineiden sisällyttäminen kaikkein haitallisimpien aineiden alaryhmään edellyttää tarkempaa arviointia.

(19)  Ehdotus asetukseksi kestävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (COM(2022) 142 final). artiklan 28 kohta: ”Huolta aiheuttavalla aineella” tarkoitetaan ainetta, joka

| a) | täyttää asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklassa säädetyt kriteerit ja on tunnistettu kyseisen asetuksen 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti; tai |
| --- | --- |

a)

täyttää asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklassa säädetyt kriteerit ja on tunnistettu kyseisen asetuksen 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti; tai

| b) | on luokiteltu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä VI olevassa 3 osassa johonkin seuraavista vaaraluokista tai vaarakategorioista:






  — | syöpää aiheuttava, kategoriat 1 ja 2, |
| --- | --- | --- |

b)

on luokiteltu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä VI olevassa 3 osassa johonkin seuraavista vaaraluokista tai vaarakategorioista:

—

syöpää aiheuttava, kategoriat 1 ja 2,

| — | sukusolujen perimää vaurioittava, kategoriat 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

sukusolujen perimää vaurioittava, kategoriat 1 ja 2,

| — | lisääntymiselle vaarallinen, kategoriat 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

lisääntymiselle vaarallinen, kategoriat 1 ja 2,

| — | hengitysteiden herkistyminen, kategoria 1, |
| --- | --- |

—

hengitysteiden herkistyminen, kategoria 1,

| — | ihon herkistyminen, kategoria 1, |
| --- | --- |

—

ihon herkistyminen, kategoria 1,

| — | krooninen vaarallisuus vesiympäristölle, kategoriat 1–4, |
| --- | --- |

—

krooninen vaarallisuus vesiympäristölle, kategoriat 1–4,

| — | otsonikerrokselle vaarallinen, |
| --- | --- |

—

otsonikerrokselle vaarallinen,

| — | elinkohtainen myrkyllisyys – toistuva altistuminen, kategoriat 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

elinkohtainen myrkyllisyys – toistuva altistuminen, kategoriat 1 ja 2,

| — | elinkohtainen myrkyllisyys – kerta-altistuminen, kategoriat 1 ja 2, tai |
| --- | --- |

—

elinkohtainen myrkyllisyys – kerta-altistuminen, kategoriat 1 ja 2, tai

| c) | vaikuttaa kielteisesti materiaalien uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen tuotteessa, joka sisältää kyseistä ainetta. |
| --- | --- |

c)

vaikuttaa kielteisesti materiaalien uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen tuotteessa, joka sisältää kyseistä ainetta.

(20)  ECETOCin TRA-työkalu: https://www.ecetoc.org/tools/tra-main/

(21)  https://echa.europa.eu/documents/10162/17224/information_requirements_r12_fi.pdf

(22)  Kemikaaliturvallisuusarviointi- ja raportointityökalu, https://chesar.echa.europa.eu/home

(23)  ILO – International Chemical Control Toolkit, https://www.ilo.org/legacy/english/protection/safework/ctrl_banding/toolkit/icct/

(24)  Työpaikan vaarallisten aineiden valvontaan tarkoitettu helppokäyttöinen työkalu (EMKG), https://www.baua.de/EN/Topics/Work-design/Hazardous-substances/EMKG/Easy-to-use-workplace-control-scheme-EMKG_node.html

(25)  INRS-malli, https://www.inrs.fr/media.html?refINRS=ND%202233

(26)  Stoffenmanager, https://stoffenmanager.com/en/

(27)  
  Réseau de Gestion des Risques Toxicologiques (REGETOX 2000), http://www.regetox.med.ulg.ac.be/accueil_fr.htm

(28)  The GHS Column Model 2020 – An aid to substitute assessment, toimittanut Smola T., Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung (IFA), https://www.dguv.de/ifa/praxishilfen/hazardous-substances/ghs-spaltenmodell-zur-substitutionspruefung/index.jsp

(29)  https://www.rivm.nl/en/consexpo

(30)  C (2021) 9332 final.

(31)  USEtox®2.0-dokumentaatio (versio 1), http://usetox.org. https://doi.org/10.11581/DTU:00000011

(32)  REACH-asetuksen ja EFSAn tietokannan käyttö syöttötietojen saamiseksi USEtox-malliin, ks. julkaisu EUR 29495 EN, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2018, ISBN 978-92-79–98183–8, Yhteinen tutkimuskeskus (JRC) 114227, https://doi.org/10.2760/611799

(33)  Anthropogenic and Natural Radiative Forcing. Teoksessa: Climate change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change. T.F. Stocker, D. Qin, G.-K. Plattner, M. Tignor, S.K. Allen, J. Doschung, A. Nauels, Y. Xia, V. Bex ja P.M. Midgley, Eds. Cambridge University Press, s. 659–740, doi:10.1017/CBO9781107415324.018.

(34)  Scientific Assessment of Ozone Depletion: 2014, Global Ozone Research and Monitoring Project Report No. 55, Geneve, Sveitsi. Haettu osoitteesta https://csl.noaa.gov/assessments/ozone/2014/preface.html

(35)  Yksikön nimitys on vaihdettu alkuperäislähteen (UNEP, 2016) ilmauksesta ”Kuolemat” ilmaukseen ”Tautien esiintyvyydet”.

(36)  Health impacts of fine particulate matter. Teoksessa: Frischknecht, R., Jolliet, O. (toim.), Global Guidance for Life Cycle Impact Assessment Indicators: Volume 1. UNEP/SETAC Life Cycle Initiative, Pariisi, s. 76–99. Haettu osoitteesta www.lifecycleinitiative.org/applying-lca/lcia-cf/

(37)  Global guidance for life cycle impact assessment indicators: Volume 1, ISBN: 978-92-807–3630–4. Haettu osoitteesta https://www.ecocostsvalue.com/EVR/img/references%20others/global-guidance-lcia-v.1-1.pdf

(38)  Human health damages due to ionising radiation in life cycle impact assessment. Environmental Impact Assessment Review. https://doi.org/10.1016/S0195-9255(99)00042-6

(39)  
  ”European characterisation factors for damage to human health caused by PM10 and ozone in life cycle impact assessment”, Atmospheric Environment 42, s. 441–453. https://doi.org/10.1016/j.atmosenv.2007.09.072

(40)  
  ”The role of atmospheric dispersion models and ecosystem sensitivity in the determination of characterisation factors for acidifying and eutrophying emissions in LCIA”, The International Journal of Life Cycle Assessment, 13, s. 477–486, https://doi.org/10.1007/s11367-008-0025-9

(41)  
  ”Country-dependent Characterisation Factors for Acidification and Terrestrial Eutrophication Based on Accumulated Exceedance as an Impact Category Indicator”, The International Journal of Life Cycle Assessment 11(6), s. 403–416, https://doi.org/10.1065/lca2005.06.215

(42)  Aquatic Eutrophication. Luku 6 teoksessa: Goedkoop, M., Heijungs, R., Huijbregts, M.A.J., De Schryver, A., Struijs, J., Van Zelm, R. (2009). ReCiPe 2008. A Life Cycle Impact Assessment Method Which Comprises Harmonised Category Indicators at the Midpoint and the Endpoint Level. Report I: Characterisation Factors, First Edition.

(43)  JRC on muodostanut tämän indikaattorin neljästä indikaattorista, jotka on esitetty maankäytöstä aiheutuvien vaikutusten arviointia koskevassa LANCA-mallissa (De Laurentiis ym. 2019).

(44)  
  ”Soil quality index: Exploring options for a comprehensive assessment of land use impacts in LCA”, Journal of Cleaner Production, 215, s. 63–74, https://doi.org/10.1016/j.jclepro.2018.12.238

(45)  LANCA®- Characterization Factors for Life Cycle Impact Assessment, versio 2.5, marraskuu 2018. Haettu osoitteesta http://publica.fraunhofer.de/documents/N-379310.html

(46)  
  ”The WULCA consensus characterization model for water scarcity footprints: assessing impacts of water consumption based on available water remaining (AWARE)”, The International Journal of Life Cycle Assessment 23(2), s. 368–378, https://doi.org/10.1007/s11367-017-1333-8

(47)  
  ”Handbook on Life Cycle Assessment: Operational Guide to the ISO Standards”, sarja: Eco-efficiency in industry and science, Kluwer Academic Publishers, Dordrecht: https://doi.org/10.1007/BF02978897

(48)  Abiotic Resource Depletion in LCA. Road and Hydraulic Engineering Institute, Ministry of Transport and Water, Amsterdam

(49)  ILCD-virtaluettelossa ja tässä suosituksessa uraani sisältyy energiankantajien luetteloon. Sitä mitataan megajouleina.

(50)  ECHAn Tietoa kemikaaleista: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals

(51)  https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/cl-inventory-database

(52)  https://echa.europa.eu/legislation-finder

(53)  EFSAn kemiallisia vaaroja koskeva tietokanta (OpenFoodTox): https://www.efsa.europa.eu/en/microstrategy/openfoodtox

(54)  OECD:n eChemPortal: https://www.echemportal.org/echemportal/

(55)  Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston (EPA) CompTox Chemicals Dashboard: https://comptox.epa.gov/dashboard/

(56)  European Platform on Life Cycle Assessment. https://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/contactListEF.xhtml

(57)  Global LCA Data Access Network: https://www.globallcadataaccess.org/

(58)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/data/database

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 20.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 325/206 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 325/206

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN DELEGOITU PÄÄTÖS N:o 204/22/KOL,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2022,

korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen liittyvistä kiireellisistä toimenpiteistä Norjassa asetuksen (EU) 2016/429259 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21, 39 ja 55 artiklan nojalla annetun päätöksen N:o 196/22/KOL muuttamisesta [2022/2511]

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta ja erityisesti sen pöytäkirjassa nro 1 olevan 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, liitteessä I olevan I luvun 1.1 osan 13 kohdassa tarkoitetun säädöksen, tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429, jäljempänä ’asetus (EU) 2016/429’, (1) sellaisena kuin se on muutettuna ja mukautettuna ETA-sopimuksen liitteessä I tarkoitetuilla erityisillä mukautuksilla ja alakohtaisilla mukautuksilla ja erityisesti sen 257 artiklan 1 kohdalla, 258 artiklan 1, 2 ja 3 kohdalla ja 259 artiklan 1 kohdan c alakohdalla,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.1 osan 13e kohdassa tarkoitetun säädöksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen luetteloitujen tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskevien sääntöjen osalta 17 päivänä joulukuuta 2019 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 , jäljempänä ’delegoitu asetus (EU) 2020/687’, , (2) sellaisena kuin se on muutettuna ja mukautettuna ETA-sopimuksen liitteessä I tarkoitetuilla erityisillä mukautuksilla ja alakohtaisilla mukautuksilla ja erityisesti sen 21, 39 ja 55 artiklalla,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.1 osan 13a kohdassa tarkoitetun säädöksen, tiettyjen taudinehkäisy- ja taudintorjuntasääntöjen soveltamisesta luetteloitujen tautien eri luokkiin ja sellaisten lajien tai lajien ryhmien luettelon laatimisesta, jotka aiheuttavat merkittävän riskin kyseisten luetteloitujen tautien leviämiselle 3 päivänä joulukuuta 2018 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1882, jäljempänä ’täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1882’, (3) sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen liitteessä I tarkoitetuilla erityisillä mukautuksilla ja alakohtaisilla mukautuksilla ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklalla sekä sen liitteellä,

sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevalla 4 kohdan d alakohdalla,

sekä katsoo seuraavaa:

Korkeapatogeeninen lintuinfluenssa on lintujen tarttuva virustauti, joka voi vaikuttaa merkittävästi siipikarjan kasvatuksen kannattavuuteen ja aiheuttaa häiriöitä Euroopan talousalueella. Korkeapatogeenisen lintuinfluenssan virukset voivat tarttua muuttolintuihin, jotka voivat levittää viruksia pitkien matkojen päähän syys- ja kevätmuuttojensa aikana. Tämän vuoksi korkeapatogeenisten lintuinfluenssavirusten esiintyminen luonnonvaraisissa linnuissa muodostaa jatkuvan uhkan näiden virusten suorasta tai välillisestä kulkeutumisesta tiloille, joilla pidetään siipikarjaa tai vankeudessa pidettäviä lintuja. Korkeapatogeenisen lintuinfluenssan puhjetessa on olemassa vaara, että taudinaiheuttaja saattaa levitä muille tiloille, joilla pidetään siipikarjaa tai vankeudessa pidettäviä lintuja.

Asetusta (EU) 2016/429, delegoitua asetusta (EU) 2020/687 ja täytäntöönpanoasetusta (EU) 2018/1882 on sovellettu 21 päivästä huhtikuuta 2021.

Asetuksessa (EU) 2016/429 vahvistetaan eläinten välillä tarttuvien ja eläimestä ihmiseen tarttuvien tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskeva uusi oikeudellinen kehys. Korkeapatogeeninen lintuinfluenssa on luetteloitu tauti, johon sovelletaan asetuksen (EU) 2016/429 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja taudinehkäisy- ja taudintorjuntasääntöjä. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1882 liitteessä korkeapatogeeninen lintuinfluenssa mainitaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa määriteltynä luokkien A, D ja E tautina.

Asetuksen (EU) 2016/429259 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, tarkastelee kiireellisiä toimenpiteitä, jotka Norjan toimivaltaiset viranomaiset ovat saman asetuksen 257 artiklan 1 kohdan a alakohdan tai 258 artiklan nojalla toteuttaneet 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen luetteloitujen tautien, kuten korkeapatogeenisen lintuinfluenssan, taudinpurkauksen yhteydessä, jäljempänä ’Norjan toimenpiteet’. Asetuksen 259 artiklan 1 kohdan c alakohdassa edellytetään, että valvontaviranomainen hyväksyy 257 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kiireellisiä toimenpiteitä Norjan toimenpiteiden hyväksymiseksi, kun se pitää sitä tarpeellisena, jotta voidaan välttää perusteettomat häiriöt eläinten ja tuotteiden siirroissa.

Delegoidulla asetuksella (EU) 2020/687 täydennetään asetuksessa (EU) 2016/429 vahvistettuja luokkien A, B ja C tautien torjuntaa koskevia sääntöjä, mukaan lukien korkeapatogeenistä lintuinfluenssaa koskevat taudintorjuntatoimenpiteet. Mainitun asetuksen 21 artiklassa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta luokan A taudin, korkeapatogeeninen lintuinfluenssa mukaan lukien, taudinpurkauksen ilmetessä. Aluejaon soveltamisen tarkoituksena on erityisesti säilyttää lintujen terveystilanne ennallaan Norjan alueen muissa osissa estämällä taudinaiheuttajan kulkeutuminen ja varmistamalla taudin varhainen havaitseminen.

Valvontaviranomainen hyväksyi 26 päivänä lokakuuta 2022 päätöksen 196/22/KOL korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukseen liittyvistä kiireellisistä toimenpiteistä Norjassa. Norja oli ilmoittanut 22 päivänä lokakuuta 2022 korkeapatogeenisen lintuinfluenssan vahvistetusta taudinpurkauksesta alueellaan olevalla tilalla, jolla on noin 7 000 siitosmunia tuottavaa lintua. (4)

Norja ilmoitti 12 päivänä marraskuuta 2022 korkeapatogeenisen lintuinfluenssan uudesta vahvistetusta taudinpurkauksesta alueellaan noin 7 500 munivan kanan tilalla, jäljempänä ’korkeapatogeenisen lintuinfluenssan toinen taudinpurkaus’. (5) Ilmoituksen päivitys vastaanotettiin 15 päivänä marraskuuta 2022. (6) Norjan toimivaltaiset viranomaiset ovat toteuttaneet edellytetyt taudintorjuntatoimenpiteet delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 mukaisesti, mukaan lukien suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen korkeapatogeenisen lintuinfluenssan toisen taudinpurkauksen ympärille.

Jotta estetään tarpeettomat häiriöt ETA:n sisäisessä kaupassa, on välttämätöntä määritellä pikaisesti suoja- ja valvontavyöhykkeet, jotka Norja on muodostanut korkeapatogeenisen lintuinfluenssan kummankin taudinpurkauksen vuoksi.

Sen vuoksi korkeapatogeeniseen lintuinfluenssaan liittyvät Norjan suoja- ja valvontavyöhykkeet, joilla delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/687 säädettyjä taudintorjuntatoimenpiteitä sovelletaan, luetellaan liitteessä tähän päätökseen, jolla asetuksen (EU) 2016/429259 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiset Norjan toimenpiteet hyväksytään, ja kyseisen aluejaon kesto täsmennetään kyseisessä liitteessä.

Valvontaviranomainen on tutkinut kyseiset taudintorjuntatoimenpiteet yhteistyössä Norjan kanssa ja katsoo, että Norjan toimivaltaisten viranomaisten muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä tilasta, jolla korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaus on vahvistettu.

Valvontaviranomaisen päätöksen N:o 196/22/KOL liitteessä suoja- ja valvontavyöhykkeiksi lueteltuja alueita olisi sen vuoksi muutettava.

Valvontaviranomainen toimitti 15 päivänä marraskuuta 2022 delegoidulla päätöksellään N:o 203/22/KOL (asiakirja nro 1327635) asianmukaisesti päätösluonnoksen EFTAn eläinlääkintä- ja kasvinsuojelukomitealle asetuksen (EU) 2016/429259 artiklan 1 kohdan ja 266 artiklan 2 kohdan mukaisesti. EFTAn komitea antoi 16 päivänä marraskuuta 2022 päätösluonnoksesta myönteisen lausunnon. Näin ollen päätösluonnos on komitean lausunnon mukainen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan valvontaviranomaisen päätöksen N:o 196/22/KOL liite tämän päätöksen liitteen tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sen allekirjoittamispäivänä.

3 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan viimeiseen tämän päätöksen liitteessä mainittuun päivään saakka, jona taudintorjuntatoimenpiteitä jollakin suoja- tai valvontavyöhykkeellä lakataan soveltamasta tapauksen mukaan delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 39 tai 55 artiklan mukaisesti.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjalle.

5 artikla

Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.

Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2022.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta, delegointipäätöksellä N:o 130/20/KOL,

Árni Páll ÁRNASON

Asiasta vastaava kollegion jäsen

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Allekirjoittaja oikeus- ja hallintoasioista

vastaavan johtajan ominaisuudessa

---

(1)  Sisällytetty ETA-sopimukseen 11 päivänä joulukuuta 2020 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 179/2020.

1

(2)  Sisällytetty ETA-sopimukseen 5 päivänä helmikuuta 2021 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 3/2021.

2

(3)  Sisällytetty ETA-sopimukseen 11 päivänä joulukuuta 2020 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 179/2020.

3

(4)  Asiakirja nro 1322915.

4

(5)  Asiakirja nro 1327550.

5

(6)  Asiakirja nro 1328618.

6

---

LIITE

A osa

1 ja 2 artiklassa tarkoitetut suojavyöhykkeet Norjassa:

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 39 artiklan mukaisesti | Hyväksytty EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o |
| --- | --- | --- |
| Rogalandin läänin Kleppin, Sandnesin ja Solan kuntien osat, jotka sijaitsevat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.80459 E: 5.61203 | 12.11.2022 | 196/22/KOL |
| Rogalandin läänin Solan kunnan osat, jotka sijaitsevat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.90047 E: 5.57987 | 7.12.2022 | 204/22/KOL |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 39 artiklan mukaisesti

Hyväksytty EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o

Rogalandin läänin Kleppin, Sandnesin ja Solan kuntien osat, jotka sijaitsevat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.80459 E: 5.61203

12.11.2022

196/22/KOL

Rogalandin läänin Solan kunnan osat, jotka sijaitsevat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.90047 E: 5.57987

7.12.2022

204/22/KOL

B osa

1 ja 3 artiklassa tarkoitetut valvontavyöhykkeet Norjassa:

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 55 artiklan mukaisesti | Hyväksytty EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o |
| --- | --- | --- |
| Rogalandin läänin Kleppin, Sandnesin, Solan ja Timen kuntien osat, jotka sijaitsevat kuvatun suoja-alueen ulkopuolella kymmenen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.80459 E: 5.61203 | 22.11.2022 | 196/22/KOL |
| Rogalandin läänin Kleppin, Sandnesin ja Solan kuntien osat, jotka sijaitsevat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.80459 E: 5.61203 | 12.11.2022–22.11.2022 | 196/22/KOL |
| Rogalandin läänin Randabergin, Stavangerin, Kleppin, Sandnesin ja Solan kuntien osat, jotka sijaitsevat kuvatun suoja-alueen ulkopuolella kymmenen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.90047 E: 5.57987 | 16.12.2022 | 204/22/KOL |
| Rogalandin läänin Solan kunnan osat, jotka sijaitsevat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.90047 E: 5.57987 | 8.12.2022–16.12.2022 | 204/22/KOL |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 55 artiklan mukaisesti

Hyväksytty EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o

Rogalandin läänin Kleppin, Sandnesin, Solan ja Timen kuntien osat, jotka sijaitsevat kuvatun suoja-alueen ulkopuolella kymmenen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.80459 E: 5.61203

22.11.2022

196/22/KOL

Rogalandin läänin Kleppin, Sandnesin ja Solan kuntien osat, jotka sijaitsevat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.80459 E: 5.61203

12.11.2022–22.11.2022

196/22/KOL

Rogalandin läänin Randabergin, Stavangerin, Kleppin, Sandnesin ja Solan kuntien osat, jotka sijaitsevat kuvatun suoja-alueen ulkopuolella kymmenen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.90047 E: 5.57987

16.12.2022

204/22/KOL

Rogalandin läänin Solan kunnan osat, jotka sijaitsevat kolmen kilometrin säteellä GPS-koordinaateista N: 58.90047 E: 5.57987

8.12.2022–16.12.2022

204/22/KOL

---