# Euroopa Liidu L 258/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 258 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik5. oktoober 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 258

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik5. oktoober 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1686, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu – Euroopa Parlament | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1687, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, I jagu – Euroopa Parlament | 3 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1688, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 29 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1689, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 30 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1690, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – komisjon | 38 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1691, 4. mai 2022, Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti (praegu Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet) (EACEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 40 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1692, 4. mai 2022, Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti (praegu Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet – Eismea) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 42 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1693, 4. mai 2022, Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti (Chafea) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 44 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1694, 4. mai 2022, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti (ERCEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 46 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1695, 4. mai 2022, Teadusuuringute Rakendusameti (praegu Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet) (REA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 48 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1696, 4. mai 2022, Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (praegu Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet – CINEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 50 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1697, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa, III jagu – komisjon ja rakendusametid | 52 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1698, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve raamatupidamiskontode sulgemise kohta, III jagu – komisjon | 82 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1699, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus | 84 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1700, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus | 85 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1701, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, V jagu – kontrollikoda | 94 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1702, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, V jagu – kontrollikoda | 95 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1703, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 108 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1704, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 109 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1705, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VII jagu – Regioonide Komitee | 122 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1706, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VII jagu – Regioonide Komitee | 123 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1707, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VIII jagu – Euroopa Ombudsman | 133 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1708, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VIII jagu – Euroopa Ombudsman | 134 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1709, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor | 141 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1710, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor | 142 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1711, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, X jagu – Euroopa välisteenistus | 151 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1712, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, X jagu – Euroopa välisteenistus | 152 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1713, 4. mai 2022, 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 164 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1714, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 166 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1715, 4. mai 2022, 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 181 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1716, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 183 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1717, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 184 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1718, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 188 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1719, 4. mai 2022, BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 189 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1720, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 190 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1721, 4. mai 2022, BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 193 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1722, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (CdT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 194 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1723, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (CdT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 196 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1724, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (CdT) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 200 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1725, 4. mai 2022, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 202 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1726, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 204 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1727, 4. mai 2022, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 208 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1728, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 209 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1729, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 211 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1730, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 216 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1731, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 218 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1732, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 220 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1733, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 225 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1734, 4. mai 2022, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (praegu Euroopa Liidu Varjupaigaamet – EUAA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 226 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1735, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (praegu Euroopa Liidu Varjupaigaamet – EUAA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 228 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1736, 4. mai 2022, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (praegu Euroopa Liidu Varjupaigaamet – EUAA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 233 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1737, 4. mai 2022, Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 234 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1738, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 235 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1739, 4. mai 2022, Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 240 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1740, 4. mai 2022, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 241 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1741, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 242 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1742, 4. mai 2022, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 248 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1743, 4. mai 2022, Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 250 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1744, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 252 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1745, 4. mai 2022, Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 258 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1746, 4. mai 2022, Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 259 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1747, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 261 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1748, 4. mai 2022, Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 266 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1749, 4. mai 2022, Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 268 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1750, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 269 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1751, 4. mai 2022, Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 273 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1752, 4. mai 2022, Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 274 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1753, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 276 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1754, 4. mai 2022, Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 281 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1755, 4. mai 2022, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 282 |
| | * | Euroopa Parlamendi Resolutsioon (EL) 2022/1756, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 283 |
| | | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1757, 4. mai 2022, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 288 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1758, 4. mai 2022, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 289 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1759, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 290 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1760, 4. mai 2022, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 294 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1761, 4. mai 2022, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 295 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1762, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 297 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1763, 4. mai 2022, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 301 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1764, 4. mai 2022, Euroopa Ravimiameti (EMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 303 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1765, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Ravimiameti (EMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 305 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1766, 4. mai 2022, Euroopa Ravimiameti (EMA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 312 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1767, 4. mai 2022, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 313 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1768, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 315 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1769, 4. mai 2022, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 319 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1770, 4. mai 2022, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 320 |
| | * | Euroopa Parlamendi Resolutsioon (EL) 2022/1771, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 321 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1772, 4. mai 2022, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 326 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1773, 4. mai 2022, ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 327 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1774, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 328 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1775, 4. mai 2022, ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 332 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1776, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 334 |
| | * | Euroopa Parlamendi Resolutsioon (EL) 2022/1777, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 335 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1778, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 340 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1779, 4. mai 2022, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 341 |
| | * | euroopa parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1780, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 343 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1781, 4. mai 2022, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 348 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1782, 4. mai 2022, Euroopa Koolitusfondi (ETF) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 349 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1783, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Koolitusfondi (ETF) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 351 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1784, 4. mai 2022, Euroopa Koolitusfondi (ETF) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 355 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1785, 4. mai 2022, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 356 |
| | * | Euroopa Parlamendi Resolutsioon (EL) 2022/1786, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 358 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1787, 4. mai 2022, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 363 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1788, 4. mai 2022, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 365 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1789, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 366 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1790, 4. mai 2022, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 370 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1791, 4. mai 2022, Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 371 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1792, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 372 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1793, 4. mai 2022, Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 374 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1794, 4. mai 2022, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 375 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1795, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 377 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1796, 4. mai 2022, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 382 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1797, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 384 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1798, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust)) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 385 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1799, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 390 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1800, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 391 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1801, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 393 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1802, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 398 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1803, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 400 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1804, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 401 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1805, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 405 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1806, 4. mai 2022, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 406 |
| | * | Euroopa Parlamendi Resolutsioon (EL) 2022/1807, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 407 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1808, 4. mai 2022, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 416 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1809, 4. mai 2022, Euroopa GNSSi Agentuuri (praegu Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet – EUSPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 417 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1810, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa GNSSi Agentuuri (praegu Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet – EUSPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 419 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1811, 4. mai 2022, Euroopa GNSSi Agentuuri (praegu Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet – EUSPA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 423 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1812, 4. mai 2022, Euroopa Liidu ametite 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise ning tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta | 425 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1813, 4. mai 2022, biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (praegu bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 437 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1814, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (praegu bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 439 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1815, 4. mai 2022, biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (praegu bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 444 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1816, 4. mai 2022, ühisettevõtte Clean Sky 2 (praegune Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 446 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1817, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte Clean Sky 2 (praegune Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 448 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1818, 4. mai 2022, ühisettevõtte Clean Sky 2 (praegune Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 454 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1819, 4. mai 2022, ühisettevõtte ECSEL (praegu Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 456 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1820, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte ECSEL (praegu Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 458 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1821, 4. mai 2022, ühisettevõtte ECSEL (praegu Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 462 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1822, 4. mai 2022, kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte (praegu Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 464 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1823, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte (praegu Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 466 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1824, 4. mai 2022, kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte (praegu Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 470 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1825, 4. mai 2022, innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (praegu Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 472 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1826, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (praegu Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 474 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1827, 4. mai 2022, innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (praegu Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 479 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1828, 4. mai 2022, ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 481 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1829, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 483 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1830, 4. mai 2022, ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 489 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1831, 4. mai 2022, ühisettevõtte SESAR (praegu Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendav Kolmas Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 490 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1832, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte SESAR (praegu Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendav Kolmas Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 492 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1833, 4. mai 2022, ühisettevõtte SESAR (praegu Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendav Kolmas Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 497 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1834, 4. mai 2022, ühisettevõtte Shift2Rail (praegu Euroopa Raudtee Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 499 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1835, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte Shift2Rail (praegu Euroopa Raudtee Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 501 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1836, 4. mai 2022, ühisettevõtte Shift2Rail (praegu Euroopa Raudtee Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 506 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1837, 4. mai 2022, Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta | 508 |
| | * | Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1838, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa | 510 |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1839, 4. mai 2022, Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 514 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1686, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu – Euroopa Parlament

1

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1687, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, I jagu – Euroopa Parlament

3

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1688, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

29

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1689, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

30

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1690, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – komisjon

38

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1691, 4. mai 2022, Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti (praegu Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet) (EACEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

40

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1692, 4. mai 2022, Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti (praegu Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet – Eismea) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

42

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1693, 4. mai 2022, Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti (Chafea) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

44

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1694, 4. mai 2022, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti (ERCEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

46

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1695, 4. mai 2022, Teadusuuringute Rakendusameti (praegu Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet) (REA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

48

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1696, 4. mai 2022, Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (praegu Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet – CINEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

50

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1697, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa, III jagu – komisjon ja rakendusametid

52

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1698, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve raamatupidamiskontode sulgemise kohta, III jagu – komisjon

82

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1699, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus

84

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1700, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus

85

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1701, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, V jagu – kontrollikoda

94

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1702, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, V jagu – kontrollikoda

95

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1703, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

108

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1704, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

109

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1705, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VII jagu – Regioonide Komitee

122

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1706, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VII jagu – Regioonide Komitee

123

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1707, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VIII jagu – Euroopa Ombudsman

133

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1708, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VIII jagu – Euroopa Ombudsman

134

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1709, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor

141

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1710, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor

142

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1711, 4. mai 2022, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, X jagu – Euroopa välisteenistus

151

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1712, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, X jagu – Euroopa välisteenistus

152

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1713, 4. mai 2022, 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

164

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1714, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

166

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1715, 4. mai 2022, 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

181

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1716, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

183

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1717, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

184

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1718, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

188

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1719, 4. mai 2022, BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

189

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1720, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

190

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1721, 4. mai 2022, BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

193

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1722, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (CdT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

194

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1723, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (CdT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

196

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1724, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (CdT) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

200

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1725, 4. mai 2022, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

202

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1726, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

204

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1727, 4. mai 2022, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

208

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1728, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

209

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1729, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

211

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1730, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

216

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1731, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

218

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1732, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

220

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1733, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

225

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1734, 4. mai 2022, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (praegu Euroopa Liidu Varjupaigaamet – EUAA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

226

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1735, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (praegu Euroopa Liidu Varjupaigaamet – EUAA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

228

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1736, 4. mai 2022, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (praegu Euroopa Liidu Varjupaigaamet – EUAA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

233

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1737, 4. mai 2022, Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

234

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1738, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

235

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1739, 4. mai 2022, Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

240

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1740, 4. mai 2022, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

241

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1741, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

242

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1742, 4. mai 2022, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

248

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1743, 4. mai 2022, Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

250

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1744, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

252

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1745, 4. mai 2022, Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

258

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1746, 4. mai 2022, Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

259

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1747, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

261

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1748, 4. mai 2022, Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

266

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1749, 4. mai 2022, Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

268

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1750, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

269

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1751, 4. mai 2022, Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

273

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1752, 4. mai 2022, Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

274

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1753, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

276

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1754, 4. mai 2022, Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

281

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1755, 4. mai 2022, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

282

*

Euroopa Parlamendi Resolutsioon (EL) 2022/1756, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

283

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1757, 4. mai 2022, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

288

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1758, 4. mai 2022, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

289

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1759, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

290

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1760, 4. mai 2022, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

294

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1761, 4. mai 2022, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

295

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1762, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

297

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1763, 4. mai 2022, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

301

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1764, 4. mai 2022, Euroopa Ravimiameti (EMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

303

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1765, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Ravimiameti (EMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

305

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1766, 4. mai 2022, Euroopa Ravimiameti (EMA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

312

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1767, 4. mai 2022, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

313

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1768, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

315

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1769, 4. mai 2022, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

319

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1770, 4. mai 2022, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

320

*

Euroopa Parlamendi Resolutsioon (EL) 2022/1771, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

321

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1772, 4. mai 2022, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

326

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1773, 4. mai 2022, ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

327

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1774, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

328

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1775, 4. mai 2022, ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

332

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1776, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

334

*

Euroopa Parlamendi Resolutsioon (EL) 2022/1777, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

335

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1778, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

340

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1779, 4. mai 2022, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

341

*

euroopa parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1780, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

343

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1781, 4. mai 2022, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

348

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1782, 4. mai 2022, Euroopa Koolitusfondi (ETF) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

349

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1783, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Koolitusfondi (ETF) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

351

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1784, 4. mai 2022, Euroopa Koolitusfondi (ETF) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

355

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1785, 4. mai 2022, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

356

*

Euroopa Parlamendi Resolutsioon (EL) 2022/1786, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

358

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1787, 4. mai 2022, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

363

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1788, 4. mai 2022, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

365

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1789, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

366

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1790, 4. mai 2022, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

370

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1791, 4. mai 2022, Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

371

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1792, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

372

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1793, 4. mai 2022, Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

374

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1794, 4. mai 2022, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

375

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1795, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

377

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1796, 4. mai 2022, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

382

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1797, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

384

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1798, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust)) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

385

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1799, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

390

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1800, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

391

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1801, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

393

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1802, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

398

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1803, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

400

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1804, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

401

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1805, 4. mai 2022, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

405

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1806, 4. mai 2022, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

406

*

Euroopa Parlamendi Resolutsioon (EL) 2022/1807, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

407

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1808, 4. mai 2022, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

416

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1809, 4. mai 2022, Euroopa GNSSi Agentuuri (praegu Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet – EUSPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

417

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1810, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa GNSSi Agentuuri (praegu Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet – EUSPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

419

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1811, 4. mai 2022, Euroopa GNSSi Agentuuri (praegu Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet – EUSPA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

423

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1812, 4. mai 2022, Euroopa Liidu ametite 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise ning tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta

425

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1813, 4. mai 2022, biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (praegu bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

437

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1814, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (praegu bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

439

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1815, 4. mai 2022, biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (praegu bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

444

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1816, 4. mai 2022, ühisettevõtte Clean Sky 2 (praegune Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

446

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1817, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte Clean Sky 2 (praegune Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

448

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1818, 4. mai 2022, ühisettevõtte Clean Sky 2 (praegune Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

454

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1819, 4. mai 2022, ühisettevõtte ECSEL (praegu Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

456

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1820, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte ECSEL (praegu Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

458

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1821, 4. mai 2022, ühisettevõtte ECSEL (praegu Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

462

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1822, 4. mai 2022, kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte (praegu Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

464

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1823, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte (praegu Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

466

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1824, 4. mai 2022, kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte (praegu Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

470

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1825, 4. mai 2022, innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (praegu Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

472

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1826, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (praegu Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

474

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1827, 4. mai 2022, innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (praegu Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

479

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1828, 4. mai 2022, ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

481

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1829, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

483

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL, Euratom) 2022/1830, 4. mai 2022, ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

489

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1831, 4. mai 2022, ühisettevõtte SESAR (praegu Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendav Kolmas Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

490

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1832, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte SESAR (praegu Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendav Kolmas Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

492

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1833, 4. mai 2022, ühisettevõtte SESAR (praegu Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendav Kolmas Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

497

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1834, 4. mai 2022, ühisettevõtte Shift2Rail (praegu Euroopa Raudtee Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

499

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1835, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte Shift2Rail (praegu Euroopa Raudtee Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

501

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1836, 4. mai 2022, ühisettevõtte Shift2Rail (praegu Euroopa Raudtee Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

506

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1837, 4. mai 2022, Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

508

*

Euroopa Parlamendi resolutsioon (EL) 2022/1838, 4. mai 2022, tähelepanekutega, mis on Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

510

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/1839, 4. mai 2022, Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

514

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/1

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1686,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu – Euroopa Parlament

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0259/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0259/2021) (2),

| — | võttes arvesse 2020. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruannet, I jagu – Euroopa Parlament (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2020. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruannet, I jagu – Euroopa Parlament (3),

| — | võttes arvesse siseaudiitori 2020. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseaudiitori 2020. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (4),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artiklit 318, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artiklit 318,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (6), eriti selle artikleid 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (6), eriti selle artikleid 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse juhatuse 10. detsembri 2018. aasta otsust Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja kohta, eriti selle artiklit 34, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse juhatuse 10. detsembri 2018. aasta otsust Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja kohta, eriti selle artiklit 34,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100, artikli 104 lõiget 3 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100, artikli 104 lõiget 3 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0044/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0044/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi president võttis Euroopa Parlamendi 2020. aasta raamatupidamisaruande vastu 9. juunil 2021; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi president võttis Euroopa Parlamendi 2020. aasta raamatupidamisaruande vastu 9. juunil 2021;

| B. | arvestades, et peasekretär kui peamine volitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitas 25. juunil 2021, et tal on piisav kindlus, et Euroopa Parlamendi eelarve jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud eesmärgipäraselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning kehtestatud kontrollimenetlused annavad aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta vajaliku tagatise; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et peasekretär kui peamine volitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitas 25. juunil 2021, et tal on piisav kindlus, et Euroopa Parlamendi eelarve jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud eesmärgipäraselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning kehtestatud kontrollimenetlused annavad aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta vajaliku tagatise;

| C. | arvestades, et kontrollikoda märkis 2020. aasta haldus- ja muude kulude erihinnangus, et ta ei leidnud kontrollitud institutsioonide ja asutuste iga-aastastes tegevusaruannetes, mida nõutakse määruses (EL, Euratom) 2018/1046, tõsiseid puudusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kontrollikoda märkis 2020. aasta haldus- ja muude kulude erihinnangus, et ta ei leidnud kontrollitud institutsioonide ja asutuste iga-aastastes tegevusaruannetes, mida nõutakse määruses (EL, Euratom) 2018/1046, tõsiseid puudusi;

| D. | arvestades, et määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 262 lõike 1 kohaselt peavad kõik liidu institutsioonid võtma kõik asjakohased meetmed, et järgida eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale Euroopa Parlamendi otsusele lisatud tähelepanekuid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 262 lõike 1 kohaselt peavad kõik liidu institutsioonid võtma kõik asjakohased meetmed, et järgida eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale Euroopa Parlamendi otsusele lisatud tähelepanekuid;

| 1. | annab heakskiidu presidendi tegevusele Euroopa Parlamendi 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu presidendi tegevusele Euroopa Parlamendi 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 281, 13.7.2021, lk 1.

3

(4)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

4

(5)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 207.

5

(6)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/3

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1687,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, I jagu – Euroopa Parlament

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu – Euroopa Parlament, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu – Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100, artikli 104 lõiget 3 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100, artikli 104 lõiget 3 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0044/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0044/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi (edaspidi „parlament“) peaarvepidaja märkis lõpliku raamatupidamise aastaaruande kinnitamisel, et tal on piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne kajastab parlamendi finantsolukorda ning finantstulemusi ja rahavoogu kõigis olulistes aspektides õiglaselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi (edaspidi „parlament“) peaarvepidaja märkis lõpliku raamatupidamise aastaaruande kinnitamisel, et tal on piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne kajastab parlamendi finantsolukorda ning finantstulemusi ja rahavoogu kõigis olulistes aspektides õiglaselt;

| B. | arvestades, et tavapärase menetluse kohaselt saadeti parlamendi administratsioonile 191 küsimust, mille kirjalikud vastused saadeti eelarvekontrollikomisjonile, kes arutas neid avalikult eelarve eest vastutava asepresidendi, peasekretäri, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti (edaspidi „amet“) direktori ja siseaudiitori osavõtul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tavapärase menetluse kohaselt saadeti parlamendi administratsioonile 191 küsimust, mille kirjalikud vastused saadeti eelarvekontrollikomisjonile, kes arutas neid avalikult eelarve eest vastutava asepresidendi, peasekretäri, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti (edaspidi „amet“) direktori ja siseaudiitori osavõtul;

| C. | arvestades, et avaliku sektori rahaliste vahendite haldamise kvaliteeti, tõhusust ja tulemuslikkust saab alati parandada ning kontrolli on vaja, et tagada poliitilise juhtkonna ja parlamendi administratsiooni vastutus liidu kodanike ees; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et avaliku sektori rahaliste vahendite haldamise kvaliteeti, tõhusust ja tulemuslikkust saab alati parandada ning kontrolli on vaja, et tagada poliitilise juhtkonna ja parlamendi administratsiooni vastutus liidu kodanike ees;

Parlamendi eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib, et parlamendi 2020. aasta lõplike assigneeringute kogusumma oli 2 038 745 000 eurot, mis moodustas kõigi liidu institutsioonide 2020. aasta halduskuludeks ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku (1) 5. rubriigist 18,1 %, ning lõplikud assigneeringud olid 2019. aasta eelarvest 2,1 % suuremad (1 996 978 262 eurot), samas kui parlamendi osakaal kogueelarves oli 0,4 % väiksem; |
| --- | --- |

1.

märgib, et parlamendi 2020. aasta lõplike assigneeringute kogusumma oli 2 038 745 000 eurot, mis moodustas kõigi liidu institutsioonide 2020. aasta halduskuludeks ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku (1) 5. rubriigist 18,1 %, ning lõplikud assigneeringud olid 2019. aasta eelarvest 2,1 % suuremad (1 996 978 262 eurot), samas kui parlamendi osakaal kogueelarves oli 0,4 % väiksem;

| 2. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli raamatupidamise aastaaruandes esitatud kogutulu 203 449 523 eurot (2019. aastal 207 521 070 eurot), millest 33 567 305 eurot oli sihtotstarbeline tulu (2019. aastal oli see 36 566 236 eurot); |
| --- | --- |

2.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli raamatupidamise aastaaruandes esitatud kogutulu 203 449 523 eurot (2019. aastal 207 521 070 eurot), millest 33 567 305 eurot oli sihtotstarbeline tulu (2019. aastal oli see 36 566 236 eurot);

| 3. | rõhutab, et 67,6 % kulukohustuste kogusummast oli pärit neljast peatükist: peatükk 1 0 (institutsiooni liikmed), peatükk 1 2 (ametnikud ja ajutised töötajad), peatükk 2 0 (hooned ja nendega seotud kulud) ja peatükk 4 2 (parlamendiliikmete assistentide kulud), mis näitab, et suur osa parlamendi kuludest on väga jäigad; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et 67,6 % kulukohustuste kogusummast oli pärit neljast peatükist: peatükk 1 0 (institutsiooni liikmed), peatükk 1 2 (ametnikud ja ajutised töötajad), peatükk 2 0 (hooned ja nendega seotud kulud) ja peatükk 4 2 (parlamendiliikmete assistentide kulud), mis näitab, et suur osa parlamendi kuludest on väga jäigad;

| 4. | võtab teadmiseks summad, millega parlamendi kontod 2020. aastal suleti:












  a) | Kasutada olnud assigneeringud (eurodes) |
| --- | --- | --- |

4.

võtab teadmiseks summad, millega parlamendi kontod 2020. aastal suleti:

a)

Kasutada olnud assigneeringud (eurodes)

2020. aastaks ette nähtud assigneeringud:

2 038 745 000

2019. aastast mitteautomaatselt üle kantud assigneeringud:

---

2019. aastast automaatselt üle kantud assigneeringud:

274 260 660

2020. aasta sihtotstarbelisele tulule vastavad assigneeringud:

33 567 305

2019. aastast üle kantud, sihtotstarbelistele tulule vastavad assigneeringud:

32 413 449

Kokku:

2 378 986 414

| b) | Assigneeringute kasutamine 2020. aastal (eurodes) |
| --- | --- |

b)

Assigneeringute kasutamine 2020. aastal (eurodes)

kulukohustused:

2 258 910 984

tehtud maksed:

1 862 291 046

automaatselt üle kantud assigneeringud, sealhulgas sihtotstarbelisest tulust eraldatud assigneeringud:

395 843 062

mitteautomaatselt üle kantud assigneeringud:

74 900 000

tühistatud assigneeringud:

44 577 406

| c) | Tulu (eurodes) |
| --- | --- |

c)

Tulu (eurodes)

2020. aastal saadud tulu:

203 449 523

| d) | Bilansi summa 31. detsembri 2020. aasta seisuga (eurodes) |
| --- | --- |

d)

Bilansi summa 31. detsembri 2020. aasta seisuga (eurodes)

1 690 096 152

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et kulukohustustega seoti parlamendi eelarvesse kantud assigneeringutest 95,7 % (1 950 750 955 eurot) ja tühistamismäär oli 0,8 %; märgib rahuloluga, et nagu varasematelgi aastatel, saavutati eelarve täitmisel väga kõrge määr; märgib, et maksete kogusumma oli 1 590 035 012 eurot, mille tulemusel oli maksete assigneeringute täitmise määr 81,5 %; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et kulukohustustega seoti parlamendi eelarvesse kantud assigneeringutest 95,7 % (1 950 750 955 eurot) ja tühistamismäär oli 0,8 %; märgib rahuloluga, et nagu varasematelgi aastatel, saavutati eelarve täitmisel väga kõrge määr; märgib, et maksete kogusumma oli 1 590 035 012 eurot, mille tulemusel oli maksete assigneeringute täitmise määr 81,5 %;

| 6. | rõhutab asjaolu, et 2020. aasta tühistatud assigneeringud summas 17 292 007 eurot on peamiselt seotud hoonete, tootmise ja levitamise ning töötasude, arvutite ja telekommunikatsiooniga seotud kuludega; |
| --- | --- |

6.

rõhutab asjaolu, et 2020. aasta tühistatud assigneeringud summas 17 292 007 eurot on peamiselt seotud hoonete, tootmise ja levitamise ning töötasude, arvutite ja telekommunikatsiooniga seotud kuludega;

| 7. | märgib, et 2020. aastal kiideti kooskõlas finantsmääruse artiklitega 31 ja 49 heaks 12 ümberpaigutust, mille summa oli 183 933 785 eurot, st 9 % lõplikest assigneeringutest; märgib, et 76,4 % ümberpaigutatud vahenditest oli seotud parlamendi kinnisvarapoliitikaga ja suures osas Wiertzi hoone ostu ja Adenauer II hoone projekti iga-aastaste maksete rahastamisega; |
| --- | --- |

7.

märgib, et 2020. aastal kiideti kooskõlas finantsmääruse artiklitega 31 ja 49 heaks 12 ümberpaigutust, mille summa oli 183 933 785 eurot, st 9 % lõplikest assigneeringutest; märgib, et 76,4 % ümberpaigutatud vahenditest oli seotud parlamendi kinnisvarapoliitikaga ja suures osas Wiertzi hoone ostu ja Adenauer II hoone projekti iga-aastaste maksete rahastamisega;

Kontrollikoja arvamused 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 8. | tuletab meelde, et kontrollikoda koostab erihinnangu kõikide liidu institutsioonide kui ühtse poliitikavaldkondade rühma haldus- ja muude kulude kohta; rõhutab, et haldus- ja seonduvad kulud hõlmavad personalikulusid (palgad, toetused ja pensionid), mis moodustavad kõigist halduskuludest 60 %, ning hoonete, seadmete, energia, kommunikatsiooni ja infotehnoloogiaga seotud kulusid; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et kontrollikoda koostab erihinnangu kõikide liidu institutsioonide kui ühtse poliitikavaldkondade rühma haldus- ja muude kulude kohta; rõhutab, et haldus- ja seonduvad kulud hõlmavad personalikulusid (palgad, toetused ja pensionid), mis moodustavad kõigist halduskuludest 60 %, ning hoonete, seadmete, energia, kommunikatsiooni ja infotehnoloogiaga seotud kulusid;

| 9. | märgib, et üldiselt võib auditi tõendusmaterjali põhjal järeldada, et halduskuludes olulisel määral vigu ei esinenud; |
| --- | --- |

9.

märgib, et üldiselt võib auditi tõendusmaterjali põhjal järeldada, et halduskuludes olulisel määral vigu ei esinenud;

| 10. | märgib murega, et kontrollikoda leidis oma 2020. aasta eelarve täitmist käsitlevas aastaaruandes, et kahes makses esines vigu: i) IT-teenuste eest maksti liiga palju raha, mis tulenes lepingutingimuste ebaõigest kohaldamisest, ja ii) ühele parlamendiliikmele maksti ekslikult päevaraha, kuna kohalolekunimekirjas oli viga; peab kahetsusväärseks, et olemasolev kontrollisüsteem ei hoidnud ära ega avastanud neid vigu; palub Euroopa Parlamendil selgitada, kuidas kõnealused vead tekkisid ja milliseid meetmeid on võetud nende parandamiseks, ning tagada, et need ei saaks tulevikus uuesti juhtuda, ning tagada, et ta maksab päevaraha liikmetele, kellel on selleks õigus, alles 2022. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

10.

märgib murega, et kontrollikoda leidis oma 2020. aasta eelarve täitmist käsitlevas aastaaruandes, et kahes makses esines vigu: i) IT-teenuste eest maksti liiga palju raha, mis tulenes lepingutingimuste ebaõigest kohaldamisest, ja ii) ühele parlamendiliikmele maksti ekslikult päevaraha, kuna kohalolekunimekirjas oli viga; peab kahetsusväärseks, et olemasolev kontrollisüsteem ei hoidnud ära ega avastanud neid vigu; palub Euroopa Parlamendil selgitada, kuidas kõnealused vead tekkisid ja milliseid meetmeid on võetud nende parandamiseks, ning tagada, et need ei saaks tulevikus uuesti juhtuda, ning tagada, et ta maksab päevaraha liikmetele, kellel on selleks õigus, alles 2022. aasta lõpuks;

| 11. | märgib, et parlament nõustus ärakuulamismenetluses kontrollikoja soovitusega; märgib, et 2019. aastal lõi parlament projekti, mille eesmärk on automatiseerida kohaloleku registreerimine biomeetrilise tehnoloogia abil kohalolijate kesknimekirjas, ning allkirjastas selle projekti kohta sõlmitud lepingu 2020. aasta lõpus; rõhutab, et biomeetriliste andmete ulatuslikku töötlemist tuleks vältida; palub juhatusel töötada välja alternatiivne lahendus, mis biomeetriliste andmete töötlemist ei hõlma ja millega tagatakse, et päevaraha saavad üksnes need parlamendiliikmed, kellel on sellele õigus; peab kahetsusväärseks, et kuigi Euroopa Andmekaitseinspektor esitas 2021. aasta märtsi lõpus negatiivse arvamuse, mida ta kordas oma 2021. aasta aruandes, milles märgiti, et Euroopa Parlament peaks andmekaitsevaldkonnas kaaluma vähem sekkuvaid alternatiive, projekti siiski jätkati; |
| --- | --- |

11.

märgib, et parlament nõustus ärakuulamismenetluses kontrollikoja soovitusega; märgib, et 2019. aastal lõi parlament projekti, mille eesmärk on automatiseerida kohaloleku registreerimine biomeetrilise tehnoloogia abil kohalolijate kesknimekirjas, ning allkirjastas selle projekti kohta sõlmitud lepingu 2020. aasta lõpus; rõhutab, et biomeetriliste andmete ulatuslikku töötlemist tuleks vältida; palub juhatusel töötada välja alternatiivne lahendus, mis biomeetriliste andmete töötlemist ei hõlma ja millega tagatakse, et päevaraha saavad üksnes need parlamendiliikmed, kellel on sellele õigus; peab kahetsusväärseks, et kuigi Euroopa Andmekaitseinspektor esitas 2021. aasta märtsi lõpus negatiivse arvamuse, mida ta kordas oma 2021. aasta aruandes, milles märgiti, et Euroopa Parlament peaks andmekaitsevaldkonnas kaaluma vähem sekkuvaid alternatiive, projekti siiski jätkati;

| 12. | rõhutab, et kontrollikoda uuris eelkõige liidu institutsioonide hankemenetlusi oma töötajatele isikukaitsevahendite ostmiseks aastal 2020; märgib, et kontrollikoda kontrollis parlamendi korraldatud kolme hankemenetlust kaitsemaskide, temperatuuriandurite ja COVID-19 testide ostmiseks; peab kahetsusväärseks kulusid, mis tulenevad järjestikustest otsustest osta ja kasutada erinevaid temperatuuridetektorite mudeleid, kuni leiti praegustele vajadustele kõige sobivam mudel; rõhutab, et varustuse kiireloomuline hankimine COVID-19 pandeemia alguses oli keeruline, kuna nõudlus oli suur ning avaliku sektori hankijate ja riikide vahel valitses konkurents; märgib, et ühe riidest maskide ostmisega seotud juhtumi puhul leidis kontrollkoda, et parlamendi poolt hankedokumentides sätestatud nõuded olid liiga üldised, et hinnata nende täitmist, ning et edukad pakkujad ei lisanud oma pakkumises täielikke tõendeid selle kohta, et kõik minimaalsed kvaliteedinõuded olid lepingu sõlmimise ajal täidetud, näiteks tõendeid, mis puudutasid vastavust tehnilistele spetsifikatsioonidele või maskide vastupidavust; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et kontrollikoda uuris eelkõige liidu institutsioonide hankemenetlusi oma töötajatele isikukaitsevahendite ostmiseks aastal 2020; märgib, et kontrollikoda kontrollis parlamendi korraldatud kolme hankemenetlust kaitsemaskide, temperatuuriandurite ja COVID-19 testide ostmiseks; peab kahetsusväärseks kulusid, mis tulenevad järjestikustest otsustest osta ja kasutada erinevaid temperatuuridetektorite mudeleid, kuni leiti praegustele vajadustele kõige sobivam mudel; rõhutab, et varustuse kiireloomuline hankimine COVID-19 pandeemia alguses oli keeruline, kuna nõudlus oli suur ning avaliku sektori hankijate ja riikide vahel valitses konkurents; märgib, et ühe riidest maskide ostmisega seotud juhtumi puhul leidis kontrollkoda, et parlamendi poolt hankedokumentides sätestatud nõuded olid liiga üldised, et hinnata nende täitmist, ning et edukad pakkujad ei lisanud oma pakkumises täielikke tõendeid selle kohta, et kõik minimaalsed kvaliteedinõuded olid lepingu sõlmimise ajal täidetud, näiteks tõendeid, mis puudutasid vastavust tehnilistele spetsifikatsioonidele või maskide vastupidavust;

Siseaudiitori aastaaruanne

| 13. | märgib, et vastutava komisjoni ja siseaudiitori 30. novembri 2021. aasta koosolekul tutvustas siseaudiitor oma aastaaruannet ning kirjeldas kinnitavaid auditeid, mida ta oli teinud ja mille kohta ta oli aru andnud ning mis hõlmasid 2020. aastal järgmisi teemasid:






  — | külastusrühmade audit (kommunikatsiooni peadirektoraat (DG COMM)); |
| --- | --- | --- |

13.

märgib, et vastutava komisjoni ja siseaudiitori 30. novembri 2021. aasta koosolekul tutvustas siseaudiitor oma aastaaruannet ning kirjeldas kinnitavaid auditeid, mida ta oli teinud ja mille kohta ta oli aru andnud ning mis hõlmasid 2020. aastal järgmisi teemasid:

—

külastusrühmade audit (kommunikatsiooni peadirektoraat (DG COMM));

| — | Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste rahastamise audit (Finantsküsimuste peadirektoraat (DG FINS)); |
| --- | --- |

—

Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste rahastamise audit (Finantsküsimuste peadirektoraat (DG FINS));

| — | teine aruanne infosüsteemide auditi kohta: identiteedi- ja pääsuhalduse süsteem (DG IPOL, DG FINS, DG LINC, DG TRAD ja DG ITEC); |
| --- | --- |

—

teine aruanne infosüsteemide auditi kohta: identiteedi- ja pääsuhalduse süsteem (DG IPOL, DG FINS, DG LINC, DG TRAD ja DG ITEC);

| — | parlamendi andmekaitseraamistiku esialgne läbivaatamine; |
| --- | --- |

—

parlamendi andmekaitseraamistiku esialgne läbivaatamine;

| — | siseauditi aruannetes nimetatud pooleliolevate meetmete järelkontroll – 2020. aasta 1. ja 2. etapp; |
| --- | --- |

—

siseauditi aruannetes nimetatud pooleliolevate meetmete järelkontroll – 2020. aasta 1. ja 2. etapp;

| 14. | kiidab heaks ja toetab järgmisi meetmeid, milles siseaudiitor on vastutava peadirektoraadiga kokku leppinud kinnituse andmise tulemusel, et:






  — | seoses külastusrühmade auditiga parandada maksete korrektsuse tagamist ja rahalise toetuse andmist käsitlevate reeglite rakendamise tõhusust, sealhulgas tagada rahastamiskõlblike kulude ja nende maksmise tingimuste ning iga külastuse abikõlblikkuse perioodi parem määratlemine; suurendada toetuse ja külastusega otseselt seotud tegelike kulude omavahelist vastavust; viia lõpule 2017. aasta järelkontrollid ja algatada iga-aastane kontrolliprogramm kõigi järgnevate aastate kohta ning tugevdada hüvitiste eelkontrolli; ratifitseerida reisibüroode lepingulised kohustused parlamendi ees, kui nad tegutsevad rühmajuhtidena; selgitada külastusrühmi käsitlevaid reegleid, et vähendada riski, et rahalist toetust eraldatakse tegevustele, mis ei ole otseselt seotud külastusrühmade programmiga; |
| --- | --- | --- |

14.

kiidab heaks ja toetab järgmisi meetmeid, milles siseaudiitor on vastutava peadirektoraadiga kokku leppinud kinnituse andmise tulemusel, et:

—

seoses külastusrühmade auditiga parandada maksete korrektsuse tagamist ja rahalise toetuse andmist käsitlevate reeglite rakendamise tõhusust, sealhulgas tagada rahastamiskõlblike kulude ja nende maksmise tingimuste ning iga külastuse abikõlblikkuse perioodi parem määratlemine; suurendada toetuse ja külastusega otseselt seotud tegelike kulude omavahelist vastavust; viia lõpule 2017. aasta järelkontrollid ja algatada iga-aastane kontrolliprogramm kõigi järgnevate aastate kohta ning tugevdada hüvitiste eelkontrolli; ratifitseerida reisibüroode lepingulised kohustused parlamendi ees, kui nad tegutsevad rühmajuhtidena; selgitada külastusrühmi käsitlevaid reegleid, et vähendada riski, et rahalist toetust eraldatakse tegevustele, mis ei ole otseselt seotud külastusrühmade programmiga;

| — | seoses Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti rahastamise auditeerimise esimese faasiga tunnistada, et ametil olid väga piiratud vahendid uute juhtimis- ja kontrollimenetluste loomiseks; arvestades, et Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti ja finantsküsimuste peadirektoraadi (DG FINS) ühiste või kattuvate vastutusalade puhul on jätkuvalt võimalusi koostöö edasiseks tõhustamiseks, mis on ette nähtud registreerimisprotsessi reguleerivate peamiste õigusaktidega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1141/2014 (2) koos hilisemate muudatustega), eelkõige selle artikliga 28; määrata kindlaks registreerimismenetlust reguleerivad sätted, mille selgust, asjakohasust ja kohaldamise lihtsust võiks parandada; |
| --- | --- |

—

seoses Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti rahastamise auditeerimise esimese faasiga tunnistada, et ametil olid väga piiratud vahendid uute juhtimis- ja kontrollimenetluste loomiseks; arvestades, et Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti ja finantsküsimuste peadirektoraadi (DG FINS) ühiste või kattuvate vastutusalade puhul on jätkuvalt võimalusi koostöö edasiseks tõhustamiseks, mis on ette nähtud registreerimisprotsessi reguleerivate peamiste õigusaktidega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1141/2014 (2) koos hilisemate muudatustega), eelkõige selle artikliga 28; määrata kindlaks registreerimismenetlust reguleerivad sätted, mille selgust, asjakohasust ja kohaldamise lihtsust võiks parandada;

| — | seoses teise aruandega infosüsteemide auditi kohta hallata identimis- ja juurdepääsusüsteemi, vähendades rakenduse andmebaasile eesõigusega juurdepääsu andmist tootmiskeskkonnas absoluutse miinimumini; tõhustada rakenduste andmebaasidele ja rakenduste vahelistele kontodele juurdepääsu kontrolli; tõhustada individuaalse juurdepääsuõiguse haldamist, et kindlaks määrata juurdepääsukontrolli reeglid ja paremini jälgida individuaalseid juurdepääsuõigusi; |
| --- | --- |

—

seoses teise aruandega infosüsteemide auditi kohta hallata identimis- ja juurdepääsusüsteemi, vähendades rakenduse andmebaasile eesõigusega juurdepääsu andmist tootmiskeskkonnas absoluutse miinimumini; tõhustada rakenduste andmebaasidele ja rakenduste vahelistele kontodele juurdepääsu kontrolli; tõhustada individuaalse juurdepääsuõiguse haldamist, et kindlaks määrata juurdepääsukontrolli reeglid ja paremini jälgida individuaalseid juurdepääsuõigusi;

| — | seoses 17. veebruaril 2021 vastu võetud parlamendi andmekaitseraamistiku esialgse läbivaatamisega tõhustada vastutavate töötlejate suutlikkust järgida määrust (EL) 2018/1725 (3) ning suurendada isikuandmete töötlemisega tegelevate töötajate teadlikkust; tagada, et andmekaitseteenistus on piisavalt mehitatud; tagada parlamendi isikuandmete töötlemise keskregistri kiire ajakohastamine; tõsta isikuandmeid töötlevate IT-süsteemide turvalisuse taset; parandada juurdepääsu tühistamise haldamist; |
| --- | --- |

—

seoses 17. veebruaril 2021 vastu võetud parlamendi andmekaitseraamistiku esialgse läbivaatamisega tõhustada vastutavate töötlejate suutlikkust järgida määrust (EL) 2018/1725 (3) ning suurendada isikuandmete töötlemisega tegelevate töötajate teadlikkust; tagada, et andmekaitseteenistus on piisavalt mehitatud; tagada parlamendi isikuandmete töötlemise keskregistri kiire ajakohastamine; tõsta isikuandmeid töötlevate IT-süsteemide turvalisuse taset; parandada juurdepääsu tühistamise haldamist;

| 15. | märgib, et 2020. aasta järelmeetmete tulemusena lõpetati 61 meedet 108-st, mida oli analüüsitud ja mille rakendamiseks kokkulepitud tähtaeg olid möödunud; märgib, et asjaomaste auditiaruannete põhjal kindlaks määratud ülejäänud 47 pooleliolevast meetmest 15 on seotud märkimisväärse riskiga; peab kahetsusväärseks, et mõnda eespool nimetatud meedet soovitati juba mitu aastat tagasi, kuid neid ei ole veel rakendatud; ootab, et eri peadirektoraadid tagaksid, et hilinenud meetmed viiakse viivitamatult lõpule ja et kokkulepitud meetmed rakendatakse vastavalt siseaudiitori aastaaruandes sätestatud tähtaegadele; kutsub peasekretäri üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru järelejäävate meetmete lõpetamise kohta eelarvekontrollikomisjonis 2022. aasta septembris ja novembris toimuvatel kuulamistel; |
| --- | --- |

15.

märgib, et 2020. aasta järelmeetmete tulemusena lõpetati 61 meedet 108-st, mida oli analüüsitud ja mille rakendamiseks kokkulepitud tähtaeg olid möödunud; märgib, et asjaomaste auditiaruannete põhjal kindlaks määratud ülejäänud 47 pooleliolevast meetmest 15 on seotud märkimisväärse riskiga; peab kahetsusväärseks, et mõnda eespool nimetatud meedet soovitati juba mitu aastat tagasi, kuid neid ei ole veel rakendatud; ootab, et eri peadirektoraadid tagaksid, et hilinenud meetmed viiakse viivitamatult lõpule ja et kokkulepitud meetmed rakendatakse vastavalt siseaudiitori aastaaruandes sätestatud tähtaegadele; kutsub peasekretäri üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru järelejäävate meetmete lõpetamise kohta eelarvekontrollikomisjonis 2022. aasta septembris ja novembris toimuvatel kuulamistel;

| 16. | märgib, et vastavalt finantsmääruse artikli 118 lõikele 9 ei ole parlamendi siseauditi aruanded enam avalikkusele pärast seda kättesaadavad, kui siseaudiitor on need lõplikult vormistanud; märgib, et tegelikult avaldatakse need alles siis, kui kõik soovitused on rakendatud; peab kahetsusväärseks, et see toob kaasa avaldamise de facto hilinemise mitmeks aastaks; peab samuti kahetsusväärseks, et parlamendiliikmed võivad neid lugeda vaid turvalises lugemissaalis, kuni soovitatud meetmeid ei ole ellu viidud; kutsub juhatust üles võimaldama parlamendiliikmetele kohest ja täielikku juurdepääsu siseauditi aruannetele; kutsub juhatust ka üles tegema kõik siseauditi aruanded üldsusele kättesaadavaks aasta pärast nende lõplikku vormistamist, kui siseaudiitor on kinnitanud eelmise aasta soovituste elluviimiseks võetud meetmed; tuletab meelde, et soovituste kinnitamine ei eelda kõigi soovituste täielikku elluviimist; |
| --- | --- |

16.

märgib, et vastavalt finantsmääruse artikli 118 lõikele 9 ei ole parlamendi siseauditi aruanded enam avalikkusele pärast seda kättesaadavad, kui siseaudiitor on need lõplikult vormistanud; märgib, et tegelikult avaldatakse need alles siis, kui kõik soovitused on rakendatud; peab kahetsusväärseks, et see toob kaasa avaldamise de facto hilinemise mitmeks aastaks; peab samuti kahetsusväärseks, et parlamendiliikmed võivad neid lugeda vaid turvalises lugemissaalis, kuni soovitatud meetmeid ei ole ellu viidud; kutsub juhatust üles võimaldama parlamendiliikmetele kohest ja täielikku juurdepääsu siseauditi aruannetele; kutsub juhatust ka üles tegema kõik siseauditi aruanded üldsusele kättesaadavaks aasta pärast nende lõplikku vormistamist, kui siseaudiitor on kinnitanud eelmise aasta soovituste elluviimiseks võetud meetmed; tuletab meelde, et soovituste kinnitamine ei eelda kõigi soovituste täielikku elluviimist;

Parlamendi administratsiooni ja juhatuse eelmise eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonide järelmeetmed

| 17. | võtab teadmiseks kirjalikud vastused, mis esitati parlamendi eelarvekontrollikomisjonile 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva resolutsiooni kohta 17. septembril 2021, ja peasekretäri esitluse, milles käsitleti parlamendi 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas resolutsioonis tõstatatud eri küsimusi ja nõudmisi, ning sellele järgnenud parlamendiliikmetega toimunud arvamuste vahetuse; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks kirjalikud vastused, mis esitati parlamendi eelarvekontrollikomisjonile 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva resolutsiooni kohta 17. septembril 2021, ja peasekretäri esitluse, milles käsitleti parlamendi 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas resolutsioonis tõstatatud eri küsimusi ja nõudmisi, ning sellele järgnenud parlamendiliikmetega toimunud arvamuste vahetuse;

| 18. | märgib, et kui täiskogu nõuab, et parlament rakendaks eri reegleid või meetmeid, peaksid selliseid reegleid või meetmeid põhjalikult kontrollima ja nende üle hääletama nii juhatus vastavalt kodukorra artiklile 25 ja V lisale ning finantsmääruse artiklitele 6 ja 166 kui ka parlamendi administratsioon; märgib, et täiskogu on andnud juhatusele volitused otsustada kõigi parlamendiliikmete haldus-, personali- ja korralduslike küsimuste üle; rõhutab eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tähtsust ja palub, et kõiki täiskogu poolt vastu võetud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuseid jälgitaks põhjalikult; |
| --- | --- |

18.

märgib, et kui täiskogu nõuab, et parlament rakendaks eri reegleid või meetmeid, peaksid selliseid reegleid või meetmeid põhjalikult kontrollima ja nende üle hääletama nii juhatus vastavalt kodukorra artiklile 25 ja V lisale ning finantsmääruse artiklitele 6 ja 166 kui ka parlamendi administratsioon; märgib, et täiskogu on andnud juhatusele volitused otsustada kõigi parlamendiliikmete haldus-, personali- ja korralduslike küsimuste üle; rõhutab eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tähtsust ja palub, et kõiki täiskogu poolt vastu võetud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuseid jälgitaks põhjalikult;

| 19. | palub peasekretäril esitada käesolev resolutsioon juhatusele ja tuua esile kõik meetmed, mille juhatus peab võtma, ja otsused, mille see peab tegema; kutsub peasekretäri üles koostama tegevuskava ja ajakava, mis võimaldavad juhatusel võtta järelmeetmeid ja/või reageerida nõudmistele ja soovitustele, mis sisalduvad parlamendi resolutsioonides eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, ning lisada vastuvõetud ja rakendatud meetmed iga-aastasesse järelevalvedokumenti; palub peasekretäril ja eelarve eest vastutaval asepresidendil pidada Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoniga nimetatud tegevuskava rakendamisega seotud küsimustes korrapäraseid arutelusid; |
| --- | --- |

19.

palub peasekretäril esitada käesolev resolutsioon juhatusele ja tuua esile kõik meetmed, mille juhatus peab võtma, ja otsused, mille see peab tegema; kutsub peasekretäri üles koostama tegevuskava ja ajakava, mis võimaldavad juhatusel võtta järelmeetmeid ja/või reageerida nõudmistele ja soovitustele, mis sisalduvad parlamendi resolutsioonides eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, ning lisada vastuvõetud ja rakendatud meetmed iga-aastasesse järelevalvedokumenti; palub peasekretäril ja eelarve eest vastutaval asepresidendil pidada Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoniga nimetatud tegevuskava rakendamisega seotud küsimustes korrapäraseid arutelusid;

| 20. | kordab üleskutset, et juhatus parandaks oma otsustusprotsessi läbipaistvust, pidades eelkõige silmas asjakohaste dokumentide ja teabe õigeaegset avaldamist oma veebisaidil; |
| --- | --- |

20.

kordab üleskutset, et juhatus parandaks oma otsustusprotsessi läbipaistvust, pidades eelkõige silmas asjakohaste dokumentide ja teabe õigeaegset avaldamist oma veebisaidil;

| 21. | palub administratsioonil kaaluda juhatuse protokollide heakskiitmist kirjalikus menetluses, et vältida vähemalt ühe kuu pikkust avaldamisega de facto viivitamist, kuni juhatus tuleb uuesti kokku protokollide kinnitamiseks, ja seda, et protokollid tehtaks kohe pärast kinnitamist parlamendi sisevõrgus ja internetisaidil kättesaadavaks; |
| --- | --- |

21.

palub administratsioonil kaaluda juhatuse protokollide heakskiitmist kirjalikus menetluses, et vältida vähemalt ühe kuu pikkust avaldamisega de facto viivitamist, kuni juhatus tuleb uuesti kokku protokollide kinnitamiseks, ja seda, et protokollid tehtaks kohe pärast kinnitamist parlamendi sisevõrgus ja internetisaidil kättesaadavaks;

| 22. | märgib, et parlamendi ametnike kohaloluga liidu delegatsioonides või muudes organites püütakse tugevdada parlamendi suhteid piirkondliku organisatsiooniga; kordab siiski muret, mida väljendati juba eelmisel aastal juhatuse 11. veebruari 2019. aasta otsuse pärast, mis käsitleb parlamentaarset toetust Euroopa Liidu missioonile ASEANis Jakartas, Euroopa Liidu delegatsioonile Aafrika Liidus Addis Abebas ja Euroopa Liidu delegatsioonile ÜROs New Yorgis; nõuab põhjalikku kulude-tulude analüüsi, et põhjendada mis tahes uut otsust, mõõdetavaid näitajaid iga-aastase tulemuslikkuse hindamiseks, ja seda, et Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni hoitaks kursis; |
| --- | --- |

22.

märgib, et parlamendi ametnike kohaloluga liidu delegatsioonides või muudes organites püütakse tugevdada parlamendi suhteid piirkondliku organisatsiooniga; kordab siiski muret, mida väljendati juba eelmisel aastal juhatuse 11. veebruari 2019. aasta otsuse pärast, mis käsitleb parlamentaarset toetust Euroopa Liidu missioonile ASEANis Jakartas, Euroopa Liidu delegatsioonile Aafrika Liidus Addis Abebas ja Euroopa Liidu delegatsioonile ÜROs New Yorgis; nõuab põhjalikku kulude-tulude analüüsi, et põhjendada mis tahes uut otsust, mõõdetavaid näitajaid iga-aastase tulemuslikkuse hindamiseks, ja seda, et Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni hoitaks kursis;

COVID-19

| 23. | tuletab meelde, et 2020. aastat iseloomustasid COVID-19 pandeemiast tingitud probleemid, mis tõid kaasa põhjalikke muudatusi parlamendi töömeetodites; väljendab rahulolu, et parlament on alates pandeemiakriisi algusest ja kogu selle kestel teinud sageli enneolematuid otsuseid, mille eesmärk on vähendada ohtu parlamendiliikmetele ja töötajatele, tagades samas, et parlament on võimeline jätkama oma põhitegevust, näidates üles praktilist solidaarsust vastuvõtvate kogukondadega; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et 2020. aastat iseloomustasid COVID-19 pandeemiast tingitud probleemid, mis tõid kaasa põhjalikke muudatusi parlamendi töömeetodites; väljendab rahulolu, et parlament on alates pandeemiakriisi algusest ja kogu selle kestel teinud sageli enneolematuid otsuseid, mille eesmärk on vähendada ohtu parlamendiliikmetele ja töötajatele, tagades samas, et parlament on võimeline jätkama oma põhitegevust, näidates üles praktilist solidaarsust vastuvõtvate kogukondadega;

| 24. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal loodi Brüsselis parlamendi ruumides COVID-19 testimiskeskus ning et testimisvõimalused loodi ka Luxembourgis ja Strasbourgis; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal loodi Brüsselis parlamendi ruumides COVID-19 testimiskeskus ning et testimisvõimalused loodi ka Luxembourgis ja Strasbourgis;

| 25. | väljendab rahulolu asjaolu üle, et parlament on suutnud tagada eespool nimetatu tänu oma organisatsioonilisele paindlikkusele ja võimele rakendada uusi töömeetodeid, eelkõige kaugtööd ja kaugosalemist; |
| --- | --- |

25.

väljendab rahulolu asjaolu üle, et parlament on suutnud tagada eespool nimetatu tänu oma organisatsioonilisele paindlikkusele ja võimele rakendada uusi töömeetodeid, eelkõige kaugtööd ja kaugosalemist;

| 26. | tunnustab parlamendi ja selle IT-teenistuste 2020. aastal tehtud märkimisväärseid pingutusi anda parlamendiliikmetele, töötajatele, registreeritud assistentidele ja praktikantidele viivitamata elektroonilised seadmed kaugtööks; palub siiski teada anda, millised on seadmete ostukriteeriumid ja millised praktilised kaalutlused mõjutasid otsust osta praegu kasutatavad Surface seadmed; rõhutab murega parlamendiliikmete ja registreeritud assistentide seadmetega seotud tehnilisi probleeme, nagu järsud katkestused, dokumentide kadumine, ülekuumenemine, aku väike maht ja halb ühenduvus videokõnede ajal; |
| --- | --- |

26.

tunnustab parlamendi ja selle IT-teenistuste 2020. aastal tehtud märkimisväärseid pingutusi anda parlamendiliikmetele, töötajatele, registreeritud assistentidele ja praktikantidele viivitamata elektroonilised seadmed kaugtööks; palub siiski teada anda, millised on seadmete ostukriteeriumid ja millised praktilised kaalutlused mõjutasid otsust osta praegu kasutatavad Surface seadmed; rõhutab murega parlamendiliikmete ja registreeritud assistentide seadmetega seotud tehnilisi probleeme, nagu järsud katkestused, dokumentide kadumine, ülekuumenemine, aku väike maht ja halb ühenduvus videokõnede ajal;

| 27. | peab kahetsusväärseks olukorda, kus Schumani praktikandid, kelle praktika kestis 2020. aasta märtsist juulini, tegid alates oma praktika teisest nädalast kaugtööd; märgib, et komisjon ja nõukogu andsid oma praktikantidele võimaluse tulla oktoobris tagasi, et alustada viiekuulist täispraktikat uuesti; peab kahetsusväärseks personali peadirektoraadi (DG PERS)otsust anda Schumani praktikantidele see võimalus ainult juhul, kui nad oma praeguse praktika katkestavad; kutsub DG PERSi üles tagama oma praktikantide sarnastes olukordades võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

27.

peab kahetsusväärseks olukorda, kus Schumani praktikandid, kelle praktika kestis 2020. aasta märtsist juulini, tegid alates oma praktika teisest nädalast kaugtööd; märgib, et komisjon ja nõukogu andsid oma praktikantidele võimaluse tulla oktoobris tagasi, et alustada viiekuulist täispraktikat uuesti; peab kahetsusväärseks personali peadirektoraadi (DG PERS)otsust anda Schumani praktikantidele see võimalus ainult juhul, kui nad oma praeguse praktika katkestavad; kutsub DG PERSi üles tagama oma praktikantide sarnastes olukordades võrdne kohtlemine;

| 28. | väljendab heameelt asjaolu üle, et digiteeritud protsessid hõlmasid kaugkoosolekute ja kaughääletussüsteemide korraldamist täiskogus ja parlamendikomisjonides ning võimaldasid parlamendil tööd jätkata, sealhulgas Strasbourgi osaistungjärkude ajal, mis peatati enamikuks 2020. aastast; märgib, et Strasbourgi osaistungjärkude peatamine aitas parlamendi peasekretariaadi andmetel hoida kokku 26 260 608 eurot, vähendades samal ajal märkimisväärselt parlamendi CO2-jalajälge; tunnistab, et need erakorralised asjaolud olid ajutised; kutsub parlamendi presidenti üles võimaldama parlamendiliikmete kaugosalemist, kuni COVID-19 pandeemia on viidud ohutule tasemele; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt asjaolu üle, et digiteeritud protsessid hõlmasid kaugkoosolekute ja kaughääletussüsteemide korraldamist täiskogus ja parlamendikomisjonides ning võimaldasid parlamendil tööd jätkata, sealhulgas Strasbourgi osaistungjärkude ajal, mis peatati enamikuks 2020. aastast; märgib, et Strasbourgi osaistungjärkude peatamine aitas parlamendi peasekretariaadi andmetel hoida kokku 26 260 608 eurot, vähendades samal ajal märkimisväärselt parlamendi CO2-jalajälge; tunnistab, et need erakorralised asjaolud olid ajutised; kutsub parlamendi presidenti üles võimaldama parlamendiliikmete kaugosalemist, kuni COVID-19 pandeemia on viidud ohutule tasemele;

| 29. | väljendab kaguosalusega seoses rahulolu, et keeruka ja mitmekeelse lahenduse kasutuselevõtmine, mis nõuaks tavaliselt kuid, kui mitte aastaid, toimus vaid mõne nädalaga; rõhutab, et kaughääletussüsteem loodi vastavalt valimisseaduse ja parlamendiliikmete põhimääruse asjakohastele sätetele ning et seda süsteemi, mis on kasutusel alates 2020. aasta märtsist, on pidevalt ajakohastatud ja täiustatud; väljendab rahulolu, et alates märtsist kuni 2020. aasta oktoobrini on selle süsteemi kaudu korraldatud 143 hääletusvooru ja peaaegu 10 000 hääletust; |
| --- | --- |

29.

väljendab kaguosalusega seoses rahulolu, et keeruka ja mitmekeelse lahenduse kasutuselevõtmine, mis nõuaks tavaliselt kuid, kui mitte aastaid, toimus vaid mõne nädalaga; rõhutab, et kaughääletussüsteem loodi vastavalt valimisseaduse ja parlamendiliikmete põhimääruse asjakohastele sätetele ning et seda süsteemi, mis on kasutusel alates 2020. aasta märtsist, on pidevalt ajakohastatud ja täiustatud; väljendab rahulolu, et alates märtsist kuni 2020. aasta oktoobrini on selle süsteemi kaudu korraldatud 143 hääletusvooru ja peaaegu 10 000 hääletust;

| 30. | rõhutab tõsist parlamendi tõlkide kuulmisprobleemide tekke ohtu, mida võib põhjustada töökorraldus, kus tõlkideni jõudev heli on kauglahenduse kasutamise tõttu sageli väga kehv; rõhutab tõlkide sellealaseid pingutusi ja kutsub juhatust üles tuletama osalejatele meelde, et nad kasutaksid asjakohaseid kõneseadmeid, et minimeerida häireid ja kohati ka kehva ühenduse kvaliteeti; tuletab meelde, et tõlgid on varasematel aegadel õigustatult keeldunud tõlkimast, kui helikvaliteet seda ei võimalda; |
| --- | --- |

30.

rõhutab tõsist parlamendi tõlkide kuulmisprobleemide tekke ohtu, mida võib põhjustada töökorraldus, kus tõlkideni jõudev heli on kauglahenduse kasutamise tõttu sageli väga kehv; rõhutab tõlkide sellealaseid pingutusi ja kutsub juhatust üles tuletama osalejatele meelde, et nad kasutaksid asjakohaseid kõneseadmeid, et minimeerida häireid ja kohati ka kehva ühenduse kvaliteeti; tuletab meelde, et tõlgid on varasematel aegadel õigustatult keeldunud tõlkimast, kui helikvaliteet seda ei võimalda;

| 31. | rõhutab, et suuline tõlge on komisjonide toimimiseks ja parlamendi eluks hädavajalik; tunnistab, et pandeemia põhjustatud ootamatute ja häirivate muutuste ja sellest tulenevate sanitaarpiirangute tõttu pidi administratsioon kiiresti leidma suulise tõlke teenuste osutamiseks teostatavad lahendused; rõhutab, et mõnel komisjoni istungil ei olnud kõiki nõutavaid keeli, mis raskendas mõnede liikmete osalemist ja vähendas nende suhtlusvõimalusi; mõistab, et kolm töökeelt on inglise, prantsuse ja saksa keel, kuid rõhutab kindlalt, et parlamendiliikme taotluse korral tuleks tagada ükskõik milline 24 ametlikust keelest; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et suuline tõlge on komisjonide toimimiseks ja parlamendi eluks hädavajalik; tunnistab, et pandeemia põhjustatud ootamatute ja häirivate muutuste ja sellest tulenevate sanitaarpiirangute tõttu pidi administratsioon kiiresti leidma suulise tõlke teenuste osutamiseks teostatavad lahendused; rõhutab, et mõnel komisjoni istungil ei olnud kõiki nõutavaid keeli, mis raskendas mõnede liikmete osalemist ja vähendas nende suhtlusvõimalusi; mõistab, et kolm töökeelt on inglise, prantsuse ja saksa keel, kuid rõhutab kindlalt, et parlamendiliikme taotluse korral tuleks tagada ükskõik milline 24 ametlikust keelest;

| 32. | palub peasekretäril seoses COVID-19 pandeemiaga nõuda, et kõik parlamendis teenuseid osutavad välised ettevõtted tagaksid oma töötajatele tööga seotud õigused ja töötingimused ning järgiksid rangelt valitsuse poolt seoses pandeemiaga kehtestatud meetmeid; |
| --- | --- |

32.

palub peasekretäril seoses COVID-19 pandeemiaga nõuda, et kõik parlamendis teenuseid osutavad välised ettevõtted tagaksid oma töötajatele tööga seotud õigused ja töötingimused ning järgiksid rangelt valitsuse poolt seoses pandeemiaga kehtestatud meetmeid;

| 33. | juhib tähelepanu asjaolule, et teatavad sanitaarmeetmed, mis on küll vajalikud, on märkimisväärselt halvendanud töötingimusi teatavates teenistustes, kusjuures eriti ilmekas on näide, et koopiaid tegevad töötajad töötavad endiselt kuude viisi teistest isoleeritult; nõuab, et sarnastes tulevastes olukordades kohaldatavates meetmetes võetaks arvesse töötajate vaimse tervise kaitset; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu asjaolule, et teatavad sanitaarmeetmed, mis on küll vajalikud, on märkimisväärselt halvendanud töötingimusi teatavates teenistustes, kusjuures eriti ilmekas on näide, et koopiaid tegevad töötajad töötavad endiselt kuude viisi teistest isoleeritult; nõuab, et sarnastes tulevastes olukordades kohaldatavates meetmetes võetaks arvesse töötajate vaimse tervise kaitset;

| 34. | peab kahetsusväärseks, et parlamendi kodukord ei näe praegu ette kaughääletamist, välja arvatud juhul, kui president tõendab erakorraliste asjaolude olemasolu; |
| --- | --- |

34.

peab kahetsusväärseks, et parlamendi kodukord ei näe praegu ette kaughääletamist, välja arvatud juhul, kui president tõendab erakorraliste asjaolude olemasolu;

| 35. | märgib, et puudub süsteem, mis tagaks, et parlamendiliikmed, kes ajutiselt põhjusega puuduvad, nagu ema- ja vanemapuhkus, saaksid jätkata oma põhiülesannete täitmist; peab seda problemaatiliseks, kuna see võib negatiivselt mõjutada kodanike esindatust parlamendis; rõhutab, et kui sellist korda ei ole ette nähtud, on oht, et parlamendiliikmeid ja nende valijaid diskrimineeritakse; rõhutab, et hääletamine Euroopa Parlamendi naisliikme poolt ei tohiks viia esindatuse puudumiseni, mis on murettekitav, kuna nooremaid, eriti naissoost parlamendiliikmeid ja nende valijaid mõjutab ema- ja vanemapuhkuse korralduse puudumine parlamendis ebaproportsionaalselt palju; tuletab meelde, et liikmesriikide parlamendiliikmete olukord samas olukorras on liikmesriigiti erinev; kutsub parlamendi põhiseaduskomisjoni üles pakkuma parlamendi kodukorra ja Euroopa Parlamendi valimisseaduse läbivaatamise teel teostatavaid ja ajaliselt piiratud lahendusi parlamendiliikmetele, kes ei saa mõjuvatel põhjustel aruteludel ja hääletusel sõna võtta, või nende ajutist asendamist; tuletab meelde, et päevarahad on jätkuvalt seotud füüsilise kohalolekuga parlamendi töökohtades; |
| --- | --- |

35.

märgib, et puudub süsteem, mis tagaks, et parlamendiliikmed, kes ajutiselt põhjusega puuduvad, nagu ema- ja vanemapuhkus, saaksid jätkata oma põhiülesannete täitmist; peab seda problemaatiliseks, kuna see võib negatiivselt mõjutada kodanike esindatust parlamendis; rõhutab, et kui sellist korda ei ole ette nähtud, on oht, et parlamendiliikmeid ja nende valijaid diskrimineeritakse; rõhutab, et hääletamine Euroopa Parlamendi naisliikme poolt ei tohiks viia esindatuse puudumiseni, mis on murettekitav, kuna nooremaid, eriti naissoost parlamendiliikmeid ja nende valijaid mõjutab ema- ja vanemapuhkuse korralduse puudumine parlamendis ebaproportsionaalselt palju; tuletab meelde, et liikmesriikide parlamendiliikmete olukord samas olukorras on liikmesriigiti erinev; kutsub parlamendi põhiseaduskomisjoni üles pakkuma parlamendi kodukorra ja Euroopa Parlamendi valimisseaduse läbivaatamise teel teostatavaid ja ajaliselt piiratud lahendusi parlamendiliikmetele, kes ei saa mõjuvatel põhjustel aruteludel ja hääletusel sõna võtta, või nende ajutist asendamist; tuletab meelde, et päevarahad on jätkuvalt seotud füüsilise kohalolekuga parlamendi töökohtades;

| 36. | tunneb heameelt parlamendi pingutuste ja eelkõige endise presidendi David Maria Sassoli isiklike püüdluste üle selles küsimuses pakkuda vastavalt juhatuse otsusele kaitsetus olukorras naistele nendes kolmes töökohas igapäevast solidaarset toitlustamist ja varjupaika; tunneb heameelt ka selle üle, et COVID-19 pandeemia esimesel aastal oli umbes 65 autojuhti vabatahtlikult nõus sõidutama arste, õdesid ja teisi meditsiinitöötajaid öösel haiglasse tööle; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt parlamendi pingutuste ja eelkõige endise presidendi David Maria Sassoli isiklike püüdluste üle selles küsimuses pakkuda vastavalt juhatuse otsusele kaitsetus olukorras naistele nendes kolmes töökohas igapäevast solidaarset toitlustamist ja varjupaika; tunneb heameelt ka selle üle, et COVID-19 pandeemia esimesel aastal oli umbes 65 autojuhti vabatahtlikult nõus sõidutama arste, õdesid ja teisi meditsiinitöötajaid öösel haiglasse tööle;

| 37. | väljendab rahulolu, et parlament jagas oma töötajatele COVID-19 pandeemia alguses korduvkasutatavaid riidest näomaske; märgib, et parlamendi hoonetes viibimise ajal on vaja kanda meditsiinilist näomaski EN14683 või hingamisteede kaitsevahendit FFP2, et tugevdada parlamendiliikmete ja töötajate kaitset ning vähendada veelgi nakkusohtlike hingamisteede osakeste eraldumist; |
| --- | --- |

37.

väljendab rahulolu, et parlament jagas oma töötajatele COVID-19 pandeemia alguses korduvkasutatavaid riidest näomaske; märgib, et parlamendi hoonetes viibimise ajal on vaja kanda meditsiinilist näomaski EN14683 või hingamisteede kaitsevahendit FFP2, et tugevdada parlamendiliikmete ja töötajate kaitset ning vähendada veelgi nakkusohtlike hingamisteede osakeste eraldumist;

| 38. | tunnustab parlamendi teenistusi nende otsuse eest jätkata pärast pandeemiat hübriidpressikonverentside hõlbustamist, kuna see võib soodustada Strasbourgis ja Brüsselis mitteviibivate ajakirjanike teavitamist Euroopa asjadest; soovitab arendada edasi audiovisuaal- ja muid vahendeid Brüsselis, Strasbourgis ja Euroopa Parlamendi büroodes, sealhulgas suurendada VoxBoxi suutlikkust ja ajakohastada pressikonverentsiruume Strasbourgis ja Brüsselis, et muuta need hübriidpressikonverentside jaoks sobivamaks; |
| --- | --- |

38.

tunnustab parlamendi teenistusi nende otsuse eest jätkata pärast pandeemiat hübriidpressikonverentside hõlbustamist, kuna see võib soodustada Strasbourgis ja Brüsselis mitteviibivate ajakirjanike teavitamist Euroopa asjadest; soovitab arendada edasi audiovisuaal- ja muid vahendeid Brüsselis, Strasbourgis ja Euroopa Parlamendi büroodes, sealhulgas suurendada VoxBoxi suutlikkust ja ajakohastada pressikonverentsiruume Strasbourgis ja Brüsselis, et muuta need hübriidpressikonverentside jaoks sobivamaks;

Parlamendi tegevuse keskkonnajalajälg

| 39. | rõhutab, et Euroopa Parlament peab olema esirinnas digitaalsemate, paindlikumate ja energiatõhusamate töömeetodite ja koosolekutavade kasutusele võtmisel ja järgimisel, COVID-19 pandeemia kogemustest õppimisel ning juba rakendatud tehnoloogiainvesteeringute ärakasutamisel; märgib, et endise presidendi David Maria Sassoli algatusel arutasid teemat „Parlamentaarse demokraatia ümbermõtestamine – tugevam Euroopa Parlament pärast COVID-19 pandeemiat“ käsitlevad teemarühmad 2021. aasta aprillist juulini parlamendis tehtava töö tulevikku seoses parlamendi järgmiste tegevusvaldkondadega: täiskogu, parlamendi õigused, teabevahetus, välisdiplomaatia ja sisemine korraldus; märgib, et teemarühmad esitasid lõpparuande, mis sisaldab soovitusi, mille rakendamist arutab juhatus; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et Euroopa Parlament peab olema esirinnas digitaalsemate, paindlikumate ja energiatõhusamate töömeetodite ja koosolekutavade kasutusele võtmisel ja järgimisel, COVID-19 pandeemia kogemustest õppimisel ning juba rakendatud tehnoloogiainvesteeringute ärakasutamisel; märgib, et endise presidendi David Maria Sassoli algatusel arutasid teemat „Parlamentaarse demokraatia ümbermõtestamine – tugevam Euroopa Parlament pärast COVID-19 pandeemiat“ käsitlevad teemarühmad 2021. aasta aprillist juulini parlamendis tehtava töö tulevikku seoses parlamendi järgmiste tegevusvaldkondadega: täiskogu, parlamendi õigused, teabevahetus, välisdiplomaatia ja sisemine korraldus; märgib, et teemarühmad esitasid lõpparuande, mis sisaldab soovitusi, mille rakendamist arutab juhatus;

| 40. | kutsub parlamenti üles oma 2023. aasta keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemi (EMAS) eesmärki COVID-19 pandeemia valguses ümber hindama; kordab oma üleskutset muuta praegust CO2 heite vähendamise kava, et saavutada CO2-neutraalsus, kasutades rahvusvaheliselt tunnustatud meetodit, kui see on valideeritud näiteks CO2 heite riigisisese maksustamise mehhanismina, mille abil ettevõtjad hindavad vabatahtlikult oma CO2-jalajälge ja seeläbi oma kasvuhoonegaaside heitkoguste maksumust; |
| --- | --- |

40.

kutsub parlamenti üles oma 2023. aasta keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemi (EMAS) eesmärki COVID-19 pandeemia valguses ümber hindama; kordab oma üleskutset muuta praegust CO2 heite vähendamise kava, et saavutada CO2-neutraalsus, kasutades rahvusvaheliselt tunnustatud meetodit, kui see on valideeritud näiteks CO2 heite riigisisese maksustamise mehhanismina, mille abil ettevõtjad hindavad vabatahtlikult oma CO2-jalajälge ja seeläbi oma kasvuhoonegaaside heitkoguste maksumust;

| 41. | märgib, et kolmele parlamendi Brüsseli hoonele (Martens, Campoamor ja Wayenbergi lasteaed) anti hiljuti rahvusvaheliselt tunnustatud keskkonnasertifikaat jätkusuutlikkuse kohta, BREEAMi tipptase, mis kinnitab parlamendi pikaajalist poliitikat ja meetmeid, mille eesmärk on muuta oma kinnisvaraportfell keskkonna seisukohalt järk-järgult eeskujulikuks; märgib, et praeguseks on parlamendi Brüsselis asuvatest hoonetest ainult neli hoonet (veerand hoonete koguarvust – Spinelli, Campoamor, Arendt, Montoyer Science) varustatud päikesepaneelidega ja et paigaldatud paneelide summaarne pindala moodustab vähem kui 2 % parlamendi Brüsselis asuvate hoonete kogu katusepinnast; märgib, et 2022. aasta lõpuks valmib kolm uut fotogalvaanikarajatist (100 m2 Montoyer 70 hoones, 200 m2 Spinelli hoones ja 52 m2 olemasolevate päikesepaneelide asendamine fotogalvaaniliste paneelidega Brandti hoones, mis tähendab, et 2022. aastal suureneb fotogalvaaniliste paneelidega varustatud kogupindala 64 %); |
| --- | --- |

41.

märgib, et kolmele parlamendi Brüsseli hoonele (Martens, Campoamor ja Wayenbergi lasteaed) anti hiljuti rahvusvaheliselt tunnustatud keskkonnasertifikaat jätkusuutlikkuse kohta, BREEAMi tipptase, mis kinnitab parlamendi pikaajalist poliitikat ja meetmeid, mille eesmärk on muuta oma kinnisvaraportfell keskkonna seisukohalt järk-järgult eeskujulikuks; märgib, et praeguseks on parlamendi Brüsselis asuvatest hoonetest ainult neli hoonet (veerand hoonete koguarvust – Spinelli, Campoamor, Arendt, Montoyer Science) varustatud päikesepaneelidega ja et paigaldatud paneelide summaarne pindala moodustab vähem kui 2 % parlamendi Brüsselis asuvate hoonete kogu katusepinnast; märgib, et 2022. aasta lõpuks valmib kolm uut fotogalvaanikarajatist (100 m2 Montoyer 70 hoones, 200 m2 Spinelli hoones ja 52 m2 olemasolevate päikesepaneelide asendamine fotogalvaaniliste paneelidega Brandti hoones, mis tähendab, et 2022. aastal suureneb fotogalvaaniliste paneelidega varustatud kogupindala 64 %);

| 42. | märgib, et praegu ei ole üheski parlamendi Strasbourgis asuvas hoones fotogalvaanilisi paneele, kuna rõhk on asetatud tõhusamatele energiasäästuvahenditele, st uute ülitõhusate soojuspumpade paigaldamisele; märgib, et teostatavusuuringud, mille põhjal otsustati mitte paigaldada päikesepaneele Strasbourgis asuvate hoonete katustele, pärinevad 2011. aastast, ja kordab, et päikesepaneelide hinnad on alates 2010. aastast langenud üle 80 %; kutsub juhatust üles hindama fotogalvaanikapaneelide paigaldamist 2023. aastaks, võttes arvesse tehnilist teostatavust ja kulutõhusust; |
| --- | --- |

42.

märgib, et praegu ei ole üheski parlamendi Strasbourgis asuvas hoones fotogalvaanilisi paneele, kuna rõhk on asetatud tõhusamatele energiasäästuvahenditele, st uute ülitõhusate soojuspumpade paigaldamisele; märgib, et teostatavusuuringud, mille põhjal otsustati mitte paigaldada päikesepaneele Strasbourgis asuvate hoonete katustele, pärinevad 2011. aastast, ja kordab, et päikesepaneelide hinnad on alates 2010. aastast langenud üle 80 %; kutsub juhatust üles hindama fotogalvaanikapaneelide paigaldamist 2023. aastaks, võttes arvesse tehnilist teostatavust ja kulutõhusust;

| 43. | kiidab heaks soojuspumpade ja koostootmisseadmestike paigaldamise Strasbourgi ja Brüsseli hoonetesse, et toota taastuvatest energiaallikatest elektrit ja soojust; kiidab heaks ka selle, et uus Adenaueri hoone Luxembourgis ehitati kõige kaasaegsemate keskkonnatehnikate järgi, kasutades muu hulgas geotermilist ja päikeseenergiat ning täielikult ka päevavalgust; kutsub parlamenti üles suurendama veelgi taastuvenergia osakaalu oma energiaallikate jaotuses ja eelkõige energiatootmises ning loobuma võimalikult kiiresti fossiilsetest kütustest; kutsub parlamenti üles avalikustama kõigi oma hoonete energiamärgised; |
| --- | --- |

43.

kiidab heaks soojuspumpade ja koostootmisseadmestike paigaldamise Strasbourgi ja Brüsseli hoonetesse, et toota taastuvatest energiaallikatest elektrit ja soojust; kiidab heaks ka selle, et uus Adenaueri hoone Luxembourgis ehitati kõige kaasaegsemate keskkonnatehnikate järgi, kasutades muu hulgas geotermilist ja päikeseenergiat ning täielikult ka päevavalgust; kutsub parlamenti üles suurendama veelgi taastuvenergia osakaalu oma energiaallikate jaotuses ja eelkõige energiatootmises ning loobuma võimalikult kiiresti fossiilsetest kütustest; kutsub parlamenti üles avalikustama kõigi oma hoonete energiamärgised;

| 44. | tuletab meelde, et energiatõhusad valgustuslahendused on hoonete kestlikkuse seisukohast oluline tegur; kiidab heaks, et võimalikkuse ja teostatavuse korral hinnatakse parlamendi hoonetes olemasoleva valgustuse asendamise võimalust madalama energiatarbega LED-valgustitega; peab kahetsusväärseks, et mitte kõik parlamendi bürood tema kolmes asukohas ei ole varustatud liikumisanduritega ja et on ilmnenud, et Spinelli hoone mitmes büroos liikumisandurid ei tööta; kutsub parlamenti üles tagama, et energiatarbimise vähendamiseks paigaldatakse kõikjal, kus see on võimalik, täielikus töökorras liikumisandurid; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et energiatõhusad valgustuslahendused on hoonete kestlikkuse seisukohast oluline tegur; kiidab heaks, et võimalikkuse ja teostatavuse korral hinnatakse parlamendi hoonetes olemasoleva valgustuse asendamise võimalust madalama energiatarbega LED-valgustitega; peab kahetsusväärseks, et mitte kõik parlamendi bürood tema kolmes asukohas ei ole varustatud liikumisanduritega ja et on ilmnenud, et Spinelli hoone mitmes büroos liikumisandurid ei tööta; kutsub parlamenti üles tagama, et energiatarbimise vähendamiseks paigaldatakse kõikjal, kus see on võimalik, täielikus töökorras liikumisandurid;

| 45. | väljendab heameelt, et 2020. aasta septembris valminud Wayenbergi lasteaed Brüsselis on parlamendi esimene passiivmaja; kutsub juhatust üles algatama 2022. aastal tehnilisi uuringuid, et teha kindlaks lisavõimalused energiatarbimise edasiseks vähendamiseks ja taastuvenergia tootmise suurendamiseks, ning rakendama need võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

45.

väljendab heameelt, et 2020. aasta septembris valminud Wayenbergi lasteaed Brüsselis on parlamendi esimene passiivmaja; kutsub juhatust üles algatama 2022. aastal tehnilisi uuringuid, et teha kindlaks lisavõimalused energiatarbimise edasiseks vähendamiseks ja taastuvenergia tootmise suurendamiseks, ning rakendama need võimalikult kiiresti;

| 46. | tuletab meelde, et ligi kaks kolmandikku parlamendi süsinikujalajäljest tuleneb inimeste transpordist; nõuab, et vabatahtliku kaugtöö laiendamist kaalutaks rohkematele päevadele ja funktsioonidele, kui see on asjakohane ega häiri parlamendi tööd; tuletab meelde, pidades silmas füüsilise kohaloleku tähtsust, et parlamendis loodi parlamendi edasist tööd käsitlevad töörühmad; kutsub parlamenti üles nende rühmade järeldusi arvesse võtma; nõuab, et vajaduse korral seataks lähetuste puhul esikohale vähese CO2 heitega transpordiliigid; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, et ligi kaks kolmandikku parlamendi süsinikujalajäljest tuleneb inimeste transpordist; nõuab, et vabatahtliku kaugtöö laiendamist kaalutaks rohkematele päevadele ja funktsioonidele, kui see on asjakohane ega häiri parlamendi tööd; tuletab meelde, pidades silmas füüsilise kohaloleku tähtsust, et parlamendis loodi parlamendi edasist tööd käsitlevad töörühmad; kutsub parlamenti üles nende rühmade järeldusi arvesse võtma; nõuab, et vajaduse korral seataks lähetuste puhul esikohale vähese CO2 heitega transpordiliigid;

| 47. | kiidab heaks parlamendi teenindava sõidukipargi järkjärgulise ülemineku heitevabade sõidukitele; nõuab, et teenindav sõidukipark oleks hiljemalt 2024. aastaks täielikult elektriline; |
| --- | --- |

47.

kiidab heaks parlamendi teenindava sõidukipargi järkjärgulise ülemineku heitevabade sõidukitele; nõuab, et teenindav sõidukipark oleks hiljemalt 2024. aastaks täielikult elektriline;

| 48. | nõuab, et elektrisõidukite laadijate arvu vastavalt praegusele ja lähituleviku nõudlusele asjakohaselt suurendataks; nõuab täiendavaid jalgrattaparklaid; nõuab, et kaubajalgratastele loodaks nõuetekohased parkimiskohad, et tagada tavajalgrattaparklatele tavajalgratturite juurdepääs; |
| --- | --- |

48.

nõuab, et elektrisõidukite laadijate arvu vastavalt praegusele ja lähituleviku nõudlusele asjakohaselt suurendataks; nõuab täiendavaid jalgrattaparklaid; nõuab, et kaubajalgratastele loodaks nõuetekohased parkimiskohad, et tagada tavajalgrattaparklatele tavajalgratturite juurdepääs;

| 49. | märgib, et parlamendi toidujäätmed moodustasid aastatel 2018–2020 ühe serveeritud söögikorra kohta 0,055–0,068 kg; kiidab heaks parlamendi jõupingutused toidujäätmete vähendamiseks, kogudes ja andes toidujäägid nn eesliini organisatsioonidele, kes toimetavad need abivajajatele; kutsub parlamenti üles jätkama toidujäätmete edasise vähendamise võimaluste uurimist; |
| --- | --- |

49.

märgib, et parlamendi toidujäätmed moodustasid aastatel 2018–2020 ühe serveeritud söögikorra kohta 0,055–0,068 kg; kiidab heaks parlamendi jõupingutused toidujäätmete vähendamiseks, kogudes ja andes toidujäägid nn eesliini organisatsioonidele, kes toimetavad need abivajajatele; kutsub parlamenti üles jätkama toidujäätmete edasise vähendamise võimaluste uurimist;

| 50. | peab kiiduväärseks, et parlamendi sööklates hakati pakkuma suuremat ja keskkonnasõbralikumat toiduvalikut, võttes sealhulgas kasutusele suuremas hulgas taimetoitlaste ja veganite jaoks mõeldud tooteid; soovitab suurendada parlamendi sööklates pakutavate taimetoitlastele ja veganitele mõeldud toitude mitmekesisust; nõuab ka, et iga päev oleks kättesaadav vähemalt üks värske gluteenivaba söögivalik ning et lettide kõrval toidukaartidel oleks nähtavalt esitatud allergia- ja toitumisalane teave; |
| --- | --- |

50.

peab kiiduväärseks, et parlamendi sööklates hakati pakkuma suuremat ja keskkonnasõbralikumat toiduvalikut, võttes sealhulgas kasutusele suuremas hulgas taimetoitlaste ja veganite jaoks mõeldud tooteid; soovitab suurendada parlamendi sööklates pakutavate taimetoitlastele ja veganitele mõeldud toitude mitmekesisust; nõuab ka, et iga päev oleks kättesaadav vähemalt üks värske gluteenivaba söögivalik ning et lettide kõrval toidukaartidel oleks nähtavalt esitatud allergia- ja toitumisalane teave;

| 51. | tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja eriti aluslepingutele lisatud protokollile nr 6 on Euroopa Parlamendi asukoht Strasbourgis, kus peetakse 12 igakuist täiskogu osaistungjärku, sealhulgas eelarvet käsitlev osaistungjärk; tuletab meelde, et parlamendi valdav enamus on toetanud ühtse asukoha loomist, et tagada ELi maksumaksjate raha tõhus kasutamine ja võtta institutsiooniline vastutus oma CO2-jalajälje vähendamise eest; märgib, et alalised muudatused nõuaksid aluslepingute muutmist; tuletab meelde, et parlamendi täiskogu on varasemalt soovinud arutelu parlamendi õiguse üle määrata ise oma töökorraldus ja on võtnud endale eesmärgiks algatada Euroopa Liidu lepingu artikli 48 alusel tavapärane läbivaatamismenetlus, et teha ettepanek Euroopa Liidu toimimise lepingu ja protokolli nr 6 vajalikeks muudatusteks, mis võimaldaksid parlamendil ise oma asukoha ja sisemise töökorralduse üle otsustada (4); |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja eriti aluslepingutele lisatud protokollile nr 6 on Euroopa Parlamendi asukoht Strasbourgis, kus peetakse 12 igakuist täiskogu osaistungjärku, sealhulgas eelarvet käsitlev osaistungjärk; tuletab meelde, et parlamendi valdav enamus on toetanud ühtse asukoha loomist, et tagada ELi maksumaksjate raha tõhus kasutamine ja võtta institutsiooniline vastutus oma CO2-jalajälje vähendamise eest; märgib, et alalised muudatused nõuaksid aluslepingute muutmist; tuletab meelde, et parlamendi täiskogu on varasemalt soovinud arutelu parlamendi õiguse üle määrata ise oma töökorraldus ja on võtnud endale eesmärgiks algatada Euroopa Liidu lepingu artikli 48 alusel tavapärane läbivaatamismenetlus, et teha ettepanek Euroopa Liidu toimimise lepingu ja protokolli nr 6 vajalikeks muudatusteks, mis võimaldaksid parlamendil ise oma asukoha ja sisemise töökorralduse üle otsustada (4);

| 52. | kordab oma üleskutset parlamendile võtta kasutusele kasutajasõbralik veebipõhine broneerimissüsteem parlamendi autokasutamise teenistuse kasutamiseks Strasbourgi reisimisel, mis peaks hakkama toimima, kui Strasbourgis jätkuvad taas korralised istungjärgud; kutsub parlamenti üles laiendama teenuse kasutajarühma, et see hõlmaks ka isikkoosseisu liikmeid, fraktsioonide töötajaid ja registreeritud assistente, ilma et parlamendiliikmed peaksid nendega kaasas olema; |
| --- | --- |

52.

kordab oma üleskutset parlamendile võtta kasutusele kasutajasõbralik veebipõhine broneerimissüsteem parlamendi autokasutamise teenistuse kasutamiseks Strasbourgi reisimisel, mis peaks hakkama toimima, kui Strasbourgis jätkuvad taas korralised istungjärgud; kutsub parlamenti üles laiendama teenuse kasutajarühma, et see hõlmaks ka isikkoosseisu liikmeid, fraktsioonide töötajaid ja registreeritud assistente, ilma et parlamendiliikmed peaksid nendega kaasas olema;

Läbipaistvus ja eetika

| 53. | tunneb heameelt asjaolu üle, et parlamendi suhtes kohaldatavad eetika- ja läbipaistvusstandardid on paljudes aspektides liikmesriikide kohaldatavatest standarditest ees; on arvamusel, et parlament peaks püüdma olla üleeuroopaliste eetika- ja läbipaistvusstandardite kehtestamisel eeskujuks; toetab kehtivate eetikareeglite tugevdamist parlamendiliikmetele suuniste ja toe pakkumisega; |
| --- | --- |

53.

tunneb heameelt asjaolu üle, et parlamendi suhtes kohaldatavad eetika- ja läbipaistvusstandardid on paljudes aspektides liikmesriikide kohaldatavatest standarditest ees; on arvamusel, et parlament peaks püüdma olla üleeuroopaliste eetika- ja läbipaistvusstandardite kehtestamisel eeskujuks; toetab kehtivate eetikareeglite tugevdamist parlamendiliikmetele suuniste ja toe pakkumisega;

| 54. | märgib rahuloluga, et alates parlamendi üheksanda ametiaja algusest on läbipaistvuse suurendamiseks parlamendi veebisaidil olemas vajalik taristu, mis võimaldab parlamendiliikmetel avalikustada kavandatud kohtumisi huvigruppide esindajatega; kutsub parlamendi teenistusi üles laiendama taristut, mis võimaldaks registreeritud assistentidel ja poliitikanõustajatel vabatahtlikult avalikustada oma kohtumisi huvigruppide esindajatega; tuletab meelde, et kodukorra artikkel 11 kohustab raportööre, variraportööre ja komisjoni esimehi avalikustama oma kohtumised huvigruppide esindajatega; märgib murega, et 30. aprilli 2021. aasta seisuga oli vaid 380 praegusest 705 parlamendiliikmest avalikustanud parlamendi veebisaidil vähemalt ühe kohtumise huvigrupi esindajaga; märgib lisaks, et 24 komisjonide esimeestest kümme ei ole alates parlamendi üheksanda ametiaja algusest avalikustanud ühtegi või on avalikustanud ainult ühe huvigruppide esindajatega kohtumise; tuletab meelde, et teave, meeldetuletused ja e-kirjad koosolekute avalikustamise kohustuse kohta tuleks saata kõigile parlamendiliikmetele regulaarsemalt; |
| --- | --- |

54.

märgib rahuloluga, et alates parlamendi üheksanda ametiaja algusest on läbipaistvuse suurendamiseks parlamendi veebisaidil olemas vajalik taristu, mis võimaldab parlamendiliikmetel avalikustada kavandatud kohtumisi huvigruppide esindajatega; kutsub parlamendi teenistusi üles laiendama taristut, mis võimaldaks registreeritud assistentidel ja poliitikanõustajatel vabatahtlikult avalikustada oma kohtumisi huvigruppide esindajatega; tuletab meelde, et kodukorra artikkel 11 kohustab raportööre, variraportööre ja komisjoni esimehi avalikustama oma kohtumised huvigruppide esindajatega; märgib murega, et 30. aprilli 2021. aasta seisuga oli vaid 380 praegusest 705 parlamendiliikmest avalikustanud parlamendi veebisaidil vähemalt ühe kohtumise huvigrupi esindajaga; märgib lisaks, et 24 komisjonide esimeestest kümme ei ole alates parlamendi üheksanda ametiaja algusest avalikustanud ühtegi või on avalikustanud ainult ühe huvigruppide esindajatega kohtumise; tuletab meelde, et teave, meeldetuletused ja e-kirjad koosolekute avalikustamise kohustuse kohta tuleks saata kõigile parlamendiliikmetele regulaarsemalt;

| 55. | tuletab meelde parlamendi presidendi 2020. aasta aprillist pärinevat kirjalikku vastust korruptsioonivastase laiendatud töörühma ühiskirjale, milles lepiti kokku eelkõige selles, et parlamendiliikmete ja huvigruppide esindajate kohtumiste avalikustamiseks mõeldud vahendis tehakse mitmeid muudatusi, et parandada selle kasutajasõbralikkust, eelkõige sidudes selle läbipaistvusregistri ja õigusloome vaatluskeskusega; peab kahetsusväärseks, et neid praktilisi parandusi ei ole veel rakendatud; palub parlamendi administratsioonil luua see seos tulemuslikult niipea, kui see on võimalik ilma põhjendamatute praktiliste takistusteta; |
| --- | --- |

55.

tuletab meelde parlamendi presidendi 2020. aasta aprillist pärinevat kirjalikku vastust korruptsioonivastase laiendatud töörühma ühiskirjale, milles lepiti kokku eelkõige selles, et parlamendiliikmete ja huvigruppide esindajate kohtumiste avalikustamiseks mõeldud vahendis tehakse mitmeid muudatusi, et parandada selle kasutajasõbralikkust, eelkõige sidudes selle läbipaistvusregistri ja õigusloome vaatluskeskusega; peab kahetsusväärseks, et neid praktilisi parandusi ei ole veel rakendatud; palub parlamendi administratsioonil luua see seos tulemuslikult niipea, kui see on võimalik ilma põhjendamatute praktiliste takistusteta;

| 56. | tunneb heameelt asjaolu üle, et alates 2021. aasta juulist on 2011. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe ühise läbipaistvusregistri kohta asendatud uue kolmepoolse kokkuleppega, milles osaleb nõukogu; märgib, et huvigruppide esindajate tegevust käsitlevate sissekannete kvaliteet läbipaistvusregistris on viimastel aastatel paranenud, ning kiidab ühise sekretariaadi rolli, mis on piiratud vahenditest hoolimata aidanud seda kvaliteeti parandada; peab siiski kahetsusväärseks, et sissekannete üldine kvaliteet on endiselt mitterahuldav, sekretariaadi poolt 2020. aasta jooksul läbi viidud umbes 40 % sissekannete kontrolli tulemusena selgus, et kontrollitud sissekannetest ainult 43 % olid rahuldava andmekvaliteediga, mis on võrreldes 2019. aastaga sarnane tulemus; kiidab heaks täiendava 1,5 täistööajale taandatud ametikoha eraldamise sekretariaadile; nõuab tungivalt, et sekretariaat kasutaks seda ebapiisavate andmetega registreerimiste vähendamiseks; |
| --- | --- |

56.

tunneb heameelt asjaolu üle, et alates 2021. aasta juulist on 2011. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe ühise läbipaistvusregistri kohta asendatud uue kolmepoolse kokkuleppega, milles osaleb nõukogu; märgib, et huvigruppide esindajate tegevust käsitlevate sissekannete kvaliteet läbipaistvusregistris on viimastel aastatel paranenud, ning kiidab ühise sekretariaadi rolli, mis on piiratud vahenditest hoolimata aidanud seda kvaliteeti parandada; peab siiski kahetsusväärseks, et sissekannete üldine kvaliteet on endiselt mitterahuldav, sekretariaadi poolt 2020. aasta jooksul läbi viidud umbes 40 % sissekannete kontrolli tulemusena selgus, et kontrollitud sissekannetest ainult 43 % olid rahuldava andmekvaliteediga, mis on võrreldes 2019. aastaga sarnane tulemus; kiidab heaks täiendava 1,5 täistööajale taandatud ametikoha eraldamise sekretariaadile; nõuab tungivalt, et sekretariaat kasutaks seda ebapiisavate andmetega registreerimiste vähendamiseks;

| 57. | tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 176 lõikele 2 tuleb presidendi poolt parlamendiliikmele määratud karistus, mille kohta on tehtud lõplik otsus, avaldada nähtaval kohal parlamendi veebisaidil, kuhu see jääb parlamendi koosseisu ametiaja lõpuni, kooskõlas õiguspõhimõtetega, mis käsitlevad uurimise nõuetekohast läbiviimist, süütuse presumptsiooni ja isiklike õiguste kaitset; nõuab, et arutataks, kas karistused avaldatakse praegu piisavalt hästi nähtaval kohal; |
| --- | --- |

57.

tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 176 lõikele 2 tuleb presidendi poolt parlamendiliikmele määratud karistus, mille kohta on tehtud lõplik otsus, avaldada nähtaval kohal parlamendi veebisaidil, kuhu see jääb parlamendi koosseisu ametiaja lõpuni, kooskõlas õiguspõhimõtetega, mis käsitlevad uurimise nõuetekohast läbiviimist, süütuse presumptsiooni ja isiklike õiguste kaitset; nõuab, et arutataks, kas karistused avaldatakse praegu piisavalt hästi nähtaval kohal;

| 58. | taunib asjaolu, et parlamendiliikmed osalevad mitteametlikel valimisvaatlusmissioonidel, samuti nende missioonidega seotud kulusid, ning usub, et sellised lähetused ohustavad parlamendi mainet; märgib, et 2020. aastal oli kaheksa sellist juhtumit seotud Krimmi ja Venezuelaga; kutsub juhatuse, demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühma üles pikendama asjaomaste parlamendiliikmete ametlike valimisvaatlusmissioonide kestust ühelt aastalt kogu ametiajale, kui see juba nii ei ole; |
| --- | --- |

58.

taunib asjaolu, et parlamendiliikmed osalevad mitteametlikel valimisvaatlusmissioonidel, samuti nende missioonidega seotud kulusid, ning usub, et sellised lähetused ohustavad parlamendi mainet; märgib, et 2020. aastal oli kaheksa sellist juhtumit seotud Krimmi ja Venezuelaga; kutsub juhatuse, demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühma üles pikendama asjaomaste parlamendiliikmete ametlike valimisvaatlusmissioonide kestust ühelt aastalt kogu ametiajale, kui see juba nii ei ole;

| 59. | kutsub parlamenti üles avalikustama oma veebisaidil kõikide parlamendis tegutsevate sõprusrühmade nimekirja; |
| --- | --- |

59.

kutsub parlamenti üles avalikustama oma veebisaidil kõikide parlamendis tegutsevate sõprusrühmade nimekirja;

| 60. | kordab, et käitumisjuhendi artiklis 4 on seoses majanduslike huvide ja huvide konfliktiga sätestatud, et liikmed peavad esitama üksikasjaliku majanduslike huvide deklaratsiooni; kordab juhatusele oma üleskutset vaadata üle deklaratsioonide vorm, et see võimaldaks nõuda üksikasjalikumat teavet ja seega selgust; palub presidendil anda teenistustele korraldus teha süstemaatiliselt deklaratsioonide põhjalikku kontrolli, tagamaks, et neis esitatud teave on piisavalt üksikasjalik, et võimalikke huvide konflikte oleks võimalik hinnata; |
| --- | --- |

60.

kordab, et käitumisjuhendi artiklis 4 on seoses majanduslike huvide ja huvide konfliktiga sätestatud, et liikmed peavad esitama üksikasjaliku majanduslike huvide deklaratsiooni; kordab juhatusele oma üleskutset vaadata üle deklaratsioonide vorm, et see võimaldaks nõuda üksikasjalikumat teavet ja seega selgust; palub presidendil anda teenistustele korraldus teha süstemaatiliselt deklaratsioonide põhjalikku kontrolli, tagamaks, et neis esitatud teave on piisavalt üksikasjalik, et võimalikke huvide konflikte oleks võimalik hinnata;

| 61. | tuletab meelde, et vastavalt kodukorra I lisa artiklile 5, mis käsitleb käitumisjuhendi rakendusmeetmeid, hoiduvad parlamendiliikmed oma ametikohustuste täitmisel vastu võtmast kingitusi või muid sarnaseid hüvesid, välja arvatud need, mille ligikaudne väärtus on alla 150 euro, ning et kõik kingitused, mida parlamendiliikmed saavad, kui nad esindavad parlamenti ametikohustuste täitmisel, antakse üle presidendile; märgib, et parlamendiliikmete haldusüksus peaks sageli tuletama parlamendiliikmetele meelde kohustust teavitada presidenti ametikohustuste täitmisel saadud kingituse kättesaamisest; kutsub juhatust üles võtma kasutusele standardvormi, mille täidavad delegatsiooni külastuse lõpus kõik osalevad parlamendiliikmed, ning milles tuleb deklareerida, kas nad on saanud isiklikke või delegatsiooni kingitusi ja nende kingituste väärtus; |
| --- | --- |

61.

tuletab meelde, et vastavalt kodukorra I lisa artiklile 5, mis käsitleb käitumisjuhendi rakendusmeetmeid, hoiduvad parlamendiliikmed oma ametikohustuste täitmisel vastu võtmast kingitusi või muid sarnaseid hüvesid, välja arvatud need, mille ligikaudne väärtus on alla 150 euro, ning et kõik kingitused, mida parlamendiliikmed saavad, kui nad esindavad parlamenti ametikohustuste täitmisel, antakse üle presidendile; märgib, et parlamendiliikmete haldusüksus peaks sageli tuletama parlamendiliikmetele meelde kohustust teavitada presidenti ametikohustuste täitmisel saadud kingituse kättesaamisest; kutsub juhatust üles võtma kasutusele standardvormi, mille täidavad delegatsiooni külastuse lõpus kõik osalevad parlamendiliikmed, ning milles tuleb deklareerida, kas nad on saanud isiklikke või delegatsiooni kingitusi ja nende kingituste väärtus;

| 62. | tunneb muret selle pärast, et parlamendi kaheksanda koosseisu 459 liikmest, keda 2019. aastal tagasi ei valitud, sai parlament ainult ühe teate mandaadijärgse töötamise kohta vastavalt käitumisjuhendi artiklile 6; juhib tähelepanu sellele, et teated võivad aidata vältida huvide konflikte, takistades samal ajal endistel parlamendiliikmetel, kes tegelevad ametialase lobitöö või esindustegevusega, mis on otseselt seotud liidu otsustusprotsessiga, kasutada endistele parlamendiliikmetele antud võimalusi; kutsub seetõttu parlamenti üles parandama käitumisjuhendi rakendamist ning juhib sellega seoses tähelepanu ka resolutsioonile Euroopa Parlamendi 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, milles eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon nõuab sõltumatut hindamist selle kohta, kas parlamendiliikmete mandaadijärgne tegevus tekitab huvide konflikte või mitte; kutsub parlamendi teenistusi veel kord üles sellist hindamist läbi viima; |
| --- | --- |

62.

tunneb muret selle pärast, et parlamendi kaheksanda koosseisu 459 liikmest, keda 2019. aastal tagasi ei valitud, sai parlament ainult ühe teate mandaadijärgse töötamise kohta vastavalt käitumisjuhendi artiklile 6; juhib tähelepanu sellele, et teated võivad aidata vältida huvide konflikte, takistades samal ajal endistel parlamendiliikmetel, kes tegelevad ametialase lobitöö või esindustegevusega, mis on otseselt seotud liidu otsustusprotsessiga, kasutada endistele parlamendiliikmetele antud võimalusi; kutsub seetõttu parlamenti üles parandama käitumisjuhendi rakendamist ning juhib sellega seoses tähelepanu ka resolutsioonile Euroopa Parlamendi 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, milles eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon nõuab sõltumatut hindamist selle kohta, kas parlamendiliikmete mandaadijärgne tegevus tekitab huvide konflikte või mitte; kutsub parlamendi teenistusi veel kord üles sellist hindamist läbi viima;

| 63. | peab tervitatavaks parlamendi teenistuste käimasolevat projekti, mille eesmärk on teha täiskogu hääletustulemused kättesaadavaks spetsiaalses ruumis, kus kasutajatel on juurdepääs selgetele ja lugejasõbralikele dokumentidele, ning võtab teatavaks nimeliste hääletuste uue skeemi, milles avalikustatakse iga parlamendiliikme individuaalne hääletusstatistika, mis annab võimaluse visualiseerida häälte jaotust muuhulgas fraktsiooni ja/või kodakondsuse järgi; peab kahetsusväärseks, et parlamendi teenistustel ei ole veel tehniliselt võimalik kuvada iga muudatusettepaneku teksti koos üksikasjaliku hääletustulemusega, nagu seda pakuvad mitmed eraõiguslikud teenuseosutajad; palub parlamendi teenistustel teha kõik muudatusettepanekud ja nimelise hääletuse protokollid kättesaadavaks; samuti kutsub teenistusi üles laiendama kättesaadavat teavet, et lisada ajakohastatud ajakavad ja hääletusnimekirjad, sealhulgas raportööri ja variraportööride vahel kokku lepitud lõplikud kompromissid vastavalt parlamendi eelistuste tugevdamise teemarühma soovitustele; palub parlamendi teenistustel anda parlamendiliikmetele võimalus testida uue vahendi beetaversiooni ja anda tagasisidet, mida võtta arvesse vahendi edasisel arendamisel; |
| --- | --- |

63.

peab tervitatavaks parlamendi teenistuste käimasolevat projekti, mille eesmärk on teha täiskogu hääletustulemused kättesaadavaks spetsiaalses ruumis, kus kasutajatel on juurdepääs selgetele ja lugejasõbralikele dokumentidele, ning võtab teatavaks nimeliste hääletuste uue skeemi, milles avalikustatakse iga parlamendiliikme individuaalne hääletusstatistika, mis annab võimaluse visualiseerida häälte jaotust muuhulgas fraktsiooni ja/või kodakondsuse järgi; peab kahetsusväärseks, et parlamendi teenistustel ei ole veel tehniliselt võimalik kuvada iga muudatusettepaneku teksti koos üksikasjaliku hääletustulemusega, nagu seda pakuvad mitmed eraõiguslikud teenuseosutajad; palub parlamendi teenistustel teha kõik muudatusettepanekud ja nimelise hääletuse protokollid kättesaadavaks; samuti kutsub teenistusi üles laiendama kättesaadavat teavet, et lisada ajakohastatud ajakavad ja hääletusnimekirjad, sealhulgas raportööri ja variraportööride vahel kokku lepitud lõplikud kompromissid vastavalt parlamendi eelistuste tugevdamise teemarühma soovitustele; palub parlamendi teenistustel anda parlamendiliikmetele võimalus testida uue vahendi beetaversiooni ja anda tagasisidet, mida võtta arvesse vahendi edasisel arendamisel;

| 64. | võtab teadmiseks, et parlamendi teenistused viisid 2020. aastal läbi 18 uurimist hüvitiste väärkasutamise kohta, millega olid seotud 12 parlamendiliikme bürood (varem 6), mille riskiga seotud kogusumma oli 1 318 000 eurot (2019. aastal 560 000 eurot); tunnustab parlamendi teenistusi nimetatud uurimiste eest, juhtides samas tähelepanu vajadusele jätkata asjaomaste juhtumite arvu ja liikide arengu jälgimist; |
| --- | --- |

64.

võtab teadmiseks, et parlamendi teenistused viisid 2020. aastal läbi 18 uurimist hüvitiste väärkasutamise kohta, millega olid seotud 12 parlamendiliikme bürood (varem 6), mille riskiga seotud kogusumma oli 1 318 000 eurot (2019. aastal 560 000 eurot); tunnustab parlamendi teenistusi nimetatud uurimiste eest, juhtides samas tähelepanu vajadusele jätkata asjaomaste juhtumite arvu ja liikide arengu jälgimist;

| 65. | võtab teadmiseks, et ka 2020. aastal ei registreeritud parlamendis ühtegi rikkumisest teatamise juhtumit; tuletab meelde, et kõige hiljutisemad rikkumisest teatamise juhtumid pärinevad 2016. aastast ja et kõik kolm asjaomast registreeritud assistenti on hiljem vallandatud; tuletab meelde, et muu hulgas on registreeritud assistendid nende erilise tööhõiveolukorra tõttu kaitsetus olukorras; kordab oma üleskutset parlamendile kohandada personalieeskirjades sisalduvad parlamendi sisereeglid täielikult vastavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2019/1937 (5) ning luua turvalised aruandluskanalid; märgib ühtlasi, et rikkumisest teatajad väärivad sarnaselt ahistamise ohvritega sarnast korralikku kaitset ning selleks tuleks ühtlasi luua rikkumisest teatajate kaitsega tegelev nõuandekomitee; peab kahetsusväärseks, et vaid vähesed töötajad teavad, et peasekretäri büroos on rikkumisest teatajate jaoks olemas kontaktpunkt, ning on seisukohal, et see kontaktpunkt ei saa täiemahulist nõuandekomiteed asendada; kutsub juhatust üles nõudma, et rikkumisest teatajatelt teavet saavatele kontaktpunktidele korraldataks koolitus, ning võtma vastu selged ja õiguslikult kindlad standardid selle kohta, millistel juhtudel tuleb rikkumisest teatajatele, sealhulgas registreeritud assistentidele, tagada kaitse, ning need standardid avaldama; nõuab, et parlament suurendaks võimalusel oma töötajate teadlikkust rikkumisest teatajate kaitse kohta; |
| --- | --- |

65.

võtab teadmiseks, et ka 2020. aastal ei registreeritud parlamendis ühtegi rikkumisest teatamise juhtumit; tuletab meelde, et kõige hiljutisemad rikkumisest teatamise juhtumid pärinevad 2016. aastast ja et kõik kolm asjaomast registreeritud assistenti on hiljem vallandatud; tuletab meelde, et muu hulgas on registreeritud assistendid nende erilise tööhõiveolukorra tõttu kaitsetus olukorras; kordab oma üleskutset parlamendile kohandada personalieeskirjades sisalduvad parlamendi sisereeglid täielikult vastavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2019/1937 (5) ning luua turvalised aruandluskanalid; märgib ühtlasi, et rikkumisest teatajad väärivad sarnaselt ahistamise ohvritega sarnast korralikku kaitset ning selleks tuleks ühtlasi luua rikkumisest teatajate kaitsega tegelev nõuandekomitee; peab kahetsusväärseks, et vaid vähesed töötajad teavad, et peasekretäri büroos on rikkumisest teatajate jaoks olemas kontaktpunkt, ning on seisukohal, et see kontaktpunkt ei saa täiemahulist nõuandekomiteed asendada; kutsub juhatust üles nõudma, et rikkumisest teatajatelt teavet saavatele kontaktpunktidele korraldataks koolitus, ning võtma vastu selged ja õiguslikult kindlad standardid selle kohta, millistel juhtudel tuleb rikkumisest teatajatele, sealhulgas registreeritud assistentidele, tagada kaitse, ning need standardid avaldama; nõuab, et parlament suurendaks võimalusel oma töötajate teadlikkust rikkumisest teatajate kaitse kohta;

| 66. | võtab murega teadmiseks parlamendiliikmete dokumentide säilitamise tähtaegadega seotud ebaselged reeglid ja kohustused, eelkõige need, mis käsitlevad isiklikku ja finantsteavet ning töötajate teavet; kutsub juhatust üles kehtestama selged, arusaadavad ja siduvad reeglid, milles võetakse nõuetekohaselt arvesse säilitatavate dokumentide arvu ja nende säilitamise meetodit; rõhutab tungivalt, et reeglid peavad olema proportsionaalsed, ei tohi suurendada bürokraatiat ja peavad olema kulutõhusad; märgib, et arhiivitegevust tuleb rahastada üldkulude hüvitise kuludest; |
| --- | --- |

66.

võtab murega teadmiseks parlamendiliikmete dokumentide säilitamise tähtaegadega seotud ebaselged reeglid ja kohustused, eelkõige need, mis käsitlevad isiklikku ja finantsteavet ning töötajate teavet; kutsub juhatust üles kehtestama selged, arusaadavad ja siduvad reeglid, milles võetakse nõuetekohaselt arvesse säilitatavate dokumentide arvu ja nende säilitamise meetodit; rõhutab tungivalt, et reeglid peavad olema proportsionaalsed, ei tohi suurendada bürokraatiat ja peavad olema kulutõhusad; märgib, et arhiivitegevust tuleb rahastada üldkulude hüvitise kuludest;

| 67. | tuletab meelde, et vastavalt parlamendi kodukorra artikli 11 lõikele 4 annab parlament juba praegu parlamendiliikmetele võimaluse avaldada üldkulude hüvitisest kaetavate kulude kohta vabatahtlik audit või kinnitus; märgib et 2020. kalendriaastal esitati üldkulude hüvitise kasutamise kohta viis vabatahtlikku deklaratsiooni; palub parlamendi teenistustel saata parlamendiliikmetele selle võimaluse kohta igal aastal meeldetuletus; kutsub juhatust üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile korrapäraselt teada, mitu parlamendiliiget on neid soovitusi järginud; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde, et vastavalt parlamendi kodukorra artikli 11 lõikele 4 annab parlament juba praegu parlamendiliikmetele võimaluse avaldada üldkulude hüvitisest kaetavate kulude kohta vabatahtlik audit või kinnitus; märgib et 2020. kalendriaastal esitati üldkulude hüvitise kasutamise kohta viis vabatahtlikku deklaratsiooni; palub parlamendi teenistustel saata parlamendiliikmetele selle võimaluse kohta igal aastal meeldetuletus; kutsub juhatust üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile korrapäraselt teada, mitu parlamendiliiget on neid soovitusi järginud;

| 68. | toonitab, et üldkulude hüvitist käsitlevas juhatuse 2018. aasta otsuses on ette nähtud, et otsus kehtib kuni 2022. aasta lõpuni ja et juhatus kasutab selle hindamisel parlamendi üheksanda koosseisu ametiajal saadud kogemusi; |
| --- | --- |

68.

toonitab, et üldkulude hüvitist käsitlevas juhatuse 2018. aasta otsuses on ette nähtud, et otsus kehtib kuni 2022. aasta lõpuni ja et juhatus kasutab selle hindamisel parlamendi üheksanda koosseisu ametiajal saadud kogemusi;

| 69. | peab kahetsusväärseks, et juhatus ei ole täielikult täitnud täiskogul korduvalt väljendatud soovi üldkulude hüvitist reformida, mille tõttu ei ole liidu maksumaksjate raha, mis ulatub 40 miljoni euroni aastas, võimalik kulutada läbipaistvamalt ja vastutustundlikumalt; kordab, et nõuab üldkulude hüvitise reformi, mille kohaselt kontrolliksid parlamendi teenistused parlamendiliikmete üldkuludest igal aastal pisteliselt 5 % ning millega kohustataks parlamendiliikmeid säilitama kõiki üldkulude hüvitisega seotud kviitungeid, avaldama parlamendi veebisaidil igal aastal kululiigiti koostatud ülevaate ja sõltumatu audiitori arvamuse ning maksma mandaadi lõppedes üldkulude hüvitise kasutamata osa tagasi; märgib, et soovitav pisteline kontroll tähendaks 36 juhuvaliku alusel valitud parlamendiliikme kontrollimist aastas ja finantsküsimuste peadirektoraadi arvutuse kohaselt oleks selleks vaja kõige rohkem neli kuni kuus täistööajale taandatud ametikohta; |
| --- | --- |

69.

peab kahetsusväärseks, et juhatus ei ole täielikult täitnud täiskogul korduvalt väljendatud soovi üldkulude hüvitist reformida, mille tõttu ei ole liidu maksumaksjate raha, mis ulatub 40 miljoni euroni aastas, võimalik kulutada läbipaistvamalt ja vastutustundlikumalt; kordab, et nõuab üldkulude hüvitise reformi, mille kohaselt kontrolliksid parlamendi teenistused parlamendiliikmete üldkuludest igal aastal pisteliselt 5 % ning millega kohustataks parlamendiliikmeid säilitama kõiki üldkulude hüvitisega seotud kviitungeid, avaldama parlamendi veebisaidil igal aastal kululiigiti koostatud ülevaate ja sõltumatu audiitori arvamuse ning maksma mandaadi lõppedes üldkulude hüvitise kasutamata osa tagasi; märgib, et soovitav pisteline kontroll tähendaks 36 juhuvaliku alusel valitud parlamendiliikme kontrollimist aastas ja finantsküsimuste peadirektoraadi arvutuse kohaselt oleks selleks vaja kõige rohkem neli kuni kuus täistööajale taandatud ametikohta;

| 70. | tuletab meelde, et soovituses, mille Euroopa Ombudsman esitas 29. aprillil 2019. aastal juhtumi 1651/2018/THH kohta, jõudis ta järeldusele, et kui parlament keeldus andmast üldsusele juurdepääsu dokumentidele, mis on seotud üldkulude hüvitisest kaetavate kulude loetelu läbivaatamisega, käitus ta haldusomavoliliselt, ning ombudsman soovitas teha üldsusele kättesaadavaks parlamendi juhatuse ajutise töörühma ettepaneku, sealhulgas selles loetletud võimalused; peab kahetsusväärseks, et parlament lükkas ombudsmani soovituse tagasi, ja nõuab tungivalt, et parlamendi administratsioon kaaluks uuesti, kas üldsusele saaks anda kõnealustele dokumentidele juurdepääsu; |
| --- | --- |

70.

tuletab meelde, et soovituses, mille Euroopa Ombudsman esitas 29. aprillil 2019. aastal juhtumi 1651/2018/THH kohta, jõudis ta järeldusele, et kui parlament keeldus andmast üldsusele juurdepääsu dokumentidele, mis on seotud üldkulude hüvitisest kaetavate kulude loetelu läbivaatamisega, käitus ta haldusomavoliliselt, ning ombudsman soovitas teha üldsusele kättesaadavaks parlamendi juhatuse ajutise töörühma ettepaneku, sealhulgas selles loetletud võimalused; peab kahetsusväärseks, et parlament lükkas ombudsmani soovituse tagasi, ja nõuab tungivalt, et parlamendi administratsioon kaaluks uuesti, kas üldsusele saaks anda kõnealustele dokumentidele juurdepääsu;

Töötajad, parlamendiliikmete registreeritud assistendid ja kohalikud assistendid

| 71. | väljendab heameelt selle üle, et juhatus kiitis oma 5. juuli 2021. aasta koosolekul heaks 14. aprilli 2014. aasta otsuse Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste VII jaotise rakendusmeetmete artikli 40 muutmise, et võimaldada registreeritud assistentidele nende taotluse korral maksta eurodes kõigis Euroopa Liidu pankades; |
| --- | --- |

71.

väljendab heameelt selle üle, et juhatus kiitis oma 5. juuli 2021. aasta koosolekul heaks 14. aprilli 2014. aasta otsuse Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste VII jaotise rakendusmeetmete artikli 40 muutmise, et võimaldada registreeritud assistentidele nende taotluse korral maksta eurodes kõigis Euroopa Liidu pankades;

| 72. | tuletab meelde, et parlamendiliikmete registreeritud assistentide lepingute lõpetamise praegused reeglid ei näe ette lepingu lõpetamise võimalust vastastikusel kokkuleppel, mis võimaldaks tunnustada parlamendiliikmete ja registreeritud assistentide poliitilist erisuhet, kus mõlemad pooled saavad tunnistada, et vastastikust usaldust enam ei ole, ning kasutada ühist lahendust parlamendiliikmete registreeritud assistentide sotsiaalõigusi kahjustamata; peab kahetsusväärseks, et see nõue on lisatud mitmesse parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni ilma rahuldava vastuseta, ning loodab, et meetmed võetakse võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

72.

tuletab meelde, et parlamendiliikmete registreeritud assistentide lepingute lõpetamise praegused reeglid ei näe ette lepingu lõpetamise võimalust vastastikusel kokkuleppel, mis võimaldaks tunnustada parlamendiliikmete ja registreeritud assistentide poliitilist erisuhet, kus mõlemad pooled saavad tunnistada, et vastastikust usaldust enam ei ole, ning kasutada ühist lahendust parlamendiliikmete registreeritud assistentide sotsiaalõigusi kahjustamata; peab kahetsusväärseks, et see nõue on lisatud mitmesse parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni ilma rahuldava vastuseta, ning loodab, et meetmed võetakse võimalikult kiiresti;

| 73. | kordab oma nõudmist, et parlamendiliikmete registreeritud assistentidele makstaks Strasbourgi osaistungjärkudel osalemisega seotud lähetuste puhul koosseisuliste töötajatega võrdset päevaraha; võtab teadmiseks, et õigusraamistiku mis tahes muudatus, nimelt juhatuse 2. oktoobri 2017. aasta otsus, nõuaks kohaldatavate reeglite läbivaatamist, ja teeb seega peasekretärile ülesandeks esitada käesolev taotlus otsuse tegemiseks juhatusele; |
| --- | --- |

73.

kordab oma nõudmist, et parlamendiliikmete registreeritud assistentidele makstaks Strasbourgi osaistungjärkudel osalemisega seotud lähetuste puhul koosseisuliste töötajatega võrdset päevaraha; võtab teadmiseks, et õigusraamistiku mis tahes muudatus, nimelt juhatuse 2. oktoobri 2017. aasta otsus, nõuaks kohaldatavate reeglite läbivaatamist, ja teeb seega peasekretärile ülesandeks esitada käesolev taotlus otsuse tegemiseks juhatusele;

| 74. | juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon ei ole pärast komisjoni 24. jaanuari 2002. aasta otsust K(2002)98 parlamendiliikmete registreeritud assistentide hüvitisi väljapoole parlamendi kolme töökohta toimuvate lähetuste puhul ajakohastanud, mistõttu on suurenenud nende hüvitiste ja jooksvate hindade vahe; palub peasekretäril juhatusele aru anda, et parlament nõuaks ametlikult, et komisjon vaataks hüvitised läbi; |
| --- | --- |

74.

juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon ei ole pärast komisjoni 24. jaanuari 2002. aasta otsust K(2002)98 parlamendiliikmete registreeritud assistentide hüvitisi väljapoole parlamendi kolme töökohta toimuvate lähetuste puhul ajakohastanud, mistõttu on suurenenud nende hüvitiste ja jooksvate hindade vahe; palub peasekretäril juhatusele aru anda, et parlament nõuaks ametlikult, et komisjon vaataks hüvitised läbi;

| 75. | peab kahetsusväärseks, et ei ole võetud järelmeetmeid pikaajalisele taotlusele vaadata uuesti läbi võimalus, et registreeritud assistendid võivad teatavatel kindlaksmääratavatel tingimustel saata parlamendiliikmeid parlamendi ametlikes delegatsioonides ja lähetustel, nagu on juba nõutud mitmes eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis; palub peasekretäril uurida, kuidas need lähetused mõjutaksid eelarvet ning millist korraldust ja logistikat need vajaksid; |
| --- | --- |

75.

peab kahetsusväärseks, et ei ole võetud järelmeetmeid pikaajalisele taotlusele vaadata uuesti läbi võimalus, et registreeritud assistendid võivad teatavatel kindlaksmääratavatel tingimustel saata parlamendiliikmeid parlamendi ametlikes delegatsioonides ja lähetustel, nagu on juba nõutud mitmes eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis; palub peasekretäril uurida, kuidas need lähetused mõjutaksid eelarvet ning millist korraldust ja logistikat need vajaksid;

| 76. | lükkab tagasi parlamendiliikmete registreeritud assistentide kohustusliku määramise Belgia ametiasutustega suhtlemiseks parlamendiliikmete büroodes töötavate kolmandate riikide praktikantide elamisloa menetlemisel; nõuab kohaldatavate reeglite viivitamatut läbivaatamist, et administratsioon saaks selle ülesande üle võtta; |
| --- | --- |

76.

lükkab tagasi parlamendiliikmete registreeritud assistentide kohustusliku määramise Belgia ametiasutustega suhtlemiseks parlamendiliikmete büroodes töötavate kolmandate riikide praktikantide elamisloa menetlemisel; nõuab kohaldatavate reeglite viivitamatut läbivaatamist, et administratsioon saaks selle ülesande üle võtta;

| 77. | tunnustab erakordset tööd, mida registreeritud assistentide front office’i üksus 2020. aastal tegi, et tulla toime probleemidega, mis registreeritud assistentidel tööga seoses COVID-19 pandeemia tõttu nii parlamendi töökohtades kui ka päritoluriikides tekkisid; |
| --- | --- |

77.

tunnustab erakordset tööd, mida registreeritud assistentide front office’i üksus 2020. aastal tegi, et tulla toime probleemidega, mis registreeritud assistentidel tööga seoses COVID-19 pandeemia tõttu nii parlamendi töökohtades kui ka päritoluriikides tekkisid;

| 78. | kordab, et registreeritud assistente ei tohiks sundida määrama külalisrühma juhiks, millega neile antaks parlamendi poolt toetatud rühmadele antava rahalise toetusega seotud vastutusega samaväärne vastutus; nõuab kindlalt, et registreeritud assistendid jäetaks sellest kõrvale, nii et rühma juhiks tohiks määrata ainult toetatava rühma liikme või eriteadmistega isiku, näiteks makseagendi või reisibüroo töötaja; |
| --- | --- |

78.

kordab, et registreeritud assistente ei tohiks sundida määrama külalisrühma juhiks, millega neile antaks parlamendi poolt toetatud rühmadele antava rahalise toetusega seotud vastutusega samaväärne vastutus; nõuab kindlalt, et registreeritud assistendid jäetaks sellest kõrvale, nii et rühma juhiks tohiks määrata ainult toetatava rühma liikme või eriteadmistega isiku, näiteks makseagendi või reisibüroo töötaja;

| 79. | rõhutab, et alates 2020. aasta märtsi keskpaigast läks parlamendi administratsioon ajutise kaugtöö süsteemilt kaugtööle, mida rakendati 70–100 % ulatuses, sõltuvalt kehtivatest liikumispiirangutest ja vajadusest füüsilise kohaloleku järele; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et alates 2020. aasta märtsi keskpaigast läks parlamendi administratsioon ajutise kaugtöö süsteemilt kaugtööle, mida rakendati 70–100 % ulatuses, sõltuvalt kehtivatest liikumispiirangutest ja vajadusest füüsilise kohaloleku järele;

| 80. | võtab teadmiseks nii parlamendi kui ka komisjoni püüdlused tagada Ühendkuningriigi delegatsioonide endiste registreeritud assistentide võimalus kanda omandatud pensioniõigused üle Ühendkuningriigi pensionifondidesse; palub parlamendil tagada lahenduse leidmine; |
| --- | --- |

80.

võtab teadmiseks nii parlamendi kui ka komisjoni püüdlused tagada Ühendkuningriigi delegatsioonide endiste registreeritud assistentide võimalus kanda omandatud pensioniõigused üle Ühendkuningriigi pensionifondidesse; palub parlamendil tagada lahenduse leidmine;

| 81. | kutsub juhatust üles looma süsteemi, mis võimaldaks registreeritud assistentidel võtta palgata puhkust sarnaste reeglite alusel, mida kohaldatakse ajutistele või lepingulistele töötajatele, kes võivad oma karjääri jooksul võtta kuni 12 kuud palgata puhkust; |
| --- | --- |

81.

kutsub juhatust üles looma süsteemi, mis võimaldaks registreeritud assistentidel võtta palgata puhkust sarnaste reeglite alusel, mida kohaldatakse ajutistele või lepingulistele töötajatele, kes võivad oma karjääri jooksul võtta kuni 12 kuud palgata puhkust;

| 82. | märgib, et 2020. aasta juunis ja novembris viis parlament oma töötajate seas läbi kaks kogu institutsiooni hõlmavat küsitlust kaugtöö tulevase kasutamise kohta; tunnistab, et mõlema uuringu tulemused näitasid töötajate suurt rahulolu kaugtööga ning et töötajad kasutavad pandeemiajärgsel perioodil kaugtööd laialdasemalt; nõuab, et kuni COVID-19 nakkuse oht püsib isegi vaktsineeritud isikute puhul suhteliselt kõrge, peaksid kõrge riskiga rühmadesse kuuluvad töötajad säilitama oma seisundi tõendamisel võimaluse teha kaugtööd täistööajaga; |
| --- | --- |

82.

märgib, et 2020. aasta juunis ja novembris viis parlament oma töötajate seas läbi kaks kogu institutsiooni hõlmavat küsitlust kaugtöö tulevase kasutamise kohta; tunnistab, et mõlema uuringu tulemused näitasid töötajate suurt rahulolu kaugtööga ning et töötajad kasutavad pandeemiajärgsel perioodil kaugtööd laialdasemalt; nõuab, et kuni COVID-19 nakkuse oht püsib isegi vaktsineeritud isikute puhul suhteliselt kõrge, peaksid kõrge riskiga rühmadesse kuuluvad töötajad säilitama oma seisundi tõendamisel võimaluse teha kaugtööd täistööajaga;

| 83. | kiidab heaks, et parlament on võtnud kasutusele rea meetmeid, et toetada töötajate töö- ja eraelu tasakaalu talituspidevusliku kaugtöö ajal, eriti nende puhul, kellel on keerulisemad isiklikud asjaolud; märgib, et meetmed hõlmasid paindlikkust (tööaja ja väljundi osas) nõudliku pereolukorraga töötajate jaoks, võimalust töötada väljaspool töökohta osaajaga töötajatele, kes pidid hoolitsema lähisugulaste eest, võimaldades puuetega laste hooldajatel töötada 50 % ulatuses ilma vastava sissetuleku kaotuseta ajal, mil puuetega laste koolid ja muud asutused olid suletud, ning ajutist erandit personalieeskirjadest, et võimaldada töötajatel, kes kuuluvad riskirühma, teha 100 % kaugtööd oma päritoluriigist; kutsub parlamenti üles tagama, et selliste eriskeemide taotlemise kord on hästi tutvustatud ja selge, ning vältima viivitusi skeemide andmisel; |
| --- | --- |

83.

kiidab heaks, et parlament on võtnud kasutusele rea meetmeid, et toetada töötajate töö- ja eraelu tasakaalu talituspidevusliku kaugtöö ajal, eriti nende puhul, kellel on keerulisemad isiklikud asjaolud; märgib, et meetmed hõlmasid paindlikkust (tööaja ja väljundi osas) nõudliku pereolukorraga töötajate jaoks, võimalust töötada väljaspool töökohta osaajaga töötajatele, kes pidid hoolitsema lähisugulaste eest, võimaldades puuetega laste hooldajatel töötada 50 % ulatuses ilma vastava sissetuleku kaotuseta ajal, mil puuetega laste koolid ja muud asutused olid suletud, ning ajutist erandit personalieeskirjadest, et võimaldada töötajatel, kes kuuluvad riskirühma, teha 100 % kaugtööd oma päritoluriigist; kutsub parlamenti üles tagama, et selliste eriskeemide taotlemise kord on hästi tutvustatud ja selge, ning vältima viivitusi skeemide andmisel;

| 84. | väljendab heameelt peasekretäri 31. märtsi 2021. aasta otsusega pakutud võimaluse üle töötada töökohast eemal; peab siiski kahetsusväärseks, et see oli võimalik ainult osalise tööajaga, millega kaasnes palga vastav vähenemine; peab kahetsusväärseks, et selline otsus sundis Belgiast väljaspool viibivaid töötajaid ja registreeritud assistente tol ajal valima, kas kaotada töötasu või naasta parlamendi töökohtadesse ajal, mil reisimisest soovitati tungivalt hoiduda; märgib rahuloluga, et juhatus tunnistas 17. aprillil 2021 selle otsuse ebakohasust ja kehtestas rea kriteeriume, mille alusel töötajad võivad teha kaugtööd täistööajaga (sh tervislik olukord, reisipiirangud ja piiride sulgemine); märgib suure murega, et kohustus teha töökohast kaugtööd peaaegu täieliku liikumispiirangu ajal on suurendanud töötajate isolatsioonitunnet ja süvendanud vaimse tervise probleeme; kutsub administratsiooni üles kaotama tulevikus kõigi töötajate kategooriate, sealhulgas praktikantide kohustus teha kaugtööd oma töökohast sellistel erandlikel ja ajaliselt piiratud perioodidel, nagu näiteks 2020. aasta jooksul kehtinud peaaegu täielike sulgemiste perioodidel; |
| --- | --- |

84.

väljendab heameelt peasekretäri 31. märtsi 2021. aasta otsusega pakutud võimaluse üle töötada töökohast eemal; peab siiski kahetsusväärseks, et see oli võimalik ainult osalise tööajaga, millega kaasnes palga vastav vähenemine; peab kahetsusväärseks, et selline otsus sundis Belgiast väljaspool viibivaid töötajaid ja registreeritud assistente tol ajal valima, kas kaotada töötasu või naasta parlamendi töökohtadesse ajal, mil reisimisest soovitati tungivalt hoiduda; märgib rahuloluga, et juhatus tunnistas 17. aprillil 2021 selle otsuse ebakohasust ja kehtestas rea kriteeriume, mille alusel töötajad võivad teha kaugtööd täistööajaga (sh tervislik olukord, reisipiirangud ja piiride sulgemine); märgib suure murega, et kohustus teha töökohast kaugtööd peaaegu täieliku liikumispiirangu ajal on suurendanud töötajate isolatsioonitunnet ja süvendanud vaimse tervise probleeme; kutsub administratsiooni üles kaotama tulevikus kõigi töötajate kategooriate, sealhulgas praktikantide kohustus teha kaugtööd oma töökohast sellistel erandlikel ja ajaliselt piiratud perioodidel, nagu näiteks 2020. aasta jooksul kehtinud peaaegu täielike sulgemiste perioodidel;

| 85. | märgib, et töötajatele alalise võimaluse loomine kaugtöö tegemiseks kõikjalt, täpsustatavatel tingimustel, toob nii töötajatele kui ka institutsioonidele kaasa mitmeid eeliseid, sealhulgas töötajate heaolu paranemise ja parlamendi kui tööandja atraktiivsuse suurenemise, rahalise kokkuhoiu, mis saavutatakse muu hulgas vähenenud vajadusest kontoriruumidele, töötajate töölesõitmise keskkonnamõju vähenemise ning tihedama sideme liidu institutsioonide ja kodanike vahel ka teistes liikmesriikides peale Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi; kutsub parlamenti üles alustama institutsioonidevahelist arutelu, et vaadata läbi otsus, millega kohustatakse töötajaid tegema kaugtööd üksnes oma töökohast, näiteks tingimusel, et nad kaotavad ajutiselt oma välismaal elamise toetuse; |
| --- | --- |

85.

märgib, et töötajatele alalise võimaluse loomine kaugtöö tegemiseks kõikjalt, täpsustatavatel tingimustel, toob nii töötajatele kui ka institutsioonidele kaasa mitmeid eeliseid, sealhulgas töötajate heaolu paranemise ja parlamendi kui tööandja atraktiivsuse suurenemise, rahalise kokkuhoiu, mis saavutatakse muu hulgas vähenenud vajadusest kontoriruumidele, töötajate töölesõitmise keskkonnamõju vähenemise ning tihedama sideme liidu institutsioonide ja kodanike vahel ka teistes liikmesriikides peale Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi; kutsub parlamenti üles alustama institutsioonidevahelist arutelu, et vaadata läbi otsus, millega kohustatakse töötajaid tegema kaugtööd üksnes oma töökohast, näiteks tingimusel, et nad kaotavad ajutiselt oma välismaal elamise toetuse;

| 86. | tunnustab peasekretariaadi tasandil parlamendi toetust töötajatele olemasolevate vahendite suurendamise ja uute meetmete kehtestamise kaudu, nagu kaks abitelefoni, psühholoogilised konsultatsioonid ja rühmasessioonid, sotsiaalabi, konfidentsiaalne nõustamine ja vaimse tervise esmaabi osutajate võrgustik; väljendab heameelt selle üle, et alates 2020. aasta oktoobrist on pakutud töötajatele mitmesuguseid teadlikkuse tõstmise algatusi ja psühhosotsiaalse toetuse vahendeid, sealhulgas tasuta veebipõhiseid teadlikkuse tõstmise kursusi kõigile töötajatele; |
| --- | --- |

86.

tunnustab peasekretariaadi tasandil parlamendi toetust töötajatele olemasolevate vahendite suurendamise ja uute meetmete kehtestamise kaudu, nagu kaks abitelefoni, psühholoogilised konsultatsioonid ja rühmasessioonid, sotsiaalabi, konfidentsiaalne nõustamine ja vaimse tervise esmaabi osutajate võrgustik; väljendab heameelt selle üle, et alates 2020. aasta oktoobrist on pakutud töötajatele mitmesuguseid teadlikkuse tõstmise algatusi ja psühhosotsiaalse toetuse vahendeid, sealhulgas tasuta veebipõhiseid teadlikkuse tõstmise kursusi kõigile töötajatele;

| 87. | märgib, et kaks peadirektoraati kehtestasid konkreetsed poliitikameetmed, milles käsitletakse õigust mitte olla kättesaadav, samas kui teised viis peadirektoraati suurendasid juhtide teadlikkust õigusest olla mittekättesaadav; kutsub parlamenti üles võtma vastu suunised kõigile peadirektoraatidele igasse kategooriasse kuuluvate töötajate õiguse kohta mitte olla kättesaadav ja tagama, et kõik peadirektoraadid need kehtestaksid; |
| --- | --- |

87.

märgib, et kaks peadirektoraati kehtestasid konkreetsed poliitikameetmed, milles käsitletakse õigust mitte olla kättesaadav, samas kui teised viis peadirektoraati suurendasid juhtide teadlikkust õigusest olla mittekättesaadav; kutsub parlamenti üles võtma vastu suunised kõigile peadirektoraatidele igasse kategooriasse kuuluvate töötajate õiguse kohta mitte olla kättesaadav ja tagama, et kõik peadirektoraadid need kehtestaksid;

| 88. | väljendab heameelt selle üle, et parlamendi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise poliitika tulemusena on saavutatud sooline võrdsus direktorite tasandil ja 41,9 % üksuse juhataja ametikohal töötajatest on naised; märgib, et peadirektorite tasandil on veel palju arenguruumi, sest praegu töötab nendel ametikohtadel vaid 23,1 % naisi; väljendab heameelt asjaolu üle, et juhatus kiitis 13. jaanuaril 2020 heaks uued ja ambitsioonikamad eesmärgid soolise tasakaalu saavutamiseks parlamendi sekretariaadi kõrgema ja keskastme juhtide ametikohtadel, mis tuleb saavutada 2024. aastaks: naised peavad tulevikus moodustama 50 % osakonnajuhatajatest ja direktoritest ning 40 % peadirektoritest; kordab, et on oluline, et töötajate esindajad kuulataks ära, kui juhatus arutab üldisi küsimusi, mis mõjutavad juhatuse personalipoliitikat, ning kordab oma palvet peasekretärile võtta asjakohaseid meetmeid selle peamise lähenemisviisi rakendamiseks; kordab oma palvet peasekretärile võtta lisameetmeid, et tagada läbipaistvus ja õiglus kõrgema juhtkonna ametisse nimetamise menetluste ajal, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohus) 14. juuli 2021. aasta otsust kohtuasjas T-670/19, Carbajo Ferrero vs. Parlament (6); võtab teadmiseks personalieeskirjade III lisa artikli 3 neljandas lõigus sätestatud piirangud seoses töötajate esindajate osalemisega kõrgema juhtkonna valikukomisjonides; nõuab ka järjepidevuse tagamist kõrgema juhtkonna vabade ametikohtade institutsioonist väljaspool avaldamise puhul ja hoolsust nende ametikohtade avaldamisel, kui need vabanevad; |
| --- | --- |

88.

väljendab heameelt selle üle, et parlamendi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise poliitika tulemusena on saavutatud sooline võrdsus direktorite tasandil ja 41,9 % üksuse juhataja ametikohal töötajatest on naised; märgib, et peadirektorite tasandil on veel palju arenguruumi, sest praegu töötab nendel ametikohtadel vaid 23,1 % naisi; väljendab heameelt asjaolu üle, et juhatus kiitis 13. jaanuaril 2020 heaks uued ja ambitsioonikamad eesmärgid soolise tasakaalu saavutamiseks parlamendi sekretariaadi kõrgema ja keskastme juhtide ametikohtadel, mis tuleb saavutada 2024. aastaks: naised peavad tulevikus moodustama 50 % osakonnajuhatajatest ja direktoritest ning 40 % peadirektoritest; kordab, et on oluline, et töötajate esindajad kuulataks ära, kui juhatus arutab üldisi küsimusi, mis mõjutavad juhatuse personalipoliitikat, ning kordab oma palvet peasekretärile võtta asjakohaseid meetmeid selle peamise lähenemisviisi rakendamiseks; kordab oma palvet peasekretärile võtta lisameetmeid, et tagada läbipaistvus ja õiglus kõrgema juhtkonna ametisse nimetamise menetluste ajal, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohus) 14. juuli 2021. aasta otsust kohtuasjas T-670/19, Carbajo Ferrero vs. Parlament (6); võtab teadmiseks personalieeskirjade III lisa artikli 3 neljandas lõigus sätestatud piirangud seoses töötajate esindajate osalemisega kõrgema juhtkonna valikukomisjonides; nõuab ka järjepidevuse tagamist kõrgema juhtkonna vabade ametikohtade institutsioonist väljaspool avaldamise puhul ja hoolsust nende ametikohtade avaldamisel, kui need vabanevad;

| 89. | kordab peasekretärile esitatud üleskutset rõhutada, kui oluline on, et kogu töölevõtmine põhineks pädevusel, võttes samal ajal arvesse vajadust geograafilise tasakaalu järele kõigi liikmesriikide vahel personali kõigil tasanditel; peab murettekitavaks asjaolu, et teatud riikidest on väga raske töötajaid leida ning samuti on problemaatiline teatud ülesannete institutsioonisiseseks muutmine; nõuab lisapingutuste tegemist selleks, et parlamendis töötamine oleks võrdselt atraktiivne kõikide liikmesriikide kodanikele; kutsub Euroopa Parlamenti üles suurendama oma teavitamissuutlikkust, et meelitada konkurssidele häid kandidaate, keda Euroopa Parlament nende profiili, vanuse, soo ja kodakondsuse poolest vajab, eelkõige alaesindatud riikidest; |
| --- | --- |

89.

kordab peasekretärile esitatud üleskutset rõhutada, kui oluline on, et kogu töölevõtmine põhineks pädevusel, võttes samal ajal arvesse vajadust geograafilise tasakaalu järele kõigi liikmesriikide vahel personali kõigil tasanditel; peab murettekitavaks asjaolu, et teatud riikidest on väga raske töötajaid leida ning samuti on problemaatiline teatud ülesannete institutsioonisiseseks muutmine; nõuab lisapingutuste tegemist selleks, et parlamendis töötamine oleks võrdselt atraktiivne kõikide liikmesriikide kodanikele; kutsub Euroopa Parlamenti üles suurendama oma teavitamissuutlikkust, et meelitada konkurssidele häid kandidaate, keda Euroopa Parlament nende profiili, vanuse, soo ja kodakondsuse poolest vajab, eelkõige alaesindatud riikidest;

| 90. | tuletab meelde personalikomitee 18. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni uue kava kohta, mille kohaselt pakutakse praktikantidele lepingulise töötaja ametikohta; on arvamusel, et töölevõtmismenetlused peavad põhinema tulemustel ja konkursil, olema õiglased ja läbipaistvad, kellelgi ei tohi lepingulise töötaja ametikohale pääsemiseks olla eesõigust ning töötajaid ega registreeritud assistente ei tohi diskrimineerida; palub administratsioonil uus süsteem koos töötajate esindajatega läbi vaadata; |
| --- | --- |

90.

tuletab meelde personalikomitee 18. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni uue kava kohta, mille kohaselt pakutakse praktikantidele lepingulise töötaja ametikohta; on arvamusel, et töölevõtmismenetlused peavad põhinema tulemustel ja konkursil, olema õiglased ja läbipaistvad, kellelgi ei tohi lepingulise töötaja ametikohale pääsemiseks olla eesõigust ning töötajaid ega registreeritud assistente ei tohi diskrimineerida; palub administratsioonil uus süsteem koos töötajate esindajatega läbi vaadata;

| 91. | kuna võrdsete võimaluste edendamine on endiselt parlamendi personalijuhtimise poliitika oluline osa, teeb ettepaneku pöörata suuremat tähelepanu võrdsetele võimalustele kõigi jaoks, eelkõige parlamendi administratsioonis töötavate puuetega inimeste arvu suurendamisele; märgib, et juhatuses on juba olemas soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemeline töörühm, ning nõuab, et juhatus viiks läbi uuringu, mis käsitleb liikmesriikides ja rahvusvahelisel tasandil puuetega inimeste tööturul osalemise suurendamiseks võetud tulemuslikke meetmeid, sealhulgas seadusandlikke meetmeid; nõuab, et kõrgetasemeline töörühm annaks pärast uuringu läbiviimist ja tulemuste analüüsimist juhatusele aru, esitades konkreetsed ettepanekud; nõuab, et kiiresti seataks edasipüüdlikumad eesmärgid ja et need saavutataks lühikese aja jooksul; |
| --- | --- |

91.

kuna võrdsete võimaluste edendamine on endiselt parlamendi personalijuhtimise poliitika oluline osa, teeb ettepaneku pöörata suuremat tähelepanu võrdsetele võimalustele kõigi jaoks, eelkõige parlamendi administratsioonis töötavate puuetega inimeste arvu suurendamisele; märgib, et juhatuses on juba olemas soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemeline töörühm, ning nõuab, et juhatus viiks läbi uuringu, mis käsitleb liikmesriikides ja rahvusvahelisel tasandil puuetega inimeste tööturul osalemise suurendamiseks võetud tulemuslikke meetmeid, sealhulgas seadusandlikke meetmeid; nõuab, et kõrgetasemeline töörühm annaks pärast uuringu läbiviimist ja tulemuste analüüsimist juhatusele aru, esitades konkreetsed ettepanekud; nõuab, et kiiresti seataks edasipüüdlikumad eesmärgid ja et need saavutataks lühikese aja jooksul;

| 92. | märgib, et 2020. aastal algatati 17 uut ahistamisjuhtumi uurimist; rõhutab, et tuleb veel teha pingutusi tagamaks, et kaks nõuandekomiteed, kes tegelevad parlamendiliikmeid ja kõiki teisi töötajaid puudutavate ahistamiskaebustega, leiaksid rohkem usaldust ahistamise ohvritelt, kes võivad karta, et nende karjäär või ametikoht parlamendis on kaalul, kui nad läbiksid kogu ahistamisjuhtumi uurimismenetluse, koguksid tõendeid ja koostaksid oma juhtumi; nõuab tungivalt, et juhatus ja sekretariaat rakendaksid meetmeid, mida on korduvalt nõutud ahistamist käsitlevates resolutsioonides – 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon (217/2897 (RSP)) (7), 28. novembri 2019. aasta resolutsioon (2019/2855 (RSP)) (8) ja 10. detsembri 2021. aasta resolutsioon (2021/2986 (RSP)) (9), – eelkõige avaldades praeguse ahistamisvastase struktuuri välisauditi tulemused ning muutes ahistamisvastase koolituse kohustuslikuks kõigile parlamendiliikmetele ja töötajatele, sealhulgas eri peadirektoraatide ja fraktsioonide juhtivatel ametikohtadel olevatele isikutele; |
| --- | --- |

92.

märgib, et 2020. aastal algatati 17 uut ahistamisjuhtumi uurimist; rõhutab, et tuleb veel teha pingutusi tagamaks, et kaks nõuandekomiteed, kes tegelevad parlamendiliikmeid ja kõiki teisi töötajaid puudutavate ahistamiskaebustega, leiaksid rohkem usaldust ahistamise ohvritelt, kes võivad karta, et nende karjäär või ametikoht parlamendis on kaalul, kui nad läbiksid kogu ahistamisjuhtumi uurimismenetluse, koguksid tõendeid ja koostaksid oma juhtumi; nõuab tungivalt, et juhatus ja sekretariaat rakendaksid meetmeid, mida on korduvalt nõutud ahistamist käsitlevates resolutsioonides – 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon (217/2897 (RSP)) (7), 28. novembri 2019. aasta resolutsioon (2019/2855 (RSP)) (8) ja 10. detsembri 2021. aasta resolutsioon (2021/2986 (RSP)) (9), – eelkõige avaldades praeguse ahistamisvastase struktuuri välisauditi tulemused ning muutes ahistamisvastase koolituse kohustuslikuks kõigile parlamendiliikmetele ja töötajatele, sealhulgas eri peadirektoraatide ja fraktsioonide juhtivatel ametikohtadel olevatele isikutele;

| 93. | palub lisaks parlamendil tagada, et sellega seotud psühholoogilise ravi hüvitamise menetlused ei oleks ahistamise ohvrile liiga bürokraatlikud ja et neid menetletaks kiiresti; |
| --- | --- |

93.

palub lisaks parlamendil tagada, et sellega seotud psühholoogilise ravi hüvitamise menetlused ei oleks ahistamise ohvrile liiga bürokraatlikud ja et neid menetletaks kiiresti;

| 94. | tuletab meelde, et puhastusteenuste lepingu artikli 1 lõikes 7 on sätestatud, et töövõtjad peavad täitma sotsiaal- ja tööõigusest tulenevaid kohustusi, mis on sätestatud liidu õiguses, riigisiseses õiguses ja kollektiivlepingutes, ning sotsiaal- ja tööõiguses kehtivaid rahvusvahelisi kohustusi; tuletab meelde, et kui parlamendi vastutavad teenistused avastavad või saavad teada, et toime on pandud võimalik rikkumine, ja kui asjaomased isikud on juhtinud sellele oma ülemuste, ametiühingu esindajate ning ettevõttes toimuva ennetustegevuse ja heaolu eest vastutava välise teenistuse tähelepanu, kuid sellel ei ole tulemusi olnud, tuleb võtta ühendust asjaomaste ametiasutustega; märgib, et ei riikliku teenistuse „Contrôle des lois sociales/Direction de Bruxelles“ läbiviidud kontroll (2020) ega Brüsseli tööohutuse ja -kaitse välisteenistuse psühhosotsiaalse osakonna analüüs (2020) ei tuvastanud, et koristajate sotsiaalõigusnorme ja töötingimusi oleks õiguslikult rikutud; nõuab, et viivitamata algatataks uuring, mille viib läbi väline ettevõte, et tagada vastajate konfidentsiaalsus ja anonüümsus, ning mille eesmärk on selgitada praeguses puhastusettevõttes töötajate rahulolu taset, kaasatust, pühendumust, lojaalsust, motivatsiooni jne ning teha kindlaks puudused, probleemid või parandusvõimalused; kutsub parlamenti üles võtma kõik vajalikud ettevaatusabinõud tagamaks, et välistöövõtjad järgiksid puhastustöötajate puhul kõrgeimaid tööõigusnorme, eelkõige seoses psühholoogilise surve ja töötingimustega; |
| --- | --- |

94.

tuletab meelde, et puhastusteenuste lepingu artikli 1 lõikes 7 on sätestatud, et töövõtjad peavad täitma sotsiaal- ja tööõigusest tulenevaid kohustusi, mis on sätestatud liidu õiguses, riigisiseses õiguses ja kollektiivlepingutes, ning sotsiaal- ja tööõiguses kehtivaid rahvusvahelisi kohustusi; tuletab meelde, et kui parlamendi vastutavad teenistused avastavad või saavad teada, et toime on pandud võimalik rikkumine, ja kui asjaomased isikud on juhtinud sellele oma ülemuste, ametiühingu esindajate ning ettevõttes toimuva ennetustegevuse ja heaolu eest vastutava välise teenistuse tähelepanu, kuid sellel ei ole tulemusi olnud, tuleb võtta ühendust asjaomaste ametiasutustega; märgib, et ei riikliku teenistuse „Contrôle des lois sociales/Direction de Bruxelles“ läbiviidud kontroll (2020) ega Brüsseli tööohutuse ja -kaitse välisteenistuse psühhosotsiaalse osakonna analüüs (2020) ei tuvastanud, et koristajate sotsiaalõigusnorme ja töötingimusi oleks õiguslikult rikutud; nõuab, et viivitamata algatataks uuring, mille viib läbi väline ettevõte, et tagada vastajate konfidentsiaalsus ja anonüümsus, ning mille eesmärk on selgitada praeguses puhastusettevõttes töötajate rahulolu taset, kaasatust, pühendumust, lojaalsust, motivatsiooni jne ning teha kindlaks puudused, probleemid või parandusvõimalused; kutsub parlamenti üles võtma kõik vajalikud ettevaatusabinõud tagamaks, et välistöövõtjad järgiksid puhastustöötajate puhul kõrgeimaid tööõigusnorme, eelkõige seoses psühholoogilise surve ja töötingimustega;

| 95. | kutsub parlamenti üles tagama, et vahetustega tööl olevate töötajate, sealhulgas eeskätt turvalisuse ja ohutuse peadirektoraadi töötajate tööplaanidest teatatakse aegsasti ette ja et võimaluse korral välditakse lühikese etteteatamisajaga tehtavaid muudatusi; |
| --- | --- |

95.

kutsub parlamenti üles tagama, et vahetustega tööl olevate töötajate, sealhulgas eeskätt turvalisuse ja ohutuse peadirektoraadi töötajate tööplaanidest teatatakse aegsasti ette ja et võimaluse korral välditakse lühikese etteteatamisajaga tehtavaid muudatusi;

| 96. | väljendab heameelt Wayenbergi lastehoiuasutuse uue majatiiva valmimise üle; peab kahetsusväärseks, et COVID-19 siseprotokollist tulenesid rühmade järjestikused muudatused ja pikaajalised sulgemised, millest teatati minimaalse etteteatamisega ja ilma reageerimisajata; nõuab COVID-19 terviseprotokollide läbivaatamist, et viia need kooskõlla riiklike protokollidega ja tagada, et seda olulist teenust osutatakse jätkuvalt nii palju kui võimalik; kutsub DG PERSi üles tagama, et lastehoiuasutuse tööajakorralduses tehtavatest muudatustest teavitataks lapsevanemaid õigeaegselt, et võimaldada neil täita oma töökohustusi minimaalsete katkestustega; kordab oma üleskutset personali peadirektoraadile korraldada nii lastehoiuasutuse töötajate kui ka lastevanemate seas rahulolu-uuring, et saada teenuseosutaja kohta korrapäraselt asjakohast tagasisidet; võtab teadmiseks, et uus hankemenetlus seoses Wayenbergi lastehoiuasutuse juhtimisega kuulutati välja 2021. aastal ja uus teenuseosutaja hakkas lepingut täitma 1. veebruaril 2022; kutsub personali peadirektoraati üles uue teenuseosutaja – kes jättis kooskõlas Belgia tööõigusega senised töötajad tööle – teenuste kvaliteeti tähelepanelikult jälgima; nõuab pidevat järelevalvet tagamaks, et uus teenuseosutaja pakub häid töötingimusi, mis aitavad säilitada kvaliteetseid töötajaid; |
| --- | --- |

96.

väljendab heameelt Wayenbergi lastehoiuasutuse uue majatiiva valmimise üle; peab kahetsusväärseks, et COVID-19 siseprotokollist tulenesid rühmade järjestikused muudatused ja pikaajalised sulgemised, millest teatati minimaalse etteteatamisega ja ilma reageerimisajata; nõuab COVID-19 terviseprotokollide läbivaatamist, et viia need kooskõlla riiklike protokollidega ja tagada, et seda olulist teenust osutatakse jätkuvalt nii palju kui võimalik; kutsub DG PERSi üles tagama, et lastehoiuasutuse tööajakorralduses tehtavatest muudatustest teavitataks lapsevanemaid õigeaegselt, et võimaldada neil täita oma töökohustusi minimaalsete katkestustega; kordab oma üleskutset personali peadirektoraadile korraldada nii lastehoiuasutuse töötajate kui ka lastevanemate seas rahulolu-uuring, et saada teenuseosutaja kohta korrapäraselt asjakohast tagasisidet; võtab teadmiseks, et uus hankemenetlus seoses Wayenbergi lastehoiuasutuse juhtimisega kuulutati välja 2021. aastal ja uus teenuseosutaja hakkas lepingut täitma 1. veebruaril 2022; kutsub personali peadirektoraati üles uue teenuseosutaja – kes jättis kooskõlas Belgia tööõigusega senised töötajad tööle – teenuste kvaliteeti tähelepanelikult jälgima; nõuab pidevat järelevalvet tagamaks, et uus teenuseosutaja pakub häid töötingimusi, mis aitavad säilitada kvaliteetseid töötajaid;

| 97. | nõuab, et arvesse võetaks parlamendi töötajate tööaega, et kohandada parlamendis osutatavate teenuste kasutamiseks ettenähtud aega, eelkõige spordiklubi lahtioleku aega, nii, et teenust pakutaks ka väljaspool tipptöötunde ja seda saaks selle tulemusel kasutada rohkem inimesi; |
| --- | --- |

97.

nõuab, et arvesse võetaks parlamendi töötajate tööaega, et kohandada parlamendis osutatavate teenuste kasutamiseks ettenähtud aega, eelkõige spordiklubi lahtioleku aega, nii, et teenust pakutaks ka väljaspool tipptöötunde ja seda saaks selle tulemusel kasutada rohkem inimesi;

| 98. | väljendab heameelt parlamendi jõupingutuste üle igapäevaste solidaarsete toidukordade pakkumisel, mis on aidanud vähendada rahalist, majanduslikku ja sotsiaalset mõju parlamendi toitlustusettevõtetele ja nende töötajatele; märgib, et parlament püüab säästa võimalikult palju töökohti, mis on tööhõive seisukohast mõistlikud, kuid mis on õigustatud ka parlamendi eelarve nõuetekohase kasutamise kontekstis; |
| --- | --- |

98.

väljendab heameelt parlamendi jõupingutuste üle igapäevaste solidaarsete toidukordade pakkumisel, mis on aidanud vähendada rahalist, majanduslikku ja sotsiaalset mõju parlamendi toitlustusettevõtetele ja nende töötajatele; märgib, et parlament püüab säästa võimalikult palju töökohti, mis on tööhõive seisukohast mõistlikud, kuid mis on õigustatud ka parlamendi eelarve nõuetekohase kasutamise kontekstis;

Kinnisvarastrateegia

| 99. | tuletab meelde, et kogu 2020. aasta jooksul jätkas administratsioon parlamendi 2019. aasta järgse kinnisvarastrateegia rakendamist, mille juhatus kiitis heaks 2018. aasta aprillis; märgib, et kõnealune kinnisvarastrateegia toetab kontoriruumide nii parlamendiliikmetele kui ka töötajatele eraldamisel peamise põhimõttena paindlikkust ning annab võimaluse kohandada olemasolevaid ruume nii, et see sobiks COVID-19 järgsel perioodil kõigi võimalike olukordadega; |
| --- | --- |

99.

tuletab meelde, et kogu 2020. aasta jooksul jätkas administratsioon parlamendi 2019. aasta järgse kinnisvarastrateegia rakendamist, mille juhatus kiitis heaks 2018. aasta aprillis; märgib, et kõnealune kinnisvarastrateegia toetab kontoriruumide nii parlamendiliikmetele kui ka töötajatele eraldamisel peamise põhimõttena paindlikkust ning annab võimaluse kohandada olemasolevaid ruume nii, et see sobiks COVID-19 järgsel perioodil kõigi võimalike olukordadega;

| 100. | märgib, et seoses terviseriskiga, mida põhjustab kahjulike legionella bakterite esinemine hoonete vananevates ja halvenevas seisus hüdraulikasüsteemides, tegid kvestorid 24. oktoobril 2017. aastal otsuse lõpetada parlamendiliikmete Brüsseli ja Strasbourgi büroode sooja veega varustamine; rõhutab, et võitlus legionella bakterite vastu on vee puhastamise ja desinfitseerimise valdkonnas üks olulisemaid ülesandeid; palub sekretariaadil nõuda põhjalikku uuringut, et leida sellele pikaajalisele probleemile kohased lahendused; |
| --- | --- |

100.

märgib, et seoses terviseriskiga, mida põhjustab kahjulike legionella bakterite esinemine hoonete vananevates ja halvenevas seisus hüdraulikasüsteemides, tegid kvestorid 24. oktoobril 2017. aastal otsuse lõpetada parlamendiliikmete Brüsseli ja Strasbourgi büroode sooja veega varustamine; rõhutab, et võitlus legionella bakterite vastu on vee puhastamise ja desinfitseerimise valdkonnas üks olulisemaid ülesandeid; palub sekretariaadil nõuda põhjalikku uuringut, et leida sellele pikaajalisele probleemile kohased lahendused;

| 101. | nõuab arutelu parlamendi ruumivajaduse üle, võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, kaugtöö praegust ja tulevast suurenemist, ning vajaduse korral parlamendi pikaajalise kinnisvarastrateegia kohandamist; ergutab kinnisvarapoliitikat läbi vaatama, et näha, kas igale töötajale on endiselt vaja konkreetset kontoripinda, kuna muudatus võib kaasa tuua kontoriruumide kokkuhoiu; ergutab administratsiooni koondama töökohti vastavalt töötajate kaugtööle nii palju kui võimalik, tagades samal ajal jätkuvalt kontoriruumi igale töötajale, kes seda taotleb; juhib ka tähelepanu sellele, et arvesse tuleks võtta võimalikku negatiivset mõju tervisele ja töötajate rahulolule selliste tavadega nagu avatud ruumid, koostööruumid ja töölaua jagamine; tuletab meelde teemarühmade ja kinnisvara töörühma tööd ning nõuab nende kaasamist sellesse arutellu; kutsub juhatust üles võtma asjakohaseid meetmeid 5. teemarühma soovituste rakendamiseks, eelkõige seoses mitteametlikumate koosolekuruumide ning multifunktsionaalsete ja tõhustatud videokonverentsiruumide loomisega kooskõlas parlamendi keskkonnapoliitikaga; |
| --- | --- |

101.

nõuab arutelu parlamendi ruumivajaduse üle, võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, kaugtöö praegust ja tulevast suurenemist, ning vajaduse korral parlamendi pikaajalise kinnisvarastrateegia kohandamist; ergutab kinnisvarapoliitikat läbi vaatama, et näha, kas igale töötajale on endiselt vaja konkreetset kontoripinda, kuna muudatus võib kaasa tuua kontoriruumide kokkuhoiu; ergutab administratsiooni koondama töökohti vastavalt töötajate kaugtööle nii palju kui võimalik, tagades samal ajal jätkuvalt kontoriruumi igale töötajale, kes seda taotleb; juhib ka tähelepanu sellele, et arvesse tuleks võtta võimalikku negatiivset mõju tervisele ja töötajate rahulolule selliste tavadega nagu avatud ruumid, koostööruumid ja töölaua jagamine; tuletab meelde teemarühmade ja kinnisvara töörühma tööd ning nõuab nende kaasamist sellesse arutellu; kutsub juhatust üles võtma asjakohaseid meetmeid 5. teemarühma soovituste rakendamiseks, eelkõige seoses mitteametlikumate koosolekuruumide ning multifunktsionaalsete ja tõhustatud videokonverentsiruumide loomisega kooskõlas parlamendi keskkonnapoliitikaga;

| 102. | rõhutab, et vahendite koondamine on viimastel aastatel soodustanud intressimaksete kokkuhoidu rohkem kui 100 miljoni euro ulatuses ja kujutab endast seega parimat tava maksumaksjate raha kasutamiseks avalikes asutustes; ergutab juhatust tuvastama veel eelarveridasid, mis võiksid sellest tavast kasu saada; märgib, et selline tava on aidanud vältida allesjäänud vahendite kulutamist tarbetute kulude katteks aasta lõpus; tuletab meelde, et assigneeringute ümberpaigutamisega toetatakse parlamendi pikaajalist kinnisvarastrateegiat, mille kohaselt hooneid omatakse, selle asemel et neid üürida; tuletab meelde, et assigneeringujääkide ümberpaigutamine (ramassage) võimaldas parlamendil osta 2020. aastal strateegiliselt olulise Scholli hoone ja maksta ühe tehinguga kogu ostuhind, vältides seega täiendavaid rahastamiskulusid; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et vahendite koondamine on viimastel aastatel soodustanud intressimaksete kokkuhoidu rohkem kui 100 miljoni euro ulatuses ja kujutab endast seega parimat tava maksumaksjate raha kasutamiseks avalikes asutustes; ergutab juhatust tuvastama veel eelarveridasid, mis võiksid sellest tavast kasu saada; märgib, et selline tava on aidanud vältida allesjäänud vahendite kulutamist tarbetute kulude katteks aasta lõpus; tuletab meelde, et assigneeringute ümberpaigutamisega toetatakse parlamendi pikaajalist kinnisvarastrateegiat, mille kohaselt hooneid omatakse, selle asemel et neid üürida; tuletab meelde, et assigneeringujääkide ümberpaigutamine (ramassage) võimaldas parlamendil osta 2020. aastal strateegiliselt olulise Scholli hoone ja maksta ühe tehinguga kogu ostuhind, vältides seega täiendavaid rahastamiskulusid;

| 103. | märgib, et parlamendi kinnisvarastrateegia oluline osa on uus Adenaueri hooneprojekt, mis toob kõik Luxembourgis tegutsevad parlamendi teenistused sama katuse alla; märgib, et selle projekti esimene osa (idatiib) viidi lõpule 2020. aasta oktoobris ja et viimase osa – läänetiiva – ehitamiseks on töö käimas; rõhutab, et nagu varasematelgi aastatel, kiitis Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon 2020. aastal heaks projekti assigneeringute ümberpaigutamise ning et selle ümberpaigutamise osa, mis oli ette nähtud uue hoone Adenaueri ehituseks, oli ligikaudu 63,35 miljonit eurot; |
| --- | --- |

103.

märgib, et parlamendi kinnisvarastrateegia oluline osa on uus Adenaueri hooneprojekt, mis toob kõik Luxembourgis tegutsevad parlamendi teenistused sama katuse alla; märgib, et selle projekti esimene osa (idatiib) viidi lõpule 2020. aasta oktoobris ja et viimase osa – läänetiiva – ehitamiseks on töö käimas; rõhutab, et nagu varasematelgi aastatel, kiitis Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon 2020. aastal heaks projekti assigneeringute ümberpaigutamise ning et selle ümberpaigutamise osa, mis oli ette nähtud uue hoone Adenaueri ehituseks, oli ligikaudu 63,35 miljonit eurot;

| 104. | tuletab meelde, et seoses Scholli hoone omandamisega kiitis juhatus oma 5. oktoobri 2020. aasta koosolekul heaks kohaliku kinnisvaraturu uuringu algatamise Brüsselis ning et Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon pidas 15. oktoobri 2020. aasta koosolekul varajase teavitamise raames arvamuste vahetuse sel teemal; |
| --- | --- |

104.

tuletab meelde, et seoses Scholli hoone omandamisega kiitis juhatus oma 5. oktoobri 2020. aasta koosolekul heaks kohaliku kinnisvaraturu uuringu algatamise Brüsselis ning et Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon pidas 15. oktoobri 2020. aasta koosolekul varajase teavitamise raames arvamuste vahetuse sel teemal;

| 105. | mõistab, et Brüsselis tehtud otsus osta Scholli hoone 2020. aastal võimaldas viia lõpule parlamendi kinnisvarastrateegia veel ühe etapi ning et see konsolideerib veelgi parlamendi kinnisvara, toetades keskhoonete omavahelist seotust ja aidates kaasa turvalisuse suurendamisele; rõhutab, et selle ostu puhul tehti ka koondümberpaigutus, kasutades 2020. aastal muu hulgas reisikulude vähenemise tõttu kokku hoitud rahalisi vahendeid 74,9 miljoni euro ulatuses; |
| --- | --- |

105.

mõistab, et Brüsselis tehtud otsus osta Scholli hoone 2020. aastal võimaldas viia lõpule parlamendi kinnisvarastrateegia veel ühe etapi ning et see konsolideerib veelgi parlamendi kinnisvara, toetades keskhoonete omavahelist seotust ja aidates kaasa turvalisuse suurendamisele; rõhutab, et selle ostu puhul tehti ka koondümberpaigutus, kasutades 2020. aastal muu hulgas reisikulude vähenemise tõttu kokku hoitud rahalisi vahendeid 74,9 miljoni euro ulatuses;

| 106. | märgib, et Scholli hoone osteti 74,9 miljoni euro eest, samas kui hoone turuhind oli varem hinnanguliselt 42–65 miljonit eurot; märgib, et ostuhinna ja väliseksperdi hinnangu erinevust tuleks analüüsida võrreldes olukorraga, kus parlament ei oleks hoonet omandanud ja oleks kaotanud juba tehtud investeeringud; märgib, et parlamendi poolt 2009. aastal allkirjastatud kasutusvalduse leping ei sisaldanud kahjuks lahkumisklauslit, mis tähendas, et parlament oleks igal juhul pidanud ülejäänud lepinguperioodi eest maksma kogu summa (ligikaudu 24 miljonit eurot), isegi kui ta ei oleks hoonet soetanud; |
| --- | --- |

106.

märgib, et Scholli hoone osteti 74,9 miljoni euro eest, samas kui hoone turuhind oli varem hinnanguliselt 42–65 miljonit eurot; märgib, et ostuhinna ja väliseksperdi hinnangu erinevust tuleks analüüsida võrreldes olukorraga, kus parlament ei oleks hoonet omandanud ja oleks kaotanud juba tehtud investeeringud; märgib, et parlamendi poolt 2009. aastal allkirjastatud kasutusvalduse leping ei sisaldanud kahjuks lahkumisklauslit, mis tähendas, et parlament oleks igal juhul pidanud ülejäänud lepinguperioodi eest maksma kogu summa (ligikaudu 24 miljonit eurot), isegi kui ta ei oleks hoonet soetanud;

| 107. | rõhutab, et Brüsselis ei ole mõned hooned, mida praegu parlament kasutab või mis oma asukoha ja sellega seotud julgeolekuaspektide tõttu pakuvad suurt strateegilist huvi, parlamendi omandis, nagu see oli Scholli hoone puhul enne selle omandamist; märgib, et parlamendi kinnisvarastrateegias pärast 2019. aastat rõhutatakse parlamendi keskhoonete omamise ja ühendamise tähtsust ning mainitakse Trèves II hoonet, mille omandamine on parlamendi huvides; märgib, et kuigi need kriteeriumid on olulised ja neid tuleks uue hoone ostmise ettepaneku tegemisel hoolikalt analüüsida, ei tohiks need olla ainsad arvesse võetavad kriteeriumid; |
| --- | --- |

107.

rõhutab, et Brüsselis ei ole mõned hooned, mida praegu parlament kasutab või mis oma asukoha ja sellega seotud julgeolekuaspektide tõttu pakuvad suurt strateegilist huvi, parlamendi omandis, nagu see oli Scholli hoone puhul enne selle omandamist; märgib, et parlamendi kinnisvarastrateegias pärast 2019. aastat rõhutatakse parlamendi keskhoonete omamise ja ühendamise tähtsust ning mainitakse Trèves II hoonet, mille omandamine on parlamendi huvides; märgib, et kuigi need kriteeriumid on olulised ja neid tuleks uue hoone ostmise ettepaneku tegemisel hoolikalt analüüsida, ei tohiks need olla ainsad arvesse võetavad kriteeriumid;

| 108. | rõhutab, et fraktsioonide töötajatel on paindliku töökorraldusega seotud erivajadused, mis ei sobi reeglitega, mida kohaldatakse väljaspool peahoonet paiknevatesse hoonetesse sisenemisel (nt juurdepääs ei ole pärast teatavat kellaega või nädalavahetusel lubatud); peab kahetsusväärseks, et pärast temperatuurikontrolli nõude jõustumist on Trèves I hoones asuvad töötajad olnud juba mõnda aega kohustatud tegema testi Altiero Spinelli hoones, enne kui neil lubatakse siseneda Trèves I hoonesse; |
| --- | --- |

108.

rõhutab, et fraktsioonide töötajatel on paindliku töökorraldusega seotud erivajadused, mis ei sobi reeglitega, mida kohaldatakse väljaspool peahoonet paiknevatesse hoonetesse sisenemisel (nt juurdepääs ei ole pärast teatavat kellaega või nädalavahetusel lubatud); peab kahetsusväärseks, et pärast temperatuurikontrolli nõude jõustumist on Trèves I hoones asuvad töötajad olnud juba mõnda aega kohustatud tegema testi Altiero Spinelli hoones, enne kui neil lubatakse siseneda Trèves I hoonesse;

| 109. | väljendab muret Trèves I hoone struktuursete probleemide pärast; rõhutab kiirest vajadust viia Trèves I hoone vastavusse uusimate energia- ja keskkonnaalaste normidega; rõhutab vajadust võtta kiireloomulisi meetmeid, et parandada ebastabiilne küttesüsteem, kliimaseadmete ja piiratud liikumisvõimega isikute tualettruumide puudumine, halb mürakindlus ja reoveeprobleem; |
| --- | --- |

109.

väljendab muret Trèves I hoone struktuursete probleemide pärast; rõhutab kiirest vajadust viia Trèves I hoone vastavusse uusimate energia- ja keskkonnaalaste normidega; rõhutab vajadust võtta kiireloomulisi meetmeid, et parandada ebastabiilne küttesüsteem, kliimaseadmete ja piiratud liikumisvõimega isikute tualettruumide puudumine, halb mürakindlus ja reoveeprobleem;

| 110. | märgib, et vastavalt kodukorra VI lisale vastutab hoonetega seotud olulise finantsmõjuga projekte käsitlevate arvamuste ja otsuste eest parlamendi eelarvekomisjon; võtab teadmiseks finantsmääruse artikli 266 kohased eelarvekomisjoni pädevused seoses kõigi institutsioonide, organite ja ametite, sealhulgas parlamendi hoonetega; rõhutab, et see hõlmab varajast teavet, teavet läbipaistva ja üksikasjaliku kavandamise, kontrolli ja otsuste tegemise kohta ning projektide heakskiitmist; |
| --- | --- |

110.

märgib, et vastavalt kodukorra VI lisale vastutab hoonetega seotud olulise finantsmõjuga projekte käsitlevate arvamuste ja otsuste eest parlamendi eelarvekomisjon; võtab teadmiseks finantsmääruse artikli 266 kohased eelarvekomisjoni pädevused seoses kõigi institutsioonide, organite ja ametite, sealhulgas parlamendi hoonetega; rõhutab, et see hõlmab varajast teavet, teavet läbipaistva ja üksikasjaliku kavandamise, kontrolli ja otsuste tegemise kohta ning projektide heakskiitmist;

| 111. | kutsub juhatust üles võtma Paul-Henri Spaaki hoone renoveerimise ja rekonstrueerimise ettepanekute valimisel arvesse uut tervishoiu- ja ohutuskeskkonda ning kaugtöö mahu suurenemist, võttes arvesse töökorralduse muutumist ja võimalikku tulevast füüsilise kohaloleku vähenemist parlamendis; |
| --- | --- |

111.

kutsub juhatust üles võtma Paul-Henri Spaaki hoone renoveerimise ja rekonstrueerimise ettepanekute valimisel arvesse uut tervishoiu- ja ohutuskeskkonda ning kaugtöö mahu suurenemist, võttes arvesse töökorralduse muutumist ja võimalikku tulevast füüsilise kohaloleku vähenemist parlamendis;

| 112. | ootab seoses parlamendi kinnisvarastrateegiaga läbipaistvamat ja üksikasjalikumat planeerimist ja otsuste tegemist, sealhulgas varajast teavitamist, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsmääruse artiklit 266; |
| --- | --- |

112.

ootab seoses parlamendi kinnisvarastrateegiaga läbipaistvamat ja üksikasjalikumat planeerimist ja otsuste tegemist, sealhulgas varajast teavitamist, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsmääruse artiklit 266;

| 113. | võtab teadmiseks juhatuse 23. oktoobri 2019. aasta ühehäälse otsuse kiita heaks IDEA labori loomine 2020. aastal eesmärgiga katsetada uusi innovaatilisi lahendusi kontorite ja hoonete haldamises; märgib, et juhatuse otsus ei põhinenud ühelgi konkreetsel kuluprognoosil; märgib ka, et IDEA labori raames ehitati ja sisustati 2020. aasta jooksul üks parlamendiliikme kontor, mille maksumus oli 486 012 eurot, ja sellega külgnev väljapanekusaal, mille maksumus oli vähemalt 203 978 eurot; peab sedalaadi katseprojektidele eraldatud eelarvevahendite mõistlikku ja otstarbekat kasutamist oluliseks; tuletab juhatusele meelde, et enne selliste projektidega alustamist tuleks kindlaks määrata selged eelarveread ja et kulusid tuleks kajastada läbipaistvalt; peab uuenduslike büroo- ja hoonete haldamise lahenduste katsetamist üldiselt kasulikuks, kuid leiab, et kulud peavad jääma mõistlikuks ja põhjendatuks; märgib, et kõige asjakohasemate katsetustulemuste tagamiseks on oluline, et selliseid projekte hindaksid paljud parlamendiliikmed ja registreeritud assistendid; |
| --- | --- |

113.

võtab teadmiseks juhatuse 23. oktoobri 2019. aasta ühehäälse otsuse kiita heaks IDEA labori loomine 2020. aastal eesmärgiga katsetada uusi innovaatilisi lahendusi kontorite ja hoonete haldamises; märgib, et juhatuse otsus ei põhinenud ühelgi konkreetsel kuluprognoosil; märgib ka, et IDEA labori raames ehitati ja sisustati 2020. aasta jooksul üks parlamendiliikme kontor, mille maksumus oli 486 012 eurot, ja sellega külgnev väljapanekusaal, mille maksumus oli vähemalt 203 978 eurot; peab sedalaadi katseprojektidele eraldatud eelarvevahendite mõistlikku ja otstarbekat kasutamist oluliseks; tuletab juhatusele meelde, et enne selliste projektidega alustamist tuleks kindlaks määrata selged eelarveread ja et kulusid tuleks kajastada läbipaistvalt; peab uuenduslike büroo- ja hoonete haldamise lahenduste katsetamist üldiselt kasulikuks, kuid leiab, et kulud peavad jääma mõistlikuks ja põhjendatuks; märgib, et kõige asjakohasemate katsetustulemuste tagamiseks on oluline, et selliseid projekte hindaksid paljud parlamendiliikmed ja registreeritud assistendid;

| 114. | tuletab meelde 5. teemarühma soovitusi IDEA labori IT-vahendite hindamisel, mis hõlmasid rohkem ja paremini varustatud koosolekuruume, kontoriruume, millel on kaug- ja veebivoogedastuse vahendid, ning laiemate funktsioonidega täiustatud videokonverentside valmidust; |
| --- | --- |

114.

tuletab meelde 5. teemarühma soovitusi IDEA labori IT-vahendite hindamisel, mis hõlmasid rohkem ja paremini varustatud koosolekuruume, kontoriruume, millel on kaug- ja veebivoogedastuse vahendid, ning laiemate funktsioonidega täiustatud videokonverentside valmidust;

| 115. | tuletab meelde, et juhatuse 16. detsembri 2019. aasta, 22. juuli 2020. aasta, 24. septembri 2020. aasta, 16. detsembri 2020. aasta ja 18. jaanuari 2021. aasta koosolekutel tegid juhatuse liikmed ettepaneku, et IDEA laboriga katsetataks keskkonnatoimet, energiatõhusust, turvalisust (eelkõige elektroonilisi lukke), IT ja kaugtöö ning IKT innovatsioonistrateegiat; |
| --- | --- |

115.

tuletab meelde, et juhatuse 16. detsembri 2019. aasta, 22. juuli 2020. aasta, 24. septembri 2020. aasta, 16. detsembri 2020. aasta ja 18. jaanuari 2021. aasta koosolekutel tegid juhatuse liikmed ettepaneku, et IDEA laboriga katsetataks keskkonnatoimet, energiatõhusust, turvalisust (eelkõige elektroonilisi lukke), IT ja kaugtöö ning IKT innovatsioonistrateegiat;

| 116. | Märgib, et IDEA labori osana toimib 15. korrusel asuva ühe kontori pindala ja selle ümbrus katsealana ning et seda ala kohandati 2020. aasta jooksul olulisel määral 629 259 euro eest; tuletab meelde, et IDEA laboris on katsetatud moodulvannitoa eemaldamist parlamendiliikmete kabinettidest ning seda peetakse võimalikuks ruumi võitmiseks, mida järgmise 5–10 aasta jooksul oleks võimalik saavutada kõigis kabinettides; tuletab meelde, et ainult 15. korrusel on võimalik olemasolevad veetorud lahti ühendada ja isoleerida ning ventilatsioonikanaleid kohandada, ilma et see tekitaks püsiva veekatkestuse teistel korrustel; |
| --- | --- |

116.

Märgib, et IDEA labori osana toimib 15. korrusel asuva ühe kontori pindala ja selle ümbrus katsealana ning et seda ala kohandati 2020. aasta jooksul olulisel määral 629 259 euro eest; tuletab meelde, et IDEA laboris on katsetatud moodulvannitoa eemaldamist parlamendiliikmete kabinettidest ning seda peetakse võimalikuks ruumi võitmiseks, mida järgmise 5–10 aasta jooksul oleks võimalik saavutada kõigis kabinettides; tuletab meelde, et ainult 15. korrusel on võimalik olemasolevad veetorud lahti ühendada ja isoleerida ning ventilatsioonikanaleid kohandada, ilma et see tekitaks püsiva veekatkestuse teistel korrustel;

| 117. | rõhutab, et praegu ei kasutata 20 % ruumist nõuetekohaselt, näiteks koopiamasinaruume või algselt serveriruumidena ette nähtud ruume; märgib lisaks, et IDEA labori tulemused annavad andmeid ja kogemusi tulevaste renoveerimistööde kohta mitte ainult Paul-Henri Spaaki hoones, vaid ka Altiero Spinelli hoones, mida saab kasutada veel 20–25 aastat; |
| --- | --- |

117.

rõhutab, et praegu ei kasutata 20 % ruumist nõuetekohaselt, näiteks koopiamasinaruume või algselt serveriruumidena ette nähtud ruume; märgib lisaks, et IDEA labori tulemused annavad andmeid ja kogemusi tulevaste renoveerimistööde kohta mitte ainult Paul-Henri Spaaki hoones, vaid ka Altiero Spinelli hoones, mida saab kasutada veel 20–25 aastat;

| 118. | rõhutab, et juhatus uuendas oma 26. jaanuari 2022. aasta avakoosolekul toetust IDEA laborile; väljendab heameelt selle üle, et IDEA labor on jõudmas etappi, kus on võimalik rakendada algusest peale eksisteerinud ideesid, nimelt integreerida testimise ja rakendustega seotud kulud ühelt poolt IDEA labori projektijuhtimise eelarvereale ja teiselt poolt individuaalsete rakenduste eest vastutavate peadirektoraatide vastavatele eelarveridadele; |
| --- | --- |

118.

rõhutab, et juhatus uuendas oma 26. jaanuari 2022. aasta avakoosolekul toetust IDEA laborile; väljendab heameelt selle üle, et IDEA labor on jõudmas etappi, kus on võimalik rakendada algusest peale eksisteerinud ideesid, nimelt integreerida testimise ja rakendustega seotud kulud ühelt poolt IDEA labori projektijuhtimise eelarvereale ja teiselt poolt individuaalsete rakenduste eest vastutavate peadirektoraatide vastavatele eelarveridadele;

| 119. | väljendab heameelt, et 2020. aasta septembris valminud Wayenbergi lasteaed Brüsselis on parlamendi esimene passiivmaja; peab kahetsusväärseks, et tööd jätkusid ajal, mil pered viisid oma lapsi kooli, ning et mõnel juhul pidid nad ehitustöödest mööduma väga lähedal – sellega kaasnes märkimisväärne oht; kutsub juhatust üles algatama 2022. aastal tehnilisi uuringuid, et teha kindlaks lisavõimalused energiatarbimise edasiseks vähendamiseks ja taastuvenergia tootmise suurendamiseks, ning rakendama need võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

119.

väljendab heameelt, et 2020. aasta septembris valminud Wayenbergi lasteaed Brüsselis on parlamendi esimene passiivmaja; peab kahetsusväärseks, et tööd jätkusid ajal, mil pered viisid oma lapsi kooli, ning et mõnel juhul pidid nad ehitustöödest mööduma väga lähedal – sellega kaasnes märkimisväärne oht; kutsub juhatust üles algatama 2022. aastal tehnilisi uuringuid, et teha kindlaks lisavõimalused energiatarbimise edasiseks vähendamiseks ja taastuvenergia tootmise suurendamiseks, ning rakendama need võimalikult kiiresti;

| 120. | tunneb heameelt asjaolu üle, et strateegilist lähenemisviisi, mis on seotud Euroopa Elamuskeskuse rakendamisega kõikides liikmesriikides 2024. aasta lõpuks, nagu juhatus otsustas 2019. aasta novembris, tugevdati 2020. aasta novembris, kui juhatus võttis vastu ajakava kõnealuste hoonete kasutuselevõtuks kõikides liikmesriikides; väljendab kindlalt seisukohta, et Euroopa Parlamendi bürood ja Euroopa Elamuskeskused on mõned parimad pehmed vahendid, kuna liit ja parlament peavad edendama institutsioonide tööd ja kasu, mida kodanikud liidust saavad; ergutab parlamenti ja komisjoni jätkama uute Euroopa Elamuskeskuste loomist kõigis strateegilise tähtsusega pealinnades ja kohtades, pidades silmas järgmisi Euroopa Parlamendi valimisi 2024. aastal; toetab ametlikku lepingut kõigi Euroopa Elamuskeskuste kulude jagamiseks komisjoni ja parlamendi vahel, et tagada nende asukohtade usaldusväärne pikaajaline rahastamine; |
| --- | --- |

120.

tunneb heameelt asjaolu üle, et strateegilist lähenemisviisi, mis on seotud Euroopa Elamuskeskuse rakendamisega kõikides liikmesriikides 2024. aasta lõpuks, nagu juhatus otsustas 2019. aasta novembris, tugevdati 2020. aasta novembris, kui juhatus võttis vastu ajakava kõnealuste hoonete kasutuselevõtuks kõikides liikmesriikides; väljendab kindlalt seisukohta, et Euroopa Parlamendi bürood ja Euroopa Elamuskeskused on mõned parimad pehmed vahendid, kuna liit ja parlament peavad edendama institutsioonide tööd ja kasu, mida kodanikud liidust saavad; ergutab parlamenti ja komisjoni jätkama uute Euroopa Elamuskeskuste loomist kõigis strateegilise tähtsusega pealinnades ja kohtades, pidades silmas järgmisi Euroopa Parlamendi valimisi 2024. aastal; toetab ametlikku lepingut kõigi Euroopa Elamuskeskuste kulude jagamiseks komisjoni ja parlamendi vahel, et tagada nende asukohtade usaldusväärne pikaajaline rahastamine;

Küberturvalisus

| 121. | tuletab meelde vaba ja avatud lähtekoodiga tarkvara lisaväärust turvalisuse parandamisel, kuna see võimaldab parlamendil tuvastada ja parandada puudusi, säilitada kontrolli andmete üle, majutades neid oma serverites ja kavandades lahendusi vastavalt oma spetsifikatsioonidele, mis võimaldab ühtlasi vältida müüjast sõltuvusse sattumist; |
| --- | --- |

121.

tuletab meelde vaba ja avatud lähtekoodiga tarkvara lisaväärust turvalisuse parandamisel, kuna see võimaldab parlamendil tuvastada ja parandada puudusi, säilitada kontrolli andmete üle, majutades neid oma serverites ja kavandades lahendusi vastavalt oma spetsifikatsioonidele, mis võimaldab ühtlasi vältida müüjast sõltuvusse sattumist;

| 122. | tuletab meelde, et uute siserakenduste kasutuselevõtu kaalumisel eelistab parlament omandiõigusega kaitstud lahenduste asemel vabavaralisi ja avatud lähtekoodiga tarkvaralahendusi; palub teatada IKT juhtorganitele olukordadest, mil avatud lähtekoodiga lahendusi ei valita; |
| --- | --- |

122.

tuletab meelde, et uute siserakenduste kasutuselevõtu kaalumisel eelistab parlament omandiõigusega kaitstud lahenduste asemel vabavaralisi ja avatud lähtekoodiga tarkvaralahendusi; palub teatada IKT juhtorganitele olukordadest, mil avatud lähtekoodiga lahendusi ei valita;

| 123. | kooskõlas parlamendi eelmise eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva resolutsiooniga ja selleks, et märkimisväärselt suurendada parlamendisisese teabevahetuse konfidentsiaalsust, palub asjaomastel teenistustel katsetada selliste lahenduste integreerimist ja kasutuselevõttu, mis on mõeldud kiirsõnumite saatmiseks ja virtuaalseteks koosolekuteks, mis on avatud lähtekoodiga ja mida majutatakse parlamendi serverites ning mis võimaldavad turvalist suhtlust, nagu Matrix ja Jitsi; |
| --- | --- |

123.

kooskõlas parlamendi eelmise eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva resolutsiooniga ja selleks, et märkimisväärselt suurendada parlamendisisese teabevahetuse konfidentsiaalsust, palub asjaomastel teenistustel katsetada selliste lahenduste integreerimist ja kasutuselevõttu, mis on mõeldud kiirsõnumite saatmiseks ja virtuaalseteks koosolekuteks, mis on avatud lähtekoodiga ja mida majutatakse parlamendi serverites ning mis võimaldavad turvalist suhtlust, nagu Matrix ja Jitsi;

| 124. | tunnustab asjaolu, et parlamendi teenistused töötavad selle nimel, et veelgi parandada institutsiooni avalikult kättesaadavate andmete kvaliteeti ja kättesaadavust, võttes vastu taaskasutamise ja ümberjaotamise avatud andmete põhimõtted, mis esitati juhatuse IKT-innovatsiooni töörühmale 2021. aasta aprillis; väljendab heameelt parlamendi avatud andmete portaali algatuse üle, mille eesmärk on kohandada avalikult kättesaadavaid andmekogumeid kergesti juurdepääsetaval ja kasutajasõbralikul viisil ning pakkuda andmeid koostalitlusvõimelises, masinloetavas vormingus ning rakendada seeläbi avatud andmete põhimõtteid tehnilise, õigusliku, praktilise ja sotsiaalse avatuse kohta; |
| --- | --- |

124.

tunnustab asjaolu, et parlamendi teenistused töötavad selle nimel, et veelgi parandada institutsiooni avalikult kättesaadavate andmete kvaliteeti ja kättesaadavust, võttes vastu taaskasutamise ja ümberjaotamise avatud andmete põhimõtted, mis esitati juhatuse IKT-innovatsiooni töörühmale 2021. aasta aprillis; väljendab heameelt parlamendi avatud andmete portaali algatuse üle, mille eesmärk on kohandada avalikult kättesaadavaid andmekogumeid kergesti juurdepääsetaval ja kasutajasõbralikul viisil ning pakkuda andmeid koostalitlusvõimelises, masinloetavas vormingus ning rakendada seeläbi avatud andmete põhimõtteid tehnilise, õigusliku, praktilise ja sotsiaalse avatuse kohta;

| 125. | märgib, et küberrünnete arv kasvab järsult ja et need rünnakud võivad põhjustada parlamendi IT-süsteemidele märkimisväärset kahju niivõrd, kui need mõjutavad institutsiooni suutlikkust toimida; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aasta juunis võttis turbe peastaap vastu infoturbepoliitika, milles määrati kindlaks erinevad andmekategooriad ja kehtestati nendega seotud tingimused, mida tuleb andmekaitsealase mõjuhinnangu ja julgeolekuhinnangu alusel nende käitlemisel ja säilitamisel järgida; võtab murega teadmiseks peasekretäri tõstatatud kriitilised küsimused küberturvalisuse kohta, sealhulgas töötajate vähesuse kohta; ergutab parlamenti võtma kiiresti kõik asjakohased meetmed, et tugevdada nii oma IT-struktuuri kui ka küberturvalisuse valdkonna personali; |
| --- | --- |

125.

märgib, et küberrünnete arv kasvab järsult ja et need rünnakud võivad põhjustada parlamendi IT-süsteemidele märkimisväärset kahju niivõrd, kui need mõjutavad institutsiooni suutlikkust toimida; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aasta juunis võttis turbe peastaap vastu infoturbepoliitika, milles määrati kindlaks erinevad andmekategooriad ja kehtestati nendega seotud tingimused, mida tuleb andmekaitsealase mõjuhinnangu ja julgeolekuhinnangu alusel nende käitlemisel ja säilitamisel järgida; võtab murega teadmiseks peasekretäri tõstatatud kriitilised küsimused küberturvalisuse kohta, sealhulgas töötajate vähesuse kohta; ergutab parlamenti võtma kiiresti kõik asjakohased meetmed, et tugevdada nii oma IT-struktuuri kui ka küberturvalisuse valdkonna personali;

| 126. | märgib, et paljudel parlamendiliikmetel ega nende assistentidel ei ole pärast liikme meilikonto salasõna vahetamist sageli õnnestunud mobiilseadmetes meilikontosse sisse logida; kutsub parlamenti üles võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et selliseid tehnilisi probleeme ei tekiks; |
| --- | --- |

126.

märgib, et paljudel parlamendiliikmetel ega nende assistentidel ei ole pärast liikme meilikonto salasõna vahetamist sageli õnnestunud mobiilseadmetes meilikontosse sisse logida; kutsub parlamenti üles võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et selliseid tehnilisi probleeme ei tekiks;

Vabatahtlik pensioniskeem

| 127. | tuletab meelde, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli vabatahtliku pensionifondi kindlustusmatemaatiline puudujääk 371,3 miljonit eurot (31. detsembri 2019. aasta seisuga 328,6 miljonit eurot); |
| --- | --- |

127.

tuletab meelde, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli vabatahtliku pensionifondi kindlustusmatemaatiline puudujääk 371,3 miljonit eurot (31. detsembri 2019. aasta seisuga 328,6 miljonit eurot);

| 128. | juhib tähelepanu sellele, et fond loodi 1990. aastal parlamendiliikmetele vabatahtliku lisapensioniskeemi pakkumiseks; tuletab meelde, et enne parlamendiliikmete põhimääruse kehtestamist 2009. aastal oli parlamendiliikmetel juba õigus saada pensioni, mis on samaväärne nende kolleegidega liikmesriikide parlamentides, välja arvatud Itaalia, Prantsusmaa ja Luksemburgi parlamendiliikmed, kes said seetõttu osaleda parlamendi eripensioniskeemides, mis loodi 1981. aastal üksnes eespool nimetatud kolme liikmesriigi esindajate vajaduste tarbeks; tuletab seetõttu meelde, et vabatahtlikust pensionifondist makstav pension on alati olnud üksnes lisapension (10); |
| --- | --- |

128.

juhib tähelepanu sellele, et fond loodi 1990. aastal parlamendiliikmetele vabatahtliku lisapensioniskeemi pakkumiseks; tuletab meelde, et enne parlamendiliikmete põhimääruse kehtestamist 2009. aastal oli parlamendiliikmetel juba õigus saada pensioni, mis on samaväärne nende kolleegidega liikmesriikide parlamentides, välja arvatud Itaalia, Prantsusmaa ja Luksemburgi parlamendiliikmed, kes said seetõttu osaleda parlamendi eripensioniskeemides, mis loodi 1981. aastal üksnes eespool nimetatud kolme liikmesriigi esindajate vajaduste tarbeks; tuletab seetõttu meelde, et vabatahtlikust pensionifondist makstav pension on alati olnud üksnes lisapension (10);

| 129. | tuletab meelde, et juhatus otsustas oma 10. detsembri 2018. aasta koosolekul muuta pensioniskeemi suhtes kohaldatavaid reegleid, tõstes pensioniiga 63 eluaastalt 65 eluaastale ja kehtestades tulevaste pensionäride pensionimaksetele 5 % suuruse maksu, et parandada pensioniskeemi jätkusuutlikkust, tegeleda kasvava likviidsusprobleemiga ning vähendada kindlustusmatemaatilist puudujääki ja negatiivseid tagajärgi liidu maksumaksjatele; tuletab meelde, et juhatuse 10. detsembri 2018. aasta otsust kohaldatakse ainult pensionide suhtes, mis on kehtestatud pärast 1. jaanuari 2019, ning et sellisena ei mõjuta see pensionisaajaid, kes läksid pensionile enne seda kuupäeva; |
| --- | --- |

129.

tuletab meelde, et juhatus otsustas oma 10. detsembri 2018. aasta koosolekul muuta pensioniskeemi suhtes kohaldatavaid reegleid, tõstes pensioniiga 63 eluaastalt 65 eluaastale ja kehtestades tulevaste pensionäride pensionimaksetele 5 % suuruse maksu, et parandada pensioniskeemi jätkusuutlikkust, tegeleda kasvava likviidsusprobleemiga ning vähendada kindlustusmatemaatilist puudujääki ja negatiivseid tagajärgi liidu maksumaksjatele; tuletab meelde, et juhatuse 10. detsembri 2018. aasta otsust kohaldatakse ainult pensionide suhtes, mis on kehtestatud pärast 1. jaanuari 2019, ning et sellisena ei mõjuta see pensionisaajaid, kes läksid pensionile enne seda kuupäeva;

| 130. | juhib tähelepanu sellele, et mitmed pensionifondi liikmed vaidlustasid juhatuse otsuse Euroopa Kohtus; rõhutab, et Euroopa Kohus jõudis kohtuasjades T-720/19–T-725/19 (11) (Richard Ashworth jt vs. Euroopa Parlament), 15. septembril 2021. aastal tehtud otsustes järeldusele, et juhatuse vaidlustatud otsus ei mõjuta juba omandatud õigusi, ning lisaks kinnitas Euroopa Kohus juhatuse pädevust võtta vastu otsuseid, mille eesmärk on parandada fondi jätkusuutlikkust; märgib, et Euroopa Kohus jõudis ka järeldusele, et juhatuse 10. detsembri 2018. aasta otsuses järgiti proportsionaalsuse põhimõtet; märgib, et kohtuotsused tehti 15. septembril 2021. aastal ja et parlament uurib praegu nende mõju, et esitada juhatusele lisaettepanekuid fondi kestlikkuse parandamiseks; |
| --- | --- |

130.

juhib tähelepanu sellele, et mitmed pensionifondi liikmed vaidlustasid juhatuse otsuse Euroopa Kohtus; rõhutab, et Euroopa Kohus jõudis kohtuasjades T-720/19–T-725/19 (11) (Richard Ashworth jt vs. Euroopa Parlament), 15. septembril 2021. aastal tehtud otsustes järeldusele, et juhatuse vaidlustatud otsus ei mõjuta juba omandatud õigusi, ning lisaks kinnitas Euroopa Kohus juhatuse pädevust võtta vastu otsuseid, mille eesmärk on parandada fondi jätkusuutlikkust; märgib, et Euroopa Kohus jõudis ka järeldusele, et juhatuse 10. detsembri 2018. aasta otsuses järgiti proportsionaalsuse põhimõtet; märgib, et kohtuotsused tehti 15. septembril 2021. aastal ja et parlament uurib praegu nende mõju, et esitada juhatusele lisaettepanekuid fondi kestlikkuse parandamiseks;

| 131. | märgib murega, et Euroopa Kohtu hinnangul muutub fond 2024. aastaks maksejõuetuks, samas kui fondi viimased väljamaksed tehakse hinnanguliselt alles 2091. aastaks; kordab, et juhatuse enda võetud kohustus ei kujuta endast juriidilist kohustust tagada fondi väljamaksete konkreetne tase, kuna fondi ja parlamendi vahel selline leping puudub; kutsub juhatust, direktorite nõukogu ja vabatahtliku pensionifondi liikmeid üles toetama meetmeid, mille eesmärk on vabatahtliku pensionifondi puudujäägi piiramine, kaaludes samas ka kõiki muid meetmeid selles osas; |
| --- | --- |

131.

märgib murega, et Euroopa Kohtu hinnangul muutub fond 2024. aastaks maksejõuetuks, samas kui fondi viimased väljamaksed tehakse hinnanguliselt alles 2091. aastaks; kordab, et juhatuse enda võetud kohustus ei kujuta endast juriidilist kohustust tagada fondi väljamaksete konkreetne tase, kuna fondi ja parlamendi vahel selline leping puudub; kutsub juhatust, direktorite nõukogu ja vabatahtliku pensionifondi liikmeid üles toetama meetmeid, mille eesmärk on vabatahtliku pensionifondi puudujäägi piiramine, kaaludes samas ka kõiki muid meetmeid selles osas;

| 132. | märgib huviga, et parlamendi õigusteenistuse andmetel tuleneb kahest kohtuotsusest, et Euroopa Kohus kinnitab, et nende parlamendiliikmete omandatud õigused, kes on juba täitnud kõik täiendava vabatahtliku pensioni õiguse omandamiseks vajalikud tingimused, on täielikult kaitstud liidu õiguse üldpõhimõtete kohaselt; märgib siiski, et kohtuotsustes kinnitatakse ka seda, et see ei takista juhatusel muutmast selle parlamendiliikmete rühma tingimusi ja korda tingimusel, et nõuetekohaselt järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet, samuti nende parlamendiliikmete puhul, kes ei ole veel täitnud kõiki pensioniõiguste omandamise tingimusi ja kellel on seetõttu ainult pensioniskeemist tulenevad tulevased õigused, mida on kinnitatud ka Euroopa Kohtu 24. septembri 2020. aasta otsuses kohtuasjas C-223/19, YS vs. NK (12); palub administratsioonil ja juhatusel tagada, et maksumaksjate raha ei kasutataks ühegi tulevase päästeabi andmiseks; on seisukohal, et fondi finantsmudeli läbivaatamine ei oleks piisav, et vältida maksumaksjate lisaraha kasutamist tulevasteks makseteks; nõuab seetõttu tungivalt, et peasekretär esitaks ka ettepanekud fondi rahastamise üksikasjade kohandamiseks, sealhulgas pensioniea edasiseks tõstmiseks ja makstavate pensionihüvitiste vähendamiseks; |
| --- | --- |

132.

märgib huviga, et parlamendi õigusteenistuse andmetel tuleneb kahest kohtuotsusest, et Euroopa Kohus kinnitab, et nende parlamendiliikmete omandatud õigused, kes on juba täitnud kõik täiendava vabatahtliku pensioni õiguse omandamiseks vajalikud tingimused, on täielikult kaitstud liidu õiguse üldpõhimõtete kohaselt; märgib siiski, et kohtuotsustes kinnitatakse ka seda, et see ei takista juhatusel muutmast selle parlamendiliikmete rühma tingimusi ja korda tingimusel, et nõuetekohaselt järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet, samuti nende parlamendiliikmete puhul, kes ei ole veel täitnud kõiki pensioniõiguste omandamise tingimusi ja kellel on seetõttu ainult pensioniskeemist tulenevad tulevased õigused, mida on kinnitatud ka Euroopa Kohtu 24. septembri 2020. aasta otsuses kohtuasjas C-223/19, YS vs. NK (12); palub administratsioonil ja juhatusel tagada, et maksumaksjate raha ei kasutataks ühegi tulevase päästeabi andmiseks; on seisukohal, et fondi finantsmudeli läbivaatamine ei oleks piisav, et vältida maksumaksjate lisaraha kasutamist tulevasteks makseteks; nõuab seetõttu tungivalt, et peasekretär esitaks ka ettepanekud fondi rahastamise üksikasjade kohandamiseks, sealhulgas pensioniea edasiseks tõstmiseks ja makstavate pensionihüvitiste vähendamiseks;

| 133. | märgib, et kontrollikoja audititöö liidu üldeelarve ja finantsaruannete vallas hõlmab pensionikohustuste, sealhulgas parlamendiliikmete vabatahtliku pensioniskeemi uurimist; palub veel kord kontrollikojal esitada uus arvamus vabatahtlike pensionifondide kohta, uurides kõiki võimalikke võimalusi selle puudujäägi vähendamiseks, võttes arvesse, et see võib aidata kaasa fondide haldamise meetmete edasisele uurimisele; |
| --- | --- |

133.

märgib, et kontrollikoja audititöö liidu üldeelarve ja finantsaruannete vallas hõlmab pensionikohustuste, sealhulgas parlamendiliikmete vabatahtliku pensioniskeemi uurimist; palub veel kord kontrollikojal esitada uus arvamus vabatahtlike pensionifondide kohta, uurides kõiki võimalikke võimalusi selle puudujäägi vähendamiseks, võttes arvesse, et see võib aidata kaasa fondide haldamise meetmete edasisele uurimisele;

| 134. | tuletab meelde, et parlamendi 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas resolutsioonis nõuti, et peasekretär esitaks vastusena süsteemi õiguslike aluste uurimisele kõik järeldused; rõhutab, et selle uurimise peaks läbi viima sõltumatu osapool; |
| --- | --- |

134.

tuletab meelde, et parlamendi 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas resolutsioonis nõuti, et peasekretär esitaks vastusena süsteemi õiguslike aluste uurimisele kõik järeldused; rõhutab, et selle uurimise peaks läbi viima sõltumatu osapool;

| 135. | rõhutab, et parlamendiliikmete põhimääruse artikli 27 lõikes 2 on sätestatud, et fondi sissemakseid teinud parlamendiliikmed omandavad õigused ja ooteõigused, mis säilivad täies ulatuses ega lõpe seega fondi tegevuse lõpetamise korral; tuletab lisaks meelde, et parlament maksis igakuiselt kaks kolmandikku kõigist määratud väljamaksega pensioniskeemi sissemaksetest, rõhutades sellega oma korrapärast osalemist fondis; rõhutab, et parlamendiliikmed, kes tegid sissemakseid vabatahtlikku pensionifondi ning omandasid õigused ja ooteõigused, tegid seda heas usus, lootes seega, et Euroopa Parlament täidab oma rahalisi kohustusi; |
| --- | --- |

135.

rõhutab, et parlamendiliikmete põhimääruse artikli 27 lõikes 2 on sätestatud, et fondi sissemakseid teinud parlamendiliikmed omandavad õigused ja ooteõigused, mis säilivad täies ulatuses ega lõpe seega fondi tegevuse lõpetamise korral; tuletab lisaks meelde, et parlament maksis igakuiselt kaks kolmandikku kõigist määratud väljamaksega pensioniskeemi sissemaksetest, rõhutades sellega oma korrapärast osalemist fondis; rõhutab, et parlamendiliikmed, kes tegid sissemakseid vabatahtlikku pensionifondi ning omandasid õigused ja ooteõigused, tegid seda heas usus, lootes seega, et Euroopa Parlament täidab oma rahalisi kohustusi;

Ühine ravikindlustusskeem

| 136. | märgib murega, et ühise ravikindlustussüsteemi otsustus- ja heakskiitmisfoorumitel puudub arusaam uutest raviviisidest, meditsiinilistest suundumustest ja veel heakskiitmata ravimitest, mis on eelkõige seotud närvihaiguste, autoimmuunhäirete ja vähihaiguste uudsete vormidega; nõuab, et ühise ravikindlustusskeemi asjaomased organid võtaksid hüvitamiskõlblike raviviiside ja ravimite loetelu ajakohastamisel nõuetekohaselt ja korrapäraselt arvesse hiljutist meditsiini arengut ja meditsiiniteadmiste kasvu; nõuab, et ühine raviskeem näitaks üles suuremat paindlikkust kliinilise seisundi ning hilisema ravi ja ravimeetodite hindamisel, mis võivad patsienti aidata; soovitab luua eksperdirühmad, kes saaksid hinnata ja heaks kiita veel heakskiitmata ravi ja ravimid, et parandada taotlejate ravi kvaliteeti, vähendada bürokraatlikku koormust ja võtta hüvitamistaotluste käsitlemisel arvesse kõige uuemat meditsiinilist teavet; |
| --- | --- |

136.

märgib murega, et ühise ravikindlustussüsteemi otsustus- ja heakskiitmisfoorumitel puudub arusaam uutest raviviisidest, meditsiinilistest suundumustest ja veel heakskiitmata ravimitest, mis on eelkõige seotud närvihaiguste, autoimmuunhäirete ja vähihaiguste uudsete vormidega; nõuab, et ühise ravikindlustusskeemi asjaomased organid võtaksid hüvitamiskõlblike raviviiside ja ravimite loetelu ajakohastamisel nõuetekohaselt ja korrapäraselt arvesse hiljutist meditsiini arengut ja meditsiiniteadmiste kasvu; nõuab, et ühine raviskeem näitaks üles suuremat paindlikkust kliinilise seisundi ning hilisema ravi ja ravimeetodite hindamisel, mis võivad patsienti aidata; soovitab luua eksperdirühmad, kes saaksid hinnata ja heaks kiita veel heakskiitmata ravi ja ravimid, et parandada taotlejate ravi kvaliteeti, vähendada bürokraatlikku koormust ja võtta hüvitamistaotluste käsitlemisel arvesse kõige uuemat meditsiinilist teavet;

| 137. | kutsub juhatust üles tagama, et ühises ravikindlustusskeemis esitatakse hüvitamistaotluse tagasilükkamise kohta arusaadav ja individuaalne selgitus; peab kahetsusväärseks tava lükata tagasi pdf-formaadis esitatud hüvitamistaotlus, ilma et otsust oleks võimalik isiklikult vaidlustada; palub juhatusel anda taotlejat ravivatele kohalikele arstidele võimalus rääkida ühise ravikindlustusskeemi vastutava üksuse või eksperdirühmaga, et selgitada ravi ja meditsiinilist kasu; väljendab lisaks soovi parandada rakenduse kasutajasõbralikkust, võimaldades individuaalsete taotluste kiiremat ja otsesemat jälgimist; |
| --- | --- |

137.

kutsub juhatust üles tagama, et ühises ravikindlustusskeemis esitatakse hüvitamistaotluse tagasilükkamise kohta arusaadav ja individuaalne selgitus; peab kahetsusväärseks tava lükata tagasi pdf-formaadis esitatud hüvitamistaotlus, ilma et otsust oleks võimalik isiklikult vaidlustada; palub juhatusel anda taotlejat ravivatele kohalikele arstidele võimalus rääkida ühise ravikindlustusskeemi vastutava üksuse või eksperdirühmaga, et selgitada ravi ja meditsiinilist kasu; väljendab lisaks soovi parandada rakenduse kasutajasõbralikkust, võimaldades individuaalsete taotluste kiiremat ja otsesemat jälgimist;

Sõlmitud lepingute aastaaruanne

| 138. | tuletab meelde, et finantsmääruses on sätestatud, millise teabe peab institutsioon lepingute sõlmimise kohta eelarvepädevatele institutsioonidele ja üldsusele esitama; märgib, et finantsmääruses nõutakse, et avalikustada tuleb lepingud, mille maksumus on suurem kui 15 000 eurot, mis on piirmäär, mille ületamisel muutub hankemenetlus kohustuslikuks; |
| --- | --- |

138.

tuletab meelde, et finantsmääruses on sätestatud, millise teabe peab institutsioon lepingute sõlmimise kohta eelarvepädevatele institutsioonidele ja üldsusele esitama; märgib, et finantsmääruses nõutakse, et avalikustada tuleb lepingud, mille maksumus on suurem kui 15 000 eurot, mis on piirmäär, mille ületamisel muutub hankemenetlus kohustuslikuks;

| 139. | märgib, et 2020. aastal sõlmitud 198 lepingust 60 põhinesid avatud või piiratud menetlustel ja nende väärtus oli 405,2 miljonit eurot, ja 136 lepingut põhinesid läbirääkimistega menetlusel ja nende väärtus oli 179,1 miljonit eurot; märgib, et läbirääkimistega menetluse teel sõlmitud lepingute koguarv suurenes sõlmitud lepingute koguväärtuse aspektist 26 %-lt 2019. aastal 31 %-le 2020. aastal, kuid vähenes mahu aspektist 208,53 miljonilt eurolt 2019. aastal 179,1 miljoni euroni 2020. aastal; |
| --- | --- |

139.

märgib, et 2020. aastal sõlmitud 198 lepingust 60 põhinesid avatud või piiratud menetlustel ja nende väärtus oli 405,2 miljonit eurot, ja 136 lepingut põhinesid läbirääkimistega menetlusel ja nende väärtus oli 179,1 miljonit eurot; märgib, et läbirääkimistega menetluse teel sõlmitud lepingute koguarv suurenes sõlmitud lepingute koguväärtuse aspektist 26 %-lt 2019. aastal 31 %-le 2020. aastal, kuid vähenes mahu aspektist 208,53 miljonilt eurolt 2019. aastal 179,1 miljoni euroni 2020. aastal;

| 140. | võtab teadmiseks 2019. ja 2020. aastal sõlmitud lepingute, sealhulgas kinnisvaralepingute jaotuse liikide kaupa:









  Lepingu liik | 2020 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| Arv | Protsent
  (%) | Arv | Protsent
  (%) |
| Teenused
  Tarned
  Ehitustööd
  Hoonestus | 161
  21
  13
  3 | 81
  10
  7
  2 | 17 733
  13
  2 | 78
  15
  6
  1 |
| Kokku | 198 | 100 | 225 | 100 |

140.

võtab teadmiseks 2019. ja 2020. aastal sõlmitud lepingute, sealhulgas kinnisvaralepingute jaotuse liikide kaupa:

Lepingu liik

2020

2019

Arv

Protsent

(%)

Arv

Protsent

(%)

Teenused

Tarned

Ehitustööd

Hoonestus

161

21

13

3

81

10

7

2

17 733

13

2

78

15

6

1

Kokku

198

100

225

100

| Lepingu liik | 2020 | 2019 |
| --- | --- | --- |
| Maksumus (eurodes) | Protsent
  (%) | Maksumus (eurodes) | Protsent
  (%) |
| Teenused
  Tarned
  Ehitustööd
  Hoonestus | 457 940 293
  14 143 825
  28 291 234
  86 812 000 | 77
  3
  5
  15 | 581 610 182
  85 741 237
  135 211 526
  4 260 000 | 72
  10
  17
  1 |
| Kokku | 587 187 352 | 100 | 806 822 945 | 100 |
| (Aastaaruanne Euroopa Parlamendi poolt 2020. aastal sõlmitud lepingute kohta, lk 6) |

Lepingu liik

2020

2019

Maksumus (eurodes)

Protsent

(%)

Maksumus (eurodes)

Protsent

(%)

Teenused

Tarned

Ehitustööd

Hoonestus

457 940 293

14 143 825

28 291 234

86 812 000

77

3

5

15

581 610 182

85 741 237

135 211 526

4 260 000

72

10

17

1

Kokku

587 187 352

100

806 822 945

100

(Aastaaruanne Euroopa Parlamendi poolt 2020. aastal sõlmitud lepingute kohta, lk 6)

| 141. | võtab teadmiseks 2020. ja 2019. aastal sõlmitud lepingute arvu ja maksumuse järgmise jaotuse kasutatud menetluse liikide kaupa:









  Menetluse liik | 2020 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| Arv (%) | Protsent
  (%) | Arv | Protsent
  (%) |
| Avatud
  Piiratud
  Läbiräägitud
  Osalemiskutsete loetelu
  Erandlik
  Innovatsioonipartnerlus | 57
  3
  135
  1
  1
  1 | 29
  2
  68
  0
  0
  1 | 82
  1
  141
  0
  1
  – | 36,44
  0,44
  62,68
  –
  0,44
  0 |
| Kokku | 198 | 100 | 225 | 100 |

141.

võtab teadmiseks 2020. ja 2019. aastal sõlmitud lepingute arvu ja maksumuse järgmise jaotuse kasutatud menetluse liikide kaupa:

Menetluse liik

2020

2019

Arv (%)

Protsent

(%)

Arv

Protsent

(%)

Avatud

Piiratud

Läbiräägitud

Osalemiskutsete loetelu

Erandlik

Innovatsioonipartnerlus

57

3

135

1

1

1

29

2

68

0

0

1

82

1

141

0

1

–

36,44

0,44

62,68

–

0,44

0

Kokku

198

100

225

100

| Menetluse liik | 2020 | 2019 |
| --- | --- | --- |
| Maksumus (eurodes) | Protsent
  (%) | Maksumus (eurodes) | Protsent
  (%) |
| Avatud
  Piiratud
  Läbiräägitud
  Osalemiskutsete loetelu
  Erand
  Innovatsioonipartnerlus | 400 464 868
  4 722 196
  179 199 392
  27 000
  16 000
  2 757 876 | 68
  1
  31
  0
  0
  0 | 595 584 380
  1 735 269
  208 533 296
  –
  970 000
  – | 74
  0
  26
  –
  0
  – |
| Kokku | 407 987 960 | 100 | 806 822 945 | 100 |
| (Aastaaruanne Euroopa Parlamendi 2020. aasta lepingute kohta, lk 7–8) |

Menetluse liik

2020

2019

Maksumus (eurodes)

Protsent

(%)

Maksumus (eurodes)

Protsent

(%)

Avatud

Piiratud

Läbiräägitud

Osalemiskutsete loetelu

Erand

Innovatsioonipartnerlus

400 464 868

4 722 196

179 199 392

27 000

16 000

2 757 876

68

1

31

0

0

0

595 584 380

1 735 269

208 533 296

–

970 000

–

74

0

26

–

0

–

Kokku

407 987 960

100

806 822 945

100

(Aastaaruanne Euroopa Parlamendi 2020. aasta lepingute kohta, lk 7–8)

| 142. | võtab teadmiseks asjaolu, et 72 % erakorraliste läbirääkimistega hankemenetluste puhul, mille parlament algatas 2020. aastal lepingute sõlmimiseks, mille maksumus ületab 15 000 eurot, on õiguslikuks aluseks finantsmääruse I lisa punkti 11.1 alapunkt b, mis viitab ühe ettevõtja kasutamisele tehnilistel või kunstilistel põhjustel või ainuõiguste kaitsega seotud põhjustel, ning et 20 % puhul kasutati õigusliku alusena finantsmääruse I lisa punkti 11.1 alapunkti c, mis on seotud äärmiselt kiireloomuliste juhtumitega hankijast sõltumatutel põhjustel, ja 2 % puhul (üks menetlus) kasutati õigusliku alusena punkti 11.1 alapunkti a, mis on seotud teenustega, mille puhul pakkumusi või sobivaid pakkumusi ei esitatud; märgib näiteks, et 26 erakorralist läbirääkimistega hankemenetlust, mida parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat (DG EPRS) 2020. aastal kasutas, põhinevad finantsmääruse I lisa punkti 11.1 alapunktil b, mis käsitleb ühte ettevõtjat ja internetipõhiste andmebaaside või pressiagentuuride tellimuste ainuõiguste kaitset; |
| --- | --- |

142.

võtab teadmiseks asjaolu, et 72 % erakorraliste läbirääkimistega hankemenetluste puhul, mille parlament algatas 2020. aastal lepingute sõlmimiseks, mille maksumus ületab 15 000 eurot, on õiguslikuks aluseks finantsmääruse I lisa punkti 11.1 alapunkt b, mis viitab ühe ettevõtja kasutamisele tehnilistel või kunstilistel põhjustel või ainuõiguste kaitsega seotud põhjustel, ning et 20 % puhul kasutati õigusliku alusena finantsmääruse I lisa punkti 11.1 alapunkti c, mis on seotud äärmiselt kiireloomuliste juhtumitega hankijast sõltumatutel põhjustel, ja 2 % puhul (üks menetlus) kasutati õigusliku alusena punkti 11.1 alapunkti a, mis on seotud teenustega, mille puhul pakkumusi või sobivaid pakkumusi ei esitatud; märgib näiteks, et 26 erakorralist läbirääkimistega hankemenetlust, mida parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat (DG EPRS) 2020. aastal kasutas, põhinevad finantsmääruse I lisa punkti 11.1 alapunktil b, mis käsitleb ühte ettevõtjat ja internetipõhiste andmebaaside või pressiagentuuride tellimuste ainuõiguste kaitset;

| 143. | tunneb heameelt parlamendi kavatsuse üle kehtestada kestlikkuse kohta aruandluskohustus, mis hõlmab hangete sotsiaalseid aspekte, ja kutsub parlamenti üles järgima arenguid sotsiaalsete ja kestlike riigihangete valdkondades, nagu OECD töö riigihangete ja vastutustundliku äritegevuse valdkonnas ning tulevased liidu õigusaktid ettevõtte hoolsuskohustuse osas; on veendunud, et vastutustundlike äristandardite kaasamisega oma hanke- ja ostupoliitikasse saab parlament olla eeskujuks, kaitsta avalikke huve ja tagada vastutus avaliku sektori kulutuste eest; tunnustab parlamendi vastutavaid teenistusi parlamendi keskkonnajuhtimissüsteemi laiendamise eest muudele kestlikkuse elementidele ning sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete töörühma loomise eest; |
| --- | --- |

143.

tunneb heameelt parlamendi kavatsuse üle kehtestada kestlikkuse kohta aruandluskohustus, mis hõlmab hangete sotsiaalseid aspekte, ja kutsub parlamenti üles järgima arenguid sotsiaalsete ja kestlike riigihangete valdkondades, nagu OECD töö riigihangete ja vastutustundliku äritegevuse valdkonnas ning tulevased liidu õigusaktid ettevõtte hoolsuskohustuse osas; on veendunud, et vastutustundlike äristandardite kaasamisega oma hanke- ja ostupoliitikasse saab parlament olla eeskujuks, kaitsta avalikke huve ja tagada vastutus avaliku sektori kulutuste eest; tunnustab parlamendi vastutavaid teenistusi parlamendi keskkonnajuhtimissüsteemi laiendamise eest muudele kestlikkuse elementidele ning sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete töörühma loomise eest;

| 144. | väljendab heameelt selle üle, et parlamendi ruumides kasutatavad Hikvisioni toodetud soojuskaamerad on täielikult eemaldatud; kutsub parlamenti üles vältima tulevikus selliste toodete ostmist ja kasutamist, mis võivad olla toodetud kestlikkuse standardeid ja inimõigusi rikkudes; on veendunud, et seda on võimalik saavutada eelkõige inimõiguste ja keskkonnaga seotud hoolsuskohustuse standardite ja tavade lisamisega parlamendi hankemenetlustesse; |
| --- | --- |

144.

väljendab heameelt selle üle, et parlamendi ruumides kasutatavad Hikvisioni toodetud soojuskaamerad on täielikult eemaldatud; kutsub parlamenti üles vältima tulevikus selliste toodete ostmist ja kasutamist, mis võivad olla toodetud kestlikkuse standardeid ja inimõigusi rikkudes; on veendunud, et seda on võimalik saavutada eelkõige inimõiguste ja keskkonnaga seotud hoolsuskohustuse standardite ja tavade lisamisega parlamendi hankemenetlustesse;

| 145. | märgib, et 2020. aastal oli 1 415 ühe pakkujaga pakkumust, millest 89 puudutasid lepinguid, mis ületasid 15 000 euro suurust piirmäära, võrreldes 1 369 ühe pakkujaga pakkumusega 2019. aastal, nendest lepingutest 102, mis ületasid 15 000 euro suuruse piirmäära; kinnitavad veel kord, et ühe pakkujaga pakkumused kujutavad endast märkimisväärset ohtu konkurentsi põhimõttele ja avaliku sektori raha eest parima hinna ja kvaliteedi suhte saavutamisele; kordab oma üleskutset parlamendile uurida ilmse konkurentsi puudumise põhjuseid ja võtta vajalikud meetmed, et vähendada tulevastes menetlustes ühe pakkujaga pakkumuste arvu; |
| --- | --- |

145.

märgib, et 2020. aastal oli 1 415 ühe pakkujaga pakkumust, millest 89 puudutasid lepinguid, mis ületasid 15 000 euro suurust piirmäära, võrreldes 1 369 ühe pakkujaga pakkumusega 2019. aastal, nendest lepingutest 102, mis ületasid 15 000 euro suuruse piirmäära; kinnitavad veel kord, et ühe pakkujaga pakkumused kujutavad endast märkimisväärset ohtu konkurentsi põhimõttele ja avaliku sektori raha eest parima hinna ja kvaliteedi suhte saavutamisele; kordab oma üleskutset parlamendile uurida ilmse konkurentsi puudumise põhjuseid ja võtta vajalikud meetmed, et vähendada tulevastes menetlustes ühe pakkujaga pakkumuste arvu;

Fraktsioonid (eelarvepunkt 4 0 0)

| 146. | märgib, et 2020. aastal kasutati eelarvepunkti 4 0 0 kantud assigneeringuid fraktsioonidele ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmetele järgmiselt (13):















  Rühm | 2020 | 2019  (14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Iga-aastased assigneeringud | Omavahendid ja ülekantud assigneeringud | Kulud | Iga-aastaste assigneeringute kasutusmäär | Järgmisse perioodi üle kantud summad | Iga-aastased assigneeringud | Omavahendid ja ülekantud assigneeringud | Kulud | Iga-aastaste assigneeringute kasutusmäär | Järgmisse perioodi üle kantud summad |
| Euroopa Rahvapartei (PPE) | 17 239 | 4 448 | 11 489 | 66,65 | 10 198 | 17 139 | 4 253 | 16 993 | 99,15 | 4 399 |
| Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis (S&D) | 13 609 | 5 734 | 9 533 | 70,05 | 9 809 | 14 611 | 4 807 | 13 705 | 93,80 | 5 710 |
| Renew Europe (endine Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon (ALDE)) | 9 230 | 3 847 | 4 063 | 44,02 | 6 922 | 7 721 | 1 627 | 5 510 | 71,37 | 3 838 |
| Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon (Verts/ALE) | 6 381 | 2 376 | 4 054 | 63,53 | 4 703 | 5 573 | 1 388 | 4 585 | 82,27 | 2 376 |
| Fraktsioon Identiteet ja Demokraatia (ID)
   (15) | 7 121 | 1 616 | 3 976 | 55,84 | 4 761 | 3 244 | 0 | 1 629 | 50,22 | 1 615 |
| Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon (ECR) | 5 851 | 2 272 | 4 145 | 70,85 | 3 978 | 6 053 | 1 946 | 5 730 | 94,66 | 2 270 |
| Euroopa Parlamendi Vasakpoolsete fraktsioon (GUE/NGL) | 3 790 | 1 536 | 3 060 | 80,72 | 2 266 | 4 156 | 1 110 | 3 731 | 89,77 | 1 535 |
| Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon (EFDD)
   (16) | 0 | 0 | 0 | 0,00 | 0 | 1 851 | 1 915 | 1 508 | 81,45 | 0 |
| Rahvaste ja Vabaduste Euroopa fraktsioon (ENF)
   (16) | 0 | 0 | 0 | 0,00 | 0 | 1 620 | 653 | 1 609 | 99,34 | 0 |
| fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed | 1 726 | 738 | 429 | 24,82 | 1 041 | 2 019 | 367 | 481 | 23,84 | 738 |
| Kokku | 64 947 | 22 568 | 40 749 | 62,74 | 43 678 | 63 987 | 18 067 | 55 481 | 86,71 | 22 482 |

146.

märgib, et 2020. aastal kasutati eelarvepunkti 4 0 0 kantud assigneeringuid fraktsioonidele ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmetele järgmiselt (13):

Rühm

2020

2019  (14)

Iga-aastased assigneeringud

Omavahendid ja ülekantud assigneeringud

Kulud

Iga-aastaste assigneeringute kasutusmäär

Järgmisse perioodi üle kantud summad

Iga-aastased assigneeringud

Omavahendid ja ülekantud assigneeringud

Kulud

Iga-aastaste assigneeringute kasutusmäär

Järgmisse perioodi üle kantud summad

Euroopa Rahvapartei (PPE)

17 239

4 448

11 489

66,65

10 198

17 139

4 253

16 993

99,15

4 399

Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis (S&D)

13 609

5 734

9 533

70,05

9 809

14 611

4 807

13 705

93,80

5 710

Renew Europe (endine Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon (ALDE))

9 230

3 847

4 063

44,02

6 922

7 721

1 627

5 510

71,37

3 838

Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon (Verts/ALE)

6 381

2 376

4 054

63,53

4 703

5 573

1 388

4 585

82,27

2 376

Fraktsioon Identiteet ja Demokraatia (ID)
   (15)

7 121

1 616

3 976

55,84

4 761

3 244

0

1 629

50,22

1 615

Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon (ECR)

5 851

2 272

4 145

70,85

3 978

6 053

1 946

5 730

94,66

2 270

Euroopa Parlamendi Vasakpoolsete fraktsioon (GUE/NGL)

3 790

1 536

3 060

80,72

2 266

4 156

1 110

3 731

89,77

1 535

Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon (EFDD)
   (16)

0

0

0

0,00

0

1 851

1 915

1 508

81,45

0

Rahvaste ja Vabaduste Euroopa fraktsioon (ENF)
   (16)

0

0

0

0,00

0

1 620

653

1 609

99,34

0

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

1 726

738

429

24,82

1 041

2 019

367

481

23,84

738

Kokku

64 947

22 568

40 749

62,74

43 678

63 987

18 067

55 481

86,71

22 482

| 147. | väljendab heameelt asjaolu üle, et fraktsioonide sõltumatud välisaudiitorid esitasid 2020. aasta kohta ainult märkusteta arvamused; |
| --- | --- |

147.

väljendab heameelt asjaolu üle, et fraktsioonide sõltumatud välisaudiitorid esitasid 2020. aasta kohta ainult märkusteta arvamused;

Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused

| 148. | märgib, et määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaselt vaatas asutus 2019. aastal esimest korda läbi Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste 2018. aasta raamatupidamisaruanded; väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste 2019. aasta finantskontode teine läbivaatamine näitas, et need tuginevad üha enam auditeerimisasutuse esitatud vormingutele ja vormidele, mis suurendab esitatud teabe võrreldavust ja täpsust; |
| --- | --- |

148.

märgib, et määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaselt vaatas asutus 2019. aastal esimest korda läbi Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste 2018. aasta raamatupidamisaruanded; väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste 2019. aasta finantskontode teine läbivaatamine näitas, et need tuginevad üha enam auditeerimisasutuse esitatud vormingutele ja vormidele, mis suurendab esitatud teabe võrreldavust ja täpsust;

| 149. | märgib, et valdav osa Euroopa tasandi erakondade rahastamisest pärineb avalikest allikatest ja nõuab seetõttu kõrgeimat läbipaistvuse ja aruandluskohustuse taset; rõhutab, et auditeerimisasutus peaks andma võimalikult suures ulatuses teavet Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste registreerimise ja finantsolukorra kohta; väljendab heameelt auditeerimisasutuse jõupingutuste üle, mis on tehtud selleks, et teha kodanikele oma veebisaidil kättesaadavaks suur hulk teavet; kutsub asutust üles tagama, et tema veebisaidil avaldatud dokumendid oleksid kasutajasõbralikud, täielikud ja ajakohastatud, ning tunnustab asutuse kuulamiste ajal tehtud avaldust viia läbi veebisaidi juurdepääsetavuse võrdlusuuring; |
| --- | --- |

149.

märgib, et valdav osa Euroopa tasandi erakondade rahastamisest pärineb avalikest allikatest ja nõuab seetõttu kõrgeimat läbipaistvuse ja aruandluskohustuse taset; rõhutab, et auditeerimisasutus peaks andma võimalikult suures ulatuses teavet Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste registreerimise ja finantsolukorra kohta; väljendab heameelt auditeerimisasutuse jõupingutuste üle, mis on tehtud selleks, et teha kodanikele oma veebisaidil kättesaadavaks suur hulk teavet; kutsub asutust üles tagama, et tema veebisaidil avaldatud dokumendid oleksid kasutajasõbralikud, täielikud ja ajakohastatud, ning tunnustab asutuse kuulamiste ajal tehtud avaldust viia läbi veebisaidi juurdepääsetavuse võrdlusuuring;

| 150. | juhib tähelepanu sellele, et auditeerimisasutusel on piiratud volitused kontrollimaks, kas registreeritud erakond või sihtasutus rikub ELi põhiväärtusi ega ole siiani käivitanud keerukate väärtuste järgimise menetlust; nõuab auditeerimisasutuse praeguse haldusstruktuuri tugevdamist, et paremini jälgida auditeerimisasutuse vastavust asjakohastele reeglitele ja sanktsioonide rakendamist ning tagada asutuse täielik sõltumatus ja neutraalsus; |
| --- | --- |

150.

juhib tähelepanu sellele, et auditeerimisasutusel on piiratud volitused kontrollimaks, kas registreeritud erakond või sihtasutus rikub ELi põhiväärtusi ega ole siiani käivitanud keerukate väärtuste järgimise menetlust; nõuab auditeerimisasutuse praeguse haldusstruktuuri tugevdamist, et paremini jälgida auditeerimisasutuse vastavust asjakohastele reeglitele ja sanktsioonide rakendamist ning tagada asutuse täielik sõltumatus ja neutraalsus;

| 151. | märgib, et 2020. aastal kasutati eelarvepunkti 4 0 2 kantud assigneeringuid järgmiselt (17):











  Partei (2020) | Lühend | Omavahendid | Euroopa Parlamendi lõplik panus  (18) | Kogutulu | EP toetus protsendina hüvitatavatest kuludest (maksimaalselt 90 %) | Tulude ülejääk (ümberpaigutamine reservi või kahjumisse) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Rahvapartei | PPE | 1 229 780 | 6 603 847 | 7 833 627 | 90 | 552 688 |
| Euroopa Sotsiaaldemokraatlik Partei | PES | 1 067 410 | 5 102 420 | 6 169 830 | 90 | 555 149 |
| Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liit | ALDE | 568 429 | 3 069 202 | 3 637 631 | 90 | 964 177 |
| Euroopa Roheliste Partei | EGP | 545 613 | 2 476 829 | 3 022 442 | 90 | 536 571 |
| Euroopa Vasakpartei | EL | 289 330 | 1 163 617 | 1 452 947 | 90 | 98 874 |
| Euroopa Demokraatide Partei | EDP | 102 152 | 289 080 | 391 232 | 90 | 102 842 |
| Euroopa Vabaliit | ALE | 125 543 | 695 550 | 821 093 | 90 | 91 784 |
| Euroopa Konservatiivide ja Reformistide erakond | ECR | 335 408 | 1 632 616 | 1 968 024 | 82 | – |
| Euroopa Kristlik Poliitiline Liikumine | ECPM | 84 026 | 557 375 | 641 401 | 90 | 3 465 |
| Erakond Identiteet ja Demokraatia | ID | 154 160 | 604 526 | 758 686 | 90 | 26 779 |
| Kokku | | 4 501 851 | 22 195 062 | 26 696 913 | | 2 932 329 |

151.

märgib, et 2020. aastal kasutati eelarvepunkti 4 0 2 kantud assigneeringuid järgmiselt (17):

Partei (2020)

Lühend

Omavahendid

Euroopa Parlamendi lõplik panus  (18)

Kogutulu

EP toetus protsendina hüvitatavatest kuludest (maksimaalselt 90 %)

Tulude ülejääk (ümberpaigutamine reservi või kahjumisse)

Euroopa Rahvapartei

PPE

1 229 780

6 603 847

7 833 627

90

552 688

Euroopa Sotsiaaldemokraatlik Partei

PES

1 067 410

5 102 420

6 169 830

90

555 149

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liit

ALDE

568 429

3 069 202

3 637 631

90

964 177

Euroopa Roheliste Partei

EGP

545 613

2 476 829

3 022 442

90

536 571

Euroopa Vasakpartei

EL

289 330

1 163 617

1 452 947

90

98 874

Euroopa Demokraatide Partei

EDP

102 152

289 080

391 232

90

102 842

Euroopa Vabaliit

ALE

125 543

695 550

821 093

90

91 784

Euroopa Konservatiivide ja Reformistide erakond

ECR

335 408

1 632 616

1 968 024

82

–

Euroopa Kristlik Poliitiline Liikumine

ECPM

84 026

557 375

641 401

90

3 465

Erakond Identiteet ja Demokraatia

ID

154 160

604 526

758 686

90

26 779

Kokku

4 501 851

22 195 062

26 696 913

2 932 329

| 152. | märgib, et 2020. aastal kasutati eelarvepunkti 4 0 3 kantud assigneeringuid järgmiselt (19):












  Sihtasutus (2020) | Lühend | Seotud erakonnaga | Omavahendid | Euroopa Parlamendi lõplik toetus | Kogutulu | EP toetus protsendina abikõlblikest kuludest (maksimaalselt 95 %) | Tulude ülejääk (ümberpaigutamine reservi või kahjumisse) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Wilfried Martens Centre for European Studies (Wilfried Martensi nimeline Euroopa Uuringute Keskus) | Wilfried Martens Centre for European Studies | PPE | 296 292 | 3 947 722 | 4 244 014 | 95 | 23 529 |
| Foundation for European Progressive Studies (Euroopa edumeelsete uuringute sihtasutus) | Foundation for European Progressive Studies | PES | 328 973 | 4 555 512 | 4 884 485 | 95 | 35 590 |
| European Liberal Forum (Euroopa liberaalne foorum) | European Liberal Forum | ALDE | 298 273 | 2 710 157 | 3 008 430 | 95 | 136 821 |
| Green European Foundation (Rohelise Euroopa sihtasutus) | Green European Foundation | EGP | 116 727 | 1 965 047 | 2 081 774 | 95 | 7 093 |
| Transform Europe (Euroopa muutmine) | Transform Europe | EL | 69 685 | 1 102 913 | 1 172 598 | 95 | 6 805 |
| Euroopa Demokraatide Instituut | Euroopa Demokraatide Instituut | EDP | 25 517 | 448 110 | 473 627 | 95 | 0 |
| Sihtasutus Coppieters | Coppieters | EFA | 63 243 | 515 401 | 578 644 | 95 | 19 056 |
| New Direction – Foundation for European Reform (Uus suund – Euroopa reformimise sihtasutus) | ND | ECR | 183 131 | 1 678 350 | 1 861 481 | 95 | 61 993 |
| Sallux | SALLUX | ECPM | 21 278 | 299 291 | 320 569 | 95 | 3 307 |
| Association pour l’Identite et Democratie Fondation | ID Foundation | ID | 35 501 | 456 075 | 491 576 | 95 | – |
| Kokku | | | 1 438 620 | 17 678 578 | 19 117 198 | | 294 193 |

152.

märgib, et 2020. aastal kasutati eelarvepunkti 4 0 3 kantud assigneeringuid järgmiselt (19):

Sihtasutus (2020)

Lühend

Seotud erakonnaga

Omavahendid

Euroopa Parlamendi lõplik toetus

Kogutulu

EP toetus protsendina abikõlblikest kuludest (maksimaalselt 95 %)

Tulude ülejääk (ümberpaigutamine reservi või kahjumisse)

Wilfried Martens Centre for European Studies (Wilfried Martensi nimeline Euroopa Uuringute Keskus)

Wilfried Martens Centre for European Studies

PPE

296 292

3 947 722

4 244 014

95

23 529

Foundation for European Progressive Studies (Euroopa edumeelsete uuringute sihtasutus)

Foundation for European Progressive Studies

PES

328 973

4 555 512

4 884 485

95

35 590

European Liberal Forum (Euroopa liberaalne foorum)

European Liberal Forum

ALDE

298 273

2 710 157

3 008 430

95

136 821

Green European Foundation (Rohelise Euroopa sihtasutus)

Green European Foundation

EGP

116 727

1 965 047

2 081 774

95

7 093

Transform Europe (Euroopa muutmine)

Transform Europe

EL

69 685

1 102 913

1 172 598

95

6 805

Euroopa Demokraatide Instituut

Euroopa Demokraatide Instituut

EDP

25 517

448 110

473 627

95

0

Sihtasutus Coppieters

Coppieters

EFA

63 243

515 401

578 644

95

19 056

New Direction – Foundation for European Reform (Uus suund – Euroopa reformimise sihtasutus)

ND

ECR

183 131

1 678 350

1 861 481

95

61 993

Sallux

SALLUX

ECPM

21 278

299 291

320 569

95

3 307

Association pour l’Identite et Democratie Fondation

ID Foundation

ID

35 501

456 075

491 576

95

–

Kokku

1 438 620

17 678 578

19 117 198

294 193

| 153. | tuletab meelde, et vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 38 võttis Euroopa Parlament 26. oktoobril 2021 vastu raporti määruse kohaldamise kohta (20); väljendab heameelt komisjoni 25. novembri 2021. aasta seadusandliku ettepaneku üle määrust muuta (21); |
| --- | --- |

153.

tuletab meelde, et vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 38 võttis Euroopa Parlament 26. oktoobril 2021 vastu raporti määruse kohaldamise kohta (20); väljendab heameelt komisjoni 25. novembri 2021. aasta seadusandliku ettepaneku üle määrust muuta (21);

| 154. | on veendunud, et Euroopa tasandi erakonnad ja sihtasutused peaksid kasutama rohkem uusi tehnoloogiaid, et parandada annetuste ja kulutuste läbipaistvust ja jälgitavust. |
| --- | --- |

154.

on veendunud, et Euroopa tasandi erakonnad ja sihtasutused peaksid kasutama rohkem uusi tehnoloogiaid, et parandada annetuste ja kulutuste läbipaistvust ja jälgitavust.

---

(1)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (ELT L 317, 4.11.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

3

(4)  Raport A7-0350/2013, kättesaadav aadressil https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-7-2013-0350_ET.pdf

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teatavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

5

(6)  Kohtuotsus, Üldkohus, 14. juuli 2021, T-670/19, Fernando Carbajo Ferrero vs. Euroopa Parlament, ECLI:EU:T:2021:435.

6

vs

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0417.

7

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0080.

8

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0514.

9

(10)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/659763/IPOL_STU(2021)659763_EN.pdf

10

(11)  Kohtuotsus, Üldkohus, 15. september 2021, Fernando Carbajo Ferrero vs. Euroopa Parlament, T-720/19 to T-725/19, ECLI:EU:T:2021:580.

11

vs

(12)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. september 2020, YS vs. NK, C-223/19, ECLI:EU:C:2020:753;

12

vs

(13)  Kõik summad tuhandetes eurodes.

13

(14)  2019. aasta oli valimiste aasta; fraktsioonid esitasid raamatupidamise aastaaruande semestrite põhjal. Fraktsioonide puhul, kes jätkasid tegevust pärast 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi, kajastavad iga-aastased assigneeringud ja kulud mõlema poolaasta summat.

14

(15)  Fraktsioonide kohta, keda enne 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi ei olnud, on andmed esitatud ainult teise poolaasta kohta.

15

(16)  Fraktsioonide puhul, kes saadeti laiali pärast 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi, on andmed esitatud ainult esimese poolaasta kohta.

16

(17)  Kõik summad tuhandetes eurodes.

17

(18)  Koosneb 2019. aasta lõpliku rahastamise teisest osast ja 2020. aasta lõpliku rahastamise esimesest osast vastavalt juhatuse 14. veebruari 2022. aasta otsusele.

18

(19)  Kõik summad tuhandetes eurodes.

19

(20)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0454.

20

(21)  COM(2021)0734.

21

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/29

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1688,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0260/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0260/2021) (2),

| — | võttes arvesse nõukogu aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0067/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0067/2022),

| 1. | lükkab edasi otsuse tegemise heakskiidu andmise kohta nõukogu peasekretäri tegevusele Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

lükkab edasi otsuse tegemise heakskiidu andmise kohta nõukogu peasekretäri tegevusele Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

3

(4)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 207.

4

(5)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/30

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1689,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0067/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0067/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 319 kohaselt on Euroopa Parlamendil ainuvastutus liidu üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise eest, ning arvestades, et Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eelarve on liidu eelarve osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 319 kohaselt on Euroopa Parlamendil ainuvastutus liidu üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise eest, ning arvestades, et Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eelarve on liidu eelarve osa;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 15 lõike 1 kohaselt ei toimi Euroopa Ülemkogu seadusandjana; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 15 lõike 1 kohaselt ei toimi Euroopa Ülemkogu seadusandjana;

| C. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 317 kohaselt täidab komisjon liidu eelarvet omal vastutusel, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, ning arvestades, et kehtiva raamistiku kohaselt annab komisjon teistele liidu institutsioonidele vajalikud volitused nendega seotud eelarvejagude täitmiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 317 kohaselt täidab komisjon liidu eelarvet omal vastutusel, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, ning arvestades, et kehtiva raamistiku kohaselt annab komisjon teistele liidu institutsioonidele vajalikud volitused nendega seotud eelarvejagude täitmiseks;

| D. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 235 lõike 4 ja artikli 240 lõike 2 kohaselt abistab Euroopa Ülemkogu ja nõukogu peasekretariaat, ning arvestades, et peasekretär vastutab täielikult liidu eelarve II jakku kantud assigneeringute usaldusväärse haldamise eest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 235 lõike 4 ja artikli 240 lõike 2 kohaselt abistab Euroopa Ülemkogu ja nõukogu peasekretariaat, ning arvestades, et peasekretär vastutab täielikult liidu eelarve II jakku kantud assigneeringute usaldusväärse haldamise eest;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament on peaaegu kahekümne aasta jooksul rakendanud väljakujunenud ja tunnustatud tava anda eelarve täitmisele heakskiit kõigile liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele, ning arvestades, et komisjon toetab seda, et tuleks jätkata tava anda heakskiit igale liidu institutsioonile, organile ja asutusele selle halduskulude katmiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament on peaaegu kahekümne aasta jooksul rakendanud väljakujunenud ja tunnustatud tava anda eelarve täitmisele heakskiit kõigile liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele, ning arvestades, et komisjon toetab seda, et tuleks jätkata tava anda heakskiit igale liidu institutsioonile, organile ja asutusele selle halduskulude katmiseks;

| F. | arvestades, et kuna nõukogu ei ole teinud eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses koostööd, on parlament alates 2009. aastast olnud sunnitud keelduma nõukogu peasekretäri eelarve täitmisele heakskiidu andmisest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuna nõukogu ei ole teinud eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses koostööd, on parlament alates 2009. aastast olnud sunnitud keelduma nõukogu peasekretäri eelarve täitmisele heakskiidu andmisest;

| G. | arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust on oluline veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust on oluline veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

| H. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kui liidu institutsioonid ja liidu üldeelarve saajad peaksid olema läbipaistvad ja liidu kodanike ees demokraatlikult vastutavad ning nende suhtes tuleks kohaldada avaliku sektori vahendite kasutamist käsitlevat demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kui liidu institutsioonid ja liidu üldeelarve saajad peaksid olema läbipaistvad ja liidu kodanike ees demokraatlikult vastutavad ning nende suhtes tuleks kohaldada avaliku sektori vahendite kasutamist käsitlevat demokraatlikku kontrolli;

| I. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu praktikas kinnitatakse maksumaksjate ja üldsuse õigust saada avaliku sektori tulude kasutamise kohta teavet; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu praktikas kinnitatakse maksumaksjate ja üldsuse õigust saada avaliku sektori tulude kasutamise kohta teavet;

| J. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani (edaspidi „ombudsman“) soovituses juhtumi OI/2/2017/TE kohta märgiti, et nõukogu tavad seoses õigusloomeprotsessi läbipaistvusega kujutavad endast haldusomavoli ja nendega tuleks tegeleda, et võimaldada kodanikel jälgida liidu seadusandlikku protsessi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani (edaspidi „ombudsman“) soovituses juhtumi OI/2/2017/TE kohta märgiti, et nõukogu tavad seoses õigusloomeprotsessi läbipaistvusega kujutavad endast haldusomavoli ja nendega tuleks tegeleda, et võimaldada kodanikel jälgida liidu seadusandlikku protsessi;

| 1. | märgib rahuloluga, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei leidnud nõukogu personalialase ja hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes suuri puudusi; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei leidnud nõukogu personalialase ja hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes suuri puudusi;

| 2. | rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et liidu institutsioonide, sealhulgas nõukogu 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu; |
| --- | --- |

2.

rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et liidu institutsioonide, sealhulgas nõukogu 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu;

| 3. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei tuvastanud konkreetseid küsimusi tehingute korrektsuse kohta ega pärast nõukogu järelevalve- ja kontrollisüsteemi läbivaatamist; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei tuvastanud konkreetseid küsimusi tehingute korrektsuse kohta ega pärast nõukogu järelevalve- ja kontrollisüsteemi läbivaatamist;

| 4. | on teadlik, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükis „Haldus“ keskendutakse inimressurssidele, hoonetele, seadmetele, energiale, kommunikatsioonile ja infotehnoloogiale tehtud kulutustele ning et kontrollikoda märgib, et need kulutused on madala riskitasemega; |
| --- | --- |

4.

on teadlik, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükis „Haldus“ keskendutakse inimressurssidele, hoonetele, seadmetele, energiale, kommunikatsioonile ja infotehnoloogiale tehtud kulutustele ning et kontrollikoda märgib, et need kulutused on madala riskitasemega;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 5. | märgib, et 2020. aastal oli nõukogu kogueelarve 590 633 000 eurot (võrreldes 581 895 459 euroga 2019. aastal); täheldab eelarve 1,5 % kasvu võrreldes 2019. aastaga, mis kinnitab aastaeelarve kasvu vähenemist (1,6 % 2019. aastal, 2 % 2018. aastal ja 3 % 2017. aastal); märgib, et nõukogu osakaal mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 5 on vähenenud 6,3 %-lt 2015. aastal 5,8 %-le 2020. aastal; märgib, et üldine täitmismäär oli kõrge – 93,15 % (2019. aastal 92,3 %); |
| --- | --- |

5.

märgib, et 2020. aastal oli nõukogu kogueelarve 590 633 000 eurot (võrreldes 581 895 459 euroga 2019. aastal); täheldab eelarve 1,5 % kasvu võrreldes 2019. aastaga, mis kinnitab aastaeelarve kasvu vähenemist (1,6 % 2019. aastal, 2 % 2018. aastal ja 3 % 2017. aastal); märgib, et nõukogu osakaal mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 5 on vähenenud 6,3 %-lt 2015. aastal 5,8 %-le 2020. aastal; märgib, et üldine täitmismäär oli kõrge – 93,15 % (2019. aastal 92,3 %);

| 6. | võtab teadmiseks, et nõukogu eelarve on peamiselt halduseelarve, millest suurt osa kasutatakse töötajate, hoonete (sh sisustuse ja seadmetega) seotud kulude ning mitmesuguste jooksvate kulude katteks; kordab oma eelmistes eelarve kohta koostatud resolutsioonides esitatud nõudmist, et Euroopa Ülemkogule ja nõukogule eraldataks eraldi eelarved, et parandada mõlema institutsiooni läbipaistvust, aruandekohustust ja kulutõhusust; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et nõukogu eelarve on peamiselt halduseelarve, millest suurt osa kasutatakse töötajate, hoonete (sh sisustuse ja seadmetega) seotud kulude ning mitmesuguste jooksvate kulude katteks; kordab oma eelmistes eelarve kohta koostatud resolutsioonides esitatud nõudmist, et Euroopa Ülemkogule ja nõukogule eraldataks eraldi eelarved, et parandada mõlema institutsiooni läbipaistvust, aruandekohustust ja kulutõhusust;

| 7. | tuletab meelde, et 2019. aastast 2020. aastasse üle kantud assigneeringute kogusumma oli 52 543 491 eurot (2018. aastast 2019. aastasse 56 599 584 eurot), ning väljendab heameelt asjaolu üle, et eelarve täitmine oli 86,4 % (45 375 664 eurot), mis keskendus peamiselt hoonetele, arvutisüsteemidele, suulisele tõlkele ja tehnilisele varustusele; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et 2019. aastast 2020. aastasse üle kantud assigneeringute kogusumma oli 52 543 491 eurot (2018. aastast 2019. aastasse 56 599 584 eurot), ning väljendab heameelt asjaolu üle, et eelarve täitmine oli 86,4 % (45 375 664 eurot), mis keskendus peamiselt hoonetele, arvutisüsteemidele, suulisele tõlkele ja tehnilisele varustusele;

| 8. | võtab teadmiseks 2020. aastast 2021. aastasse üle kantud assigneeringute suurenemise (12,6 % võrreldes 9,8 %-ga 2019. aastast 2020. aastasse); tuletab nõukogule meelde, et ülekandmised on erandid liidu eelarve aastasuse põhimõttest ja võivad olla eelarve ülehindamise näitajaks, ning kutsub nõukogu üles suurendama pingutusi eelarve ülehindamise vältimiseks; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks 2020. aastast 2021. aastasse üle kantud assigneeringute suurenemise (12,6 % võrreldes 9,8 %-ga 2019. aastast 2020. aastasse); tuletab nõukogule meelde, et ülekandmised on erandid liidu eelarve aastasuse põhimõttest ja võivad olla eelarve ülehindamise näitajaks, ning kutsub nõukogu üles suurendama pingutusi eelarve ülehindamise vältimiseks;

| 9. | märgib, et 2020. aastal moodustasid nõukogu maksed 5,2 % liidu eelarvest; märgib, et nõukogu peasekretariaadile esitatud arvete keskmine makseaeg oli 2020. aastal 20 päeva (võrreldes 19 päevaga 2019. aastal), samas kui maksimaalne tähtaeg on 30 kalendripäeva, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/7/EL (1); |
| --- | --- |

9.

märgib, et 2020. aastal moodustasid nõukogu maksed 5,2 % liidu eelarvest; märgib, et nõukogu peasekretariaadile esitatud arvete keskmine makseaeg oli 2020. aastal 20 päeva (võrreldes 19 päevaga 2019. aastal), samas kui maksimaalne tähtaeg on 30 kalendripäeva, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/7/EL (1);

1

| 10. | märgib, et 2020. aasta eelarve täitmist mõjutas COVID-19 pandeemia; märgib, et vähem füüsilisi koosolekuid tõi kaasa delegaatide sõidu- ja suulise tõlke kulude vähenemise; märgib, et seda alakulutamist kompenseeriti eelarve tasandil suuremate IT-kulutustega, et arendada kiiresti kaugtöö suutlikkust ja tagada talitluspidevus; märgib, et sellised kulud katsid uue tarkvara soetamise, välise abi ja riistvara pakkumise asjakohaseid valdkondi, et hõlbustada kodus töötamist; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 2020. aasta eelarve täitmist mõjutas COVID-19 pandeemia; märgib, et vähem füüsilisi koosolekuid tõi kaasa delegaatide sõidu- ja suulise tõlke kulude vähenemise; märgib, et seda alakulutamist kompenseeriti eelarve tasandil suuremate IT-kulutustega, et arendada kiiresti kaugtöö suutlikkust ja tagada talitluspidevus; märgib, et sellised kulud katsid uue tarkvara soetamise, välise abi ja riistvara pakkumise asjakohaseid valdkondi, et hõlbustada kodus töötamist;

| 11. | märgib, et 2020. aastal paigutati assigneeringud ümber 46 ümberpaigutusega, järgides finantsmääruse artiklit 29; märgib, et nende ümberpaigutamiste eesmärk oli tugevdada nõukogu kaugtöö suutlikkust ja videokonverentsitaristut, sealhulgas osta täiendavaid IT-seadmeid, litsentse ja sidevahendeid; märgib, et üldiselt tehti ümberpaigutused eelarveridadelt, mis olid ette nähtud suulise tõlke kulude, puhastus- ja hoolduskulude, hoonete turvalisuse ja valve ning sisekoosolekute eri kulude jaoks, paigaldustööde, seadmete ja tarkvara soetamise ning arvutisüsteemide käitamise ja arendamisega seotud abi eelarveridadele; |
| --- | --- |

11.

märgib, et 2020. aastal paigutati assigneeringud ümber 46 ümberpaigutusega, järgides finantsmääruse artiklit 29; märgib, et nende ümberpaigutamiste eesmärk oli tugevdada nõukogu kaugtöö suutlikkust ja videokonverentsitaristut, sealhulgas osta täiendavaid IT-seadmeid, litsentse ja sidevahendeid; märgib, et üldiselt tehti ümberpaigutused eelarveridadelt, mis olid ette nähtud suulise tõlke kulude, puhastus- ja hoolduskulude, hoonete turvalisuse ja valve ning sisekoosolekute eri kulude jaoks, paigaldustööde, seadmete ja tarkvara soetamise ning arvutisüsteemide käitamise ja arendamisega seotud abi eelarveridadele;

| 12. | märgib, et kontrollikoda uuris 2020. aastal ilma märkusteta nõukogu ja kolme muu liidu institutsiooni korraldatud hankemenetlusi töötajatele isikukaitsevahendite saamiseks ning et hange sisaldas hankedokumentides rangeid miinimumnõudeid, nagu Euroopa kvaliteedi võrdlusstandardid; on teadlik, et neljal juhul ei esitanud edukas pakkuja täielikke tõendeid selle kohta, et kõik kvaliteedi miinimumnõuded olid lepingu sõlmimise ajal täidetud, mistõttu nõukogu korraldas laborikatsed, mis näitasid, et isikukaitsevahendid vastavad tõepoolest nõuetele; |
| --- | --- |

12.

märgib, et kontrollikoda uuris 2020. aastal ilma märkusteta nõukogu ja kolme muu liidu institutsiooni korraldatud hankemenetlusi töötajatele isikukaitsevahendite saamiseks ning et hange sisaldas hankedokumentides rangeid miinimumnõudeid, nagu Euroopa kvaliteedi võrdlusstandardid; on teadlik, et neljal juhul ei esitanud edukas pakkuja täielikke tõendeid selle kohta, et kõik kvaliteedi miinimumnõuded olid lepingu sõlmimise ajal täidetud, mistõttu nõukogu korraldas laborikatsed, mis näitasid, et isikukaitsevahendid vastavad tõepoolest nõuetele;

Sisehaldus, tulemuslikkus, sisekontroll

Sisehaldus, tulemuslikkus, sisekontroll

| 13. | märgib, et COVID-19 pandeemia ootamatu puhang ja sellele järgnenud erakorraline olukord nõudsid viivitamatut tegutsemist ja korralduslikke meetmeid, et tagada talitluspidevus; märgib rahuloluga, et nõukogu õigeaegne ja tulemuslik reageerimine kriisile tõi mitmes valdkonnas kaasa mitu töötajate kaitsmise ja talitluspidevuse tagamise struktureeritud meedet; |
| --- | --- |

13.

märgib, et COVID-19 pandeemia ootamatu puhang ja sellele järgnenud erakorraline olukord nõudsid viivitamatut tegutsemist ja korralduslikke meetmeid, et tagada talitluspidevus; märgib rahuloluga, et nõukogu õigeaegne ja tulemuslik reageerimine kriisile tõi mitmes valdkonnas kaasa mitu töötajate kaitsmise ja talitluspidevuse tagamise struktureeritud meedet;

| 14. | märgib, et nõukogu kasutab aasta jooksul toimunud tegevuse kvantitatiivsete näitajatena kohtumisi, halduskorra ajakohastamist ja seadusandlikku tegevust; märgib, et COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu vähenes 2020. aastal toimunud koosolekute koguarv võrreldes 2019. aastaga 54,1 % (4 148); märgib, et nõukogu peasekretariaat korraldas 2020. aastal 3 086 institutsioonilist koosolekut ja kohtumist kolmandate riikidega (2019. aastal 3 983) ja 434 muud koosolekut (2019. aastal 3 685) ning 39,2 % koosolekutest toimusid kaug- või hübriidformaadis; |
| --- | --- |

14.

märgib, et nõukogu kasutab aasta jooksul toimunud tegevuse kvantitatiivsete näitajatena kohtumisi, halduskorra ajakohastamist ja seadusandlikku tegevust; märgib, et COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu vähenes 2020. aastal toimunud koosolekute koguarv võrreldes 2019. aastaga 54,1 % (4 148); märgib, et nõukogu peasekretariaat korraldas 2020. aastal 3 086 institutsioonilist koosolekut ja kohtumist kolmandate riikidega (2019. aastal 3 983) ja 434 muud koosolekut (2019. aastal 3 685) ning 39,2 % koosolekutest toimusid kaug- või hübriidformaadis;

| 15. | väljendab heameelt nõukogu peasekretariaadi sisemise korralduse parandamise üle, mille raames keskenduti eelkõige COVID-19 pandeemiast tulenevate tööpiirangutega tegelemisele, nagu kaugtöö platvormide ja ribalaiuse suurendamine ning sobivate videokonverentsiseadmete paigaldamine väikestesse koosolekuruumidesse, et hõlbustada hübriidkoosolekuid; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt nõukogu peasekretariaadi sisemise korralduse parandamise üle, mille raames keskenduti eelkõige COVID-19 pandeemiast tulenevate tööpiirangutega tegelemisele, nagu kaugtöö platvormide ja ribalaiuse suurendamine ning sobivate videokonverentsiseadmete paigaldamine väikestesse koosolekuruumidesse, et hõlbustada hübriidkoosolekuid;

| 16. | märgib, et nõukogu jätkas 2020. aastal oma seadusandlikku tegevust 2019. aastaga võrdsel tasemel, hoolimata COVID-19 pandeemia põhjustatud keerulistest töötingimustest: 2020 aastal avaldati Euroopa Liidu Teatajas1 328 õigusakti (2019. aastal 1 326); |
| --- | --- |

16.

märgib, et nõukogu jätkas 2020. aastal oma seadusandlikku tegevust 2019. aastaga võrdsel tasemel, hoolimata COVID-19 pandeemia põhjustatud keerulistest töötingimustest: 2020 aastal avaldati Euroopa Liidu Teatajas1 328 õigusakti (2019. aastal 1 326);

Euroopa Liidu Teatajas

| 17. | võtab teadmiseks, et eesmärkide saavutamise osas piisava kindluse saamiseks on nõukogus loodud sisekontrolli raamistik; on teadlik, et riskijuhtimiseks peetakse registreid tuvastatud riskide kohta, mida hinnatakse koos võetud leevendusmeetmete mõjuga; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks, et eesmärkide saavutamise osas piisava kindluse saamiseks on nõukogus loodud sisekontrolli raamistik; on teadlik, et riskijuhtimiseks peetakse registreid tuvastatud riskide kohta, mida hinnatakse koos võetud leevendusmeetmete mõjuga;

| 18. | on teadlik, et nõukogu siseaudiitor on teinud nõukogu kolmeaastase riskipõhise strateegilise kava raames mitmeid auditeid, ilma et ta oleks esitanud esmatähtsaid soovitusi; |
| --- | --- |

18.

on teadlik, et nõukogu siseaudiitor on teinud nõukogu kolmeaastase riskipõhise strateegilise kava raames mitmeid auditeid, ilma et ta oleks esitanud esmatähtsaid soovitusi;

| 19. | tuletab meelde, et põhilised tulemusnäitajad on üldtunnustatud vahend, mille abil mõõta saavutatud tulemusi ja võrrelda neid seatud eesmärkidega; kutsub nõukogu üles esitama oma põhiliste tulemusnäitajate ja nendega seotud tulemuste kokkuvõtted oma juhtimisaruannetes; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et põhilised tulemusnäitajad on üldtunnustatud vahend, mille abil mõõta saavutatud tulemusi ja võrrelda neid seatud eesmärkidega; kutsub nõukogu üles esitama oma põhiliste tulemusnäitajate ja nendega seotud tulemuste kokkuvõtted oma juhtimisaruannetes;

Inimressursid, võrdsus ja töötajate heaolu

Inimressursid, võrdsus ja töötajate heaolu

| 20. | märgib, et 2020. aasta ametikohtade loetelus oli kinnitatud 3 029 ametikohta (võrreldes 3 033 ametikohaga 2019. aastal), millest 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli täidetud 2 905 ametikohta; märgib, et ametikohtade täitmise määr on peaaegu 96 %; |
| --- | --- |

20.

märgib, et 2020. aasta ametikohtade loetelus oli kinnitatud 3 029 ametikohta (võrreldes 3 033 ametikohaga 2019. aastal), millest 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli täidetud 2 905 ametikohta; märgib, et ametikohtade täitmise määr on peaaegu 96 %;

| 21. | peab kahetsusväärseks, et puudub teave nõukogu soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava rakendamise ja nõukogus kui töökohas puuetega inimestele võrdsete võimaluste tagamiseks võetud meetmete kohta; kutsub nõukogu üles andma eelarvepädevale institutsioonile teavet oma töötajate soolise tasakaalu, geograafilise jaotuse ja puuete ning sellega seotud kehtiva sisepoliitika kohta; |
| --- | --- |

21.

peab kahetsusväärseks, et puudub teave nõukogu soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava rakendamise ja nõukogus kui töökohas puuetega inimestele võrdsete võimaluste tagamiseks võetud meetmete kohta; kutsub nõukogu üles andma eelarvepädevale institutsioonile teavet oma töötajate soolise tasakaalu, geograafilise jaotuse ja puuete ning sellega seotud kehtiva sisepoliitika kohta;

| 22. | tuletab meelde oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni vajaduse kohta luua soolise võrdõiguslikkusega tegelev nõukogu koosseis institutsioonilise erifoorumina, et tagada soolise võrdõiguslikkuse tugevam lõimimine liidu strateegiatesse, kõigi seotud poliitikavaldkondade koordineerimine ja edusammud soolise võrdõiguslikkusega seotud dokumentides ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kaitse ühtlustamine; peab kahetsusväärseks, et nõukogu on seni parlamendi seda üleskutset eiranud; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni vajaduse kohta luua soolise võrdõiguslikkusega tegelev nõukogu koosseis institutsioonilise erifoorumina, et tagada soolise võrdõiguslikkuse tugevam lõimimine liidu strateegiatesse, kõigi seotud poliitikavaldkondade koordineerimine ja edusammud soolise võrdõiguslikkusega seotud dokumentides ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kaitse ühtlustamine; peab kahetsusväärseks, et nõukogu on seni parlamendi seda üleskutset eiranud;

| 23. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 286 lõike 2 kohaselt nimetab nõukogu kontrollikoja liikmed ametisse pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist, ja seda, et ta mõistab raskusi soolise tasakaalu saavutamisel, kuna kandidaatide nimetamine on liikmesriikide ainupädevuses ning iga liikmesriik võib korraga nimetada ainult ühe kandidaadi; peab siiski vastuvõetamatuks, et alates kontrollikoja asutamisest 1977. aastal on selle 112 liikmest ainult 16 olnud naised (85,7 % mehi ja 14,3 % naisi) ja et 2020. aastal olid kontrollikoja liikmetest ainult 8 naised, 18 aga mehed; kutsub nõukogu üles kaaluma kontrollikoja üldist koosseisu, nii et ametisse nimetamise otsustes võetaks eelkõige arvesse soolist tasakaalu, ning tegelema selle probleemiga konkreetsete meetmetega, näiteks et parlamendile esitatakse igast liikmesriigist vähemalt kaks kandidaati, kellest üks on naine ja üks mees; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 286 lõike 2 kohaselt nimetab nõukogu kontrollikoja liikmed ametisse pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist, ja seda, et ta mõistab raskusi soolise tasakaalu saavutamisel, kuna kandidaatide nimetamine on liikmesriikide ainupädevuses ning iga liikmesriik võib korraga nimetada ainult ühe kandidaadi; peab siiski vastuvõetamatuks, et alates kontrollikoja asutamisest 1977. aastal on selle 112 liikmest ainult 16 olnud naised (85,7 % mehi ja 14,3 % naisi) ja et 2020. aastal olid kontrollikoja liikmetest ainult 8 naised, 18 aga mehed; kutsub nõukogu üles kaaluma kontrollikoja üldist koosseisu, nii et ametisse nimetamise otsustes võetaks eelkõige arvesse soolist tasakaalu, ning tegelema selle probleemiga konkreetsete meetmetega, näiteks et parlamendile esitatakse igast liikmesriigist vähemalt kaks kandidaati, kellest üks on naine ja üks mees;

| 24. | märgib, et vastu võeti sisemine psühhosotsiaalsete riskide ennetamise kava aastateks 2020–2022, milles keskendutakse läbipõlemise ennetamisele ja headele suhetele tööl; märgib, et kava integreeriti täielikult nõukogu peasekretariaadi COVID-19-le reageerimisse, millele lisandusid psühhosotsiaalsete riskide uuringud, sihtotstarbelised teabe- ja koolituskursused ning mitmesugused sotsiaalteenistuse sekkumised; märgib rahuloluga, et organisatsiooni- ja kliinilised psühholoogid ning sotsiaaltöötajad, kelle sekkumised olid 2020. aastal seotud COVID-19ga, pakkusid töötajatele, meeskondadele ja juhtidele ulatuslikku tuge; |
| --- | --- |

24.

märgib, et vastu võeti sisemine psühhosotsiaalsete riskide ennetamise kava aastateks 2020–2022, milles keskendutakse läbipõlemise ennetamisele ja headele suhetele tööl; märgib, et kava integreeriti täielikult nõukogu peasekretariaadi COVID-19-le reageerimisse, millele lisandusid psühhosotsiaalsete riskide uuringud, sihtotstarbelised teabe- ja koolituskursused ning mitmesugused sotsiaalteenistuse sekkumised; märgib rahuloluga, et organisatsiooni- ja kliinilised psühholoogid ning sotsiaaltöötajad, kelle sekkumised olid 2020. aastal seotud COVID-19ga, pakkusid töötajatele, meeskondadele ja juhtidele ulatuslikku tuge;

| 25. | märgib, et 2020.aastal pöördus sotsiaalteenistuse poole kokku 385 inimest (nii aktiivses teenistuses kui ka pensionile jäänud) ning kokku oli 4 425 sekkumist, millest mõned olid seotud COVID-19 pandeemia põhjustatud stressiga toimetulekuga, ning et asutusesisene psühholoog menetles kokku 164 individuaalset taotlust; tunnustab asjaolu, et psühholoogid ja sotsiaaltöötajad on kriitiliste juhtumite korral psühhosotsiaalse sekkumise kava lahutamatu osa; |
| --- | --- |

25.

märgib, et 2020.aastal pöördus sotsiaalteenistuse poole kokku 385 inimest (nii aktiivses teenistuses kui ka pensionile jäänud) ning kokku oli 4 425 sekkumist, millest mõned olid seotud COVID-19 pandeemia põhjustatud stressiga toimetulekuga, ning et asutusesisene psühholoog menetles kokku 164 individuaalset taotlust; tunnustab asjaolu, et psühholoogid ja sotsiaaltöötajad on kriitiliste juhtumite korral psühhosotsiaalse sekkumise kava lahutamatu osa;

| 26. | märgib, et praktikabüroo menetles rohkem kui 10 000 praktikataotlust, valis nende hulgast välja 110 praktikanti, kaasa arvatud uue positiivse tegevusprogrammi raames mitu puudega praktikanti; kordab oma üleskutset nõukogule tagada, et kõik tema praktikandid saaksid inimväärset tasu; |
| --- | --- |

26.

märgib, et praktikabüroo menetles rohkem kui 10 000 praktikataotlust, valis nende hulgast välja 110 praktikanti, kaasa arvatud uue positiivse tegevusprogrammi raames mitu puudega praktikanti; kordab oma üleskutset nõukogule tagada, et kõik tema praktikandid saaksid inimväärset tasu;

Eetikaraamistik ja läbipaistvus

Eetikaraamistik ja läbipaistvus

| 27. | märgib, et jätkati eetikat ja oodatavat käitumist käsitlevaid teadlikkuse suurendamise meetmeid; märgib, et 2020. aasta lõpus valmistati ette järgmist eetikastrateegiat ning et jätkub töö uue kasutajakeskse eetikakeskuse loomiseks nõukogu sisevõrgus; peab siiski kahetsusväärseks, et ei ole saanud teavet kõigi töötajate suhtes kohaldatava käitumisjuhendi kohta; |
| --- | --- |

27.

märgib, et jätkati eetikat ja oodatavat käitumist käsitlevaid teadlikkuse suurendamise meetmeid; märgib, et 2020. aasta lõpus valmistati ette järgmist eetikastrateegiat ning et jätkub töö uue kasutajakeskse eetikakeskuse loomiseks nõukogu sisevõrgus; peab siiski kahetsusväärseks, et ei ole saanud teavet kõigi töötajate suhtes kohaldatava käitumisjuhendi kohta;

| 28. | väljendab heameelt huvide esindajate läbipaistvusregistrit käsitleva poliitilise kokkuleppe üle, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon saavutasid 15. detsembril 2020 (2); peab siiski kahetsusväärseks piiranguid, mida on käsitletud Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2021. aasta otsuse (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise kohustuslikku läbipaistvusregistrit käsitleva kokkuleppe kohta) (3) artiklis 5, näiteks asjaolu, et läbipaistvusregistrit kohaldatakse liikmesriikide alaliste esindajate suhtes üksnes vabatahtlike kavade raames; nõuab, et kõik alalised esindused osaleksid selles aktiivselt oma liikmesriigi eesistumise ajal ja pärast seda vabatahtlike kavade kaudu; palub, et nõukogu, sealhulgas liikmesriikide esindajad, ühtlustaksid ja täiustaksid kehtivaid eetikareegleid ja tagaksid nende täitmise, eelkõige seoses huvide konfliktide, pöördukse efekti ja lobitöö läbipaistvuse reeglitega; väljendab muret selle pärast, et seadusandlikke ettepanekuid saadetakse üha rohkem Euroopa Ülemkogule, millel ei ole ei seadusandlikku ega täidesaatvat funktsiooni, mis ei kohalda samu läbipaistvusstandardeid nagu nõukogu ega oma aruandluskohustust; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt huvide esindajate läbipaistvusregistrit käsitleva poliitilise kokkuleppe üle, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon saavutasid 15. detsembril 2020 (2); peab siiski kahetsusväärseks piiranguid, mida on käsitletud Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2021. aasta otsuse (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise kohustuslikku läbipaistvusregistrit käsitleva kokkuleppe kohta) (3) artiklis 5, näiteks asjaolu, et läbipaistvusregistrit kohaldatakse liikmesriikide alaliste esindajate suhtes üksnes vabatahtlike kavade raames; nõuab, et kõik alalised esindused osaleksid selles aktiivselt oma liikmesriigi eesistumise ajal ja pärast seda vabatahtlike kavade kaudu; palub, et nõukogu, sealhulgas liikmesriikide esindajad, ühtlustaksid ja täiustaksid kehtivaid eetikareegleid ja tagaksid nende täitmise, eelkõige seoses huvide konfliktide, pöördukse efekti ja lobitöö läbipaistvuse reeglitega; väljendab muret selle pärast, et seadusandlikke ettepanekuid saadetakse üha rohkem Euroopa Ülemkogule, millel ei ole ei seadusandlikku ega täidesaatvat funktsiooni, mis ei kohalda samu läbipaistvusstandardeid nagu nõukogu ega oma aruandluskohustust;

2

3

| 29. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid on mõningaid oma nõukogu eesistujaks olemise kulusid katnud ettevõtjate sponsorluse arvelt; kordab oma muret selle pärast, et selline tava on põhjustanud ja võib ka tulevikus põhjustada mainekahju, sest mis tahes tegelik või tajutav huvide konflikt ohustab nõukogu ja liidu kui terviku mainet; tuletab meelde läbipaistvuse ja vastutuse valdkonnas tegutsevate organisatsioonide esitatud petitsioone, milles palutakse nõukogu rotatsiooni korras vahetuvatel eesistujariikidel igasugusest sponsorlusest loobuda; peab kahetsusväärseks, et nõukogu eesistujariigi käsiraamatusse 2021. aastal lisatud sponsorlust käsitlevates suunistes ei esitatud ühtseid selgeid, konkreetseid ja siduvaid reegleid; mõistab, et liikmesriikide eelarvete rahalised vahendid on liikmesriigiti väga erinevad ning et igal liikmesriigil, sõltumata tema suurusest ja eelarvelistest vahenditest, peaks olema võrdsed võimalused nõukogu eduka eesistumisperioodi korraldamiseks, ning kordab seetõttu oma üleskutset nõukogule vaadata läbi nõukogu eesistujariigi eelarvestamine, et tagada tööprotsessi järjepidevus ja tõhusus; |
| --- | --- |

29.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid on mõningaid oma nõukogu eesistujaks olemise kulusid katnud ettevõtjate sponsorluse arvelt; kordab oma muret selle pärast, et selline tava on põhjustanud ja võib ka tulevikus põhjustada mainekahju, sest mis tahes tegelik või tajutav huvide konflikt ohustab nõukogu ja liidu kui terviku mainet; tuletab meelde läbipaistvuse ja vastutuse valdkonnas tegutsevate organisatsioonide esitatud petitsioone, milles palutakse nõukogu rotatsiooni korras vahetuvatel eesistujariikidel igasugusest sponsorlusest loobuda; peab kahetsusväärseks, et nõukogu eesistujariigi käsiraamatusse 2021. aastal lisatud sponsorlust käsitlevates suunistes ei esitatud ühtseid selgeid, konkreetseid ja siduvaid reegleid; mõistab, et liikmesriikide eelarvete rahalised vahendid on liikmesriigiti väga erinevad ning et igal liikmesriigil, sõltumata tema suurusest ja eelarvelistest vahenditest, peaks olema võrdsed võimalused nõukogu eduka eesistumisperioodi korraldamiseks, ning kordab seetõttu oma üleskutset nõukogule vaadata läbi nõukogu eesistujariigi eelarvestamine, et tagada tööprotsessi järjepidevus ja tõhusus;

| 30. | on teadlik, et nõukogul on keskne roll kandidaatide esitamisel liidu institutsioonidesse ja asutustesse ja nende ametisse nimetamisel, eelkõige mis puudutab Euroopa Ülemkogu eesistujat, komisjoni ja kontrollikoja presidenti ja nõuandekomiteede (Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee) liikmeid; soovitab tungivalt kaaluda selle eesõiguse kasutamise läbivaatamist, et tagada ja tugevdada asjaomaste sidusrühmade demokraatlikku osalust; peab kahetsusväärseks, et nõukogu on korduvalt eiranud Euroopa Parlamendi soovitusi tema nõuandva rolli kohta kontrollikoja liikmete ametisse nimetamisel; |
| --- | --- |

30.

on teadlik, et nõukogul on keskne roll kandidaatide esitamisel liidu institutsioonidesse ja asutustesse ja nende ametisse nimetamisel, eelkõige mis puudutab Euroopa Ülemkogu eesistujat, komisjoni ja kontrollikoja presidenti ja nõuandekomiteede (Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee) liikmeid; soovitab tungivalt kaaluda selle eesõiguse kasutamise läbivaatamist, et tagada ja tugevdada asjaomaste sidusrühmade demokraatlikku osalust; peab kahetsusväärseks, et nõukogu on korduvalt eiranud Euroopa Parlamendi soovitusi tema nõuandva rolli kohta kontrollikoja liikmete ametisse nimetamisel;

| 31. | tuletab meelde kontrollikoja eriaruandes nr 13/2019 „Auditeeritud ELi institutsioonide eetikaraamistikud: on veel arenemisruumi“ esitatud väidet, et eetiline käitumine „aitab saavutada usaldusväärsemat finantsjuhtimist ja suurendada avalikkuse usaldust, mis on avaliku poliitika eduka elluviimise seisukohast möödapääsmatu“, ning eelkõige väidet, et „liidu (EL) institutsioonide ja organite töötajate ja liikmete ebaeetiline käitumine püüab suurt avalikku huvi ning vähendab usaldust ELi vastu“; kutsub seetõttu nõukogu tungivalt üles austama Euroopa Parlamendi arvamusi ja lükkama tagasi selliste kandidaatide ametisse nimetamise, kes võivad kahjustada liidu usaldusväärsust, näiteks ebapiisava ametialase pädevuse või väljakujunenud ebaeetilise käitumise tõttu; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde kontrollikoja eriaruandes nr 13/2019 „Auditeeritud ELi institutsioonide eetikaraamistikud: on veel arenemisruumi“ esitatud väidet, et eetiline käitumine „aitab saavutada usaldusväärsemat finantsjuhtimist ja suurendada avalikkuse usaldust, mis on avaliku poliitika eduka elluviimise seisukohast möödapääsmatu“, ning eelkõige väidet, et „liidu (EL) institutsioonide ja organite töötajate ja liikmete ebaeetiline käitumine püüab suurt avalikku huvi ning vähendab usaldust ELi vastu“; kutsub seetõttu nõukogu tungivalt üles austama Euroopa Parlamendi arvamusi ja lükkama tagasi selliste kandidaatide ametisse nimetamise, kes võivad kahjustada liidu usaldusväärsust, näiteks ebapiisava ametialase pädevuse või väljakujunenud ebaeetilise käitumise tõttu;

| 32. | kinnitab veel kord oma täielikku toetust ombudsmani poolt pärast strateegilist uurimist (juhtum OI/2/2017/TE) esitatud soovitustele nõukogu õigusloomeprotsessi läbipaistvuse kohta, eelkõige seda, et liikmesriikide seisukohad tuleb muuta masinloetavas vormingus kättesaadavamaks, mille Euroopa Liidu Kohus kehtestas oma kohtupraktikas (4) läbipaistvuse ja dokumentidele juurdepääsu kohta juba 2013. aastal; on veendunud, et ombudsmani soovituste järgimine võimaldaks kodanikke rohkem kaasata ja neil paremini liidu õigusloomet mõista; väljendab heameelt meetmete üle, mille nõukogu võttis vastu 2020. aasta juulis, et suurendada õigusloome läbipaistvust kooskõlas ombudsmani soovitustega, sealhulgas seadusandlike aktide eelnõusid käsitlevate eduaruannete ennetav avaldamine ja nõukogu volitused läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Parlamendiga; peab siiski kahetsusväärseks, et nõukogu otsustusprotsess ei ole veel kaugeltki täiesti läbipaistev; kutsub nõukogu üles võtma kõik vajalikud meetmed ombudsmani soovituste ja Euroopa Liidu Kohtu asjaomaste otsuste rakendamiseks; |
| --- | --- |

32.

kinnitab veel kord oma täielikku toetust ombudsmani poolt pärast strateegilist uurimist (juhtum OI/2/2017/TE) esitatud soovitustele nõukogu õigusloomeprotsessi läbipaistvuse kohta, eelkõige seda, et liikmesriikide seisukohad tuleb muuta masinloetavas vormingus kättesaadavamaks, mille Euroopa Liidu Kohus kehtestas oma kohtupraktikas (4) läbipaistvuse ja dokumentidele juurdepääsu kohta juba 2013. aastal; on veendunud, et ombudsmani soovituste järgimine võimaldaks kodanikke rohkem kaasata ja neil paremini liidu õigusloomet mõista; väljendab heameelt meetmete üle, mille nõukogu võttis vastu 2020. aasta juulis, et suurendada õigusloome läbipaistvust kooskõlas ombudsmani soovitustega, sealhulgas seadusandlike aktide eelnõusid käsitlevate eduaruannete ennetav avaldamine ja nõukogu volitused läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Parlamendiga; peab siiski kahetsusväärseks, et nõukogu otsustusprotsess ei ole veel kaugeltki täiesti läbipaistev; kutsub nõukogu üles võtma kõik vajalikud meetmed ombudsmani soovituste ja Euroopa Liidu Kohtu asjaomaste otsuste rakendamiseks;

4

| 33. | väljendab taas sügavat muret poliitikas ja eelarve otsustusprotsessis osalevate liikmesriikide esindajate kinnitust leidnud huvide konfliktide pärast; kordab Euroopa Parlamendi varasemaid tungivaid nõudmisi nõukogule tagada, et liikmesriikide esindajad, kes saavad oma ettevõtete kaudu liidu toetustest otsest kasu, ei osaleks toetustega seotud poliitika- ega eelarvealastes aruteludes ja hääletustel; palub nõukogul esitada parlamendile teavet meetmete kohta, mida on võetud huvide konfliktide ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

33.

väljendab taas sügavat muret poliitikas ja eelarve otsustusprotsessis osalevate liikmesriikide esindajate kinnitust leidnud huvide konfliktide pärast; kordab Euroopa Parlamendi varasemaid tungivaid nõudmisi nõukogule tagada, et liikmesriikide esindajad, kes saavad oma ettevõtete kaudu liidu toetustest otsest kasu, ei osaleks toetustega seotud poliitika- ega eelarvealastes aruteludes ja hääletustel; palub nõukogul esitada parlamendile teavet meetmete kohta, mida on võetud huvide konfliktide ärahoidmiseks;

| 34. | jagab kontrollikoja eriaruandes nr 13/2019 väljendatud muret selle pärast, et puudub ühine liidu eetikaraamistik, mis reguleeriks liikmesriikide esindajate tööd nõukogus; tuletab meelde nõukogu kohustust tegeleda kõrgetasemeliste huvide konfliktidega ja nn pöördukse efekti probleemidega ja need lahendada ning olemasolevaid lobitöö läbipaistvuse reegleid laiendada; |
| --- | --- |

34.

jagab kontrollikoja eriaruandes nr 13/2019 väljendatud muret selle pärast, et puudub ühine liidu eetikaraamistik, mis reguleeriks liikmesriikide esindajate tööd nõukogus; tuletab meelde nõukogu kohustust tegeleda kõrgetasemeliste huvide konfliktidega ja nn pöördukse efekti probleemidega ja need lahendada ning olemasolevaid lobitöö läbipaistvuse reegleid laiendada;

| 35. | kordab taas oma üleskutset nõukogule viia Euroopa Ülemkogu eesistuja käitumisjuhend kooskõlla Euroopa Parlamendi ja komisjoni käitumisjuhendiga, et oleksid olemas reeglid liidu õigusaktidega seotud tegevuse heakskiitmiseks pärast seda, kui Euroopa Ülemkogu eesistuja on lahkunud; |
| --- | --- |

35.

kordab taas oma üleskutset nõukogule viia Euroopa Ülemkogu eesistuja käitumisjuhend kooskõlla Euroopa Parlamendi ja komisjoni käitumisjuhendiga, et oleksid olemas reeglid liidu õigusaktidega seotud tegevuse heakskiitmiseks pärast seda, kui Euroopa Ülemkogu eesistuja on lahkunud;

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

| 36. | märgib, et digiteenuste peadirektoraadile kättesaadavaks tehtud lõplikud eelarveassigneeringud suurenesid aasta keskel ja aasta lõpus tehtud ülevaadete järgi oluliselt 10,6 miljoni euro võrra, ulatudes 54 675 000 euroni, ning nende täitmismäär oli 99,99 %; |
| --- | --- |

36.

märgib, et digiteenuste peadirektoraadile kättesaadavaks tehtud lõplikud eelarveassigneeringud suurenesid aasta keskel ja aasta lõpus tehtud ülevaadete järgi oluliselt 10,6 miljoni euro võrra, ulatudes 54 675 000 euroni, ning nende täitmismäär oli 99,99 %;

| 37. | kordab oma üleskutset nõukogule kasutada avatud lähtekoodiga tehnoloogiat, et vältida seotust müüjaga, säilitada kontroll oma tehniliste süsteemide üle, tagada oma kasutajatele tugevamad kaitsemeetmed eraelu puutumatuse ja andmekaitse vallas ning suurendada üldsuse jaoks turvalisust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

37.

kordab oma üleskutset nõukogule kasutada avatud lähtekoodiga tehnoloogiat, et vältida seotust müüjaga, säilitada kontroll oma tehniliste süsteemide üle, tagada oma kasutajatele tugevamad kaitsemeetmed eraelu puutumatuse ja andmekaitse vallas ning suurendada üldsuse jaoks turvalisust ja läbipaistvust;

Hooned ja turvalisus

Hooned ja turvalisus

| 38. | märgib, et nõukogu kinnisvarapoliitika eesmärk alates 2004. aastast on see, et kogu tema tegevus toimuks lõpuks Brüsselis üksnes talle kuuluvates üksteisele lähedal asuvates hoonetes; ergutab nõukogu oma kinnisvarastrateegiat kohandama, et võtta arvesse töökorraldust, mis muutub edaspidi tõenäoliselt pikaajaliseks või alaliseks, eelkõige mis puudutab jagatud ruume või mitmeotstarbelisi alasid; |
| --- | --- |

38.

märgib, et nõukogu kinnisvarapoliitika eesmärk alates 2004. aastast on see, et kogu tema tegevus toimuks lõpuks Brüsselis üksnes talle kuuluvates üksteisele lähedal asuvates hoonetes; ergutab nõukogu oma kinnisvarastrateegiat kohandama, et võtta arvesse töökorraldust, mis muutub edaspidi tõenäoliselt pikaajaliseks või alaliseks, eelkõige mis puudutab jagatud ruume või mitmeotstarbelisi alasid;

Keskkond ja kestlikkus

Keskkond ja kestlikkus

| 39. | peab tervitatavaks nõukogu püüdlusi vähendada oma keskkonnajalajälge kõigis hoonetes, mis on alates 2016. aastast kantud Euroopa keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS); väljendab heameelt 2019. aasta andmetel põhineva põhjaliku keskkonnaaruande üle, mis avaldati 2020. aasta oktoobris; |
| --- | --- |

39.

peab tervitatavaks nõukogu püüdlusi vähendada oma keskkonnajalajälge kõigis hoonetes, mis on alates 2016. aastast kantud Euroopa keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS); väljendab heameelt 2019. aasta andmetel põhineva põhjaliku keskkonnaaruande üle, mis avaldati 2020. aasta oktoobris;

| 40. | märgib, et 31. detsembril 2020 oli nõukogul 3 469 rohelise energia sertifikaati; on teadlik, et sellised sertifikaadid annab välja piirkondlik energiaturu reguleerija energia alusel, mida tootsid 2020. aastal nõukogu hoonete katusel asuvad päikesepaneelid, ning et pärast asjakohaseid müügimenetlusi müüakse neid 2021. aastal avatud turul; |
| --- | --- |

40.

märgib, et 31. detsembril 2020 oli nõukogul 3 469 rohelise energia sertifikaati; on teadlik, et sellised sertifikaadid annab välja piirkondlik energiaturu reguleerija energia alusel, mida tootsid 2020. aastal nõukogu hoonete katusel asuvad päikesepaneelid, ning et pärast asjakohaseid müügimenetlusi müüakse neid 2021. aastal avatud turul;

| 41. | kutsub nõukogu üles osalema otseselt nn nullpaberi kampaanias ja võtma vastu struktureeritud lähenemisviisi töötajate säästva liikuvuse edendamiseks; ergutab nõukogu tegelema hoonete energiahaldust puudutava säästvuse aruandlusega, mis võimaldab võtta täpseid meetmeid energiatarbimise vähendamiseks; |
| --- | --- |

41.

kutsub nõukogu üles osalema otseselt nn nullpaberi kampaanias ja võtma vastu struktureeritud lähenemisviisi töötajate säästva liikuvuse edendamiseks; ergutab nõukogu tegelema hoonete energiahaldust puudutava säästvuse aruandlusega, mis võimaldab võtta täpseid meetmeid energiatarbimise vähendamiseks;

Teabevahetus ja mitmekeelsus

Teabevahetus ja mitmekeelsus

| 42. | märgib, et aastatel 2019–2020 suurenes külastuste arv mitmel sotsiaalmeedia platvormil: nõukogul oli Facebookis umbes 443 000 jälgijat (8 % rohkem), Twitteris umbes 561 000 jälgijat (22 % rohkem) ja Instagramis ligikaudu 167 000 jälgijat (37 % rohkem); täheldab, et nõukogu veebisaidi külastuste arv suurenes 39 %, jõudes 2020. aastal rohkem kui 16 miljoni külastuseni; soovitab nõukogul olla avatud lähtekoodiga sotsiaalmeediavõrgustikes (nagu Mastodon) olemas, et saavutada suurem läbipaistvus ja laiem teavitustegevus; |
| --- | --- |

42.

märgib, et aastatel 2019–2020 suurenes külastuste arv mitmel sotsiaalmeedia platvormil: nõukogul oli Facebookis umbes 443 000 jälgijat (8 % rohkem), Twitteris umbes 561 000 jälgijat (22 % rohkem) ja Instagramis ligikaudu 167 000 jälgijat (37 % rohkem); täheldab, et nõukogu veebisaidi külastuste arv suurenes 39 %, jõudes 2020. aastal rohkem kui 16 miljoni külastuseni; soovitab nõukogul olla avatud lähtekoodiga sotsiaalmeediavõrgustikes (nagu Mastodon) olemas, et saavutada suurem läbipaistvus ja laiem teavitustegevus;

| 43. | märgib, et nõukogu tegi seoses liikmesriikidega läbiviidava tõhustatud koostööga COVID-19st teavitamise valdkonnas koostööd Euroopa välisteenistusega, et luua teabeportaal – turvaline platvorm, mida kasutatakse korduvkasutatava digitaalse sisu jagamiseks liikmesriikidega; |
| --- | --- |

43.

märgib, et nõukogu tegi seoses liikmesriikidega läbiviidava tõhustatud koostööga COVID-19st teavitamise valdkonnas koostööd Euroopa välisteenistusega, et luua teabeportaal – turvaline platvorm, mida kasutatakse korduvkasutatava digitaalse sisu jagamiseks liikmesriikidega;

| 44. | on teadlik, et nõukogu oli esimene liidu institutsioon, kes lõi oma veebisaidil COVID-19 teabekeskuse, et selgitada korrapäraselt ja põhjalikult, kuidas reageerivad COVID-19 pandeemiale liit üldiselt ja eelkõige konkreetselt nõukogu; |
| --- | --- |

44.

on teadlik, et nõukogu oli esimene liidu institutsioon, kes lõi oma veebisaidil COVID-19 teabekeskuse, et selgitada korrapäraselt ja põhjalikult, kuidas reageerivad COVID-19 pandeemiale liit üldiselt ja eelkõige konkreetselt nõukogu;

Institutsioonidevaheline koostöö

Institutsioonidevaheline koostöö

| 45. | palub, et nõukogu täidaks täielikult kohustusi, mis tulenevad 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelisest kokkuleppest Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (5), |
| --- | --- |

45.

palub, et nõukogu täidaks täielikult kohustusi, mis tulenevad 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelisest kokkuleppest Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (5),

5

| 46. | väljendab veendumust, et Euroopa tuleviku konverents võib anda liidu kodanikele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele võimaluse väljendada oma seisukohti ja arutada ettepanekuid selle kohta, kuidas suurendada liidu eelarvega seotud läbipaistvust ja demokraatlikku vastutust, eelkõige aga teha ettepanekuid nõukogu eelarve läbipaistvuse ja loetavuse parandamiseks; |
| --- | --- |

46.

väljendab veendumust, et Euroopa tuleviku konverents võib anda liidu kodanikele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele võimaluse väljendada oma seisukohti ja arutada ettepanekuid selle kohta, kuidas suurendada liidu eelarvega seotud läbipaistvust ja demokraatlikku vastutust, eelkõige aga teha ettepanekuid nõukogu eelarve läbipaistvuse ja loetavuse parandamiseks;

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise seis

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise seis

| 47. | toonitab Euroopa Parlamendi eesõigust anda vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 319 ning finantsmääruse ja Euroopa Parlamendi kodukorra kohaldatavatele sätetele ning kooskõlas praeguse tõlgenduse ja praktikaga eelarve täitmisele heakskiit, nimelt õigust anda eelarve täitmisele heakskiit, et säilitada läbipaistvus ja tagada demokraatlik vastutus liidu maksumaksjate ees; |
| --- | --- |

47.

toonitab Euroopa Parlamendi eesõigust anda vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 319 ning finantsmääruse ja Euroopa Parlamendi kodukorra kohaldatavatele sätetele ning kooskõlas praeguse tõlgenduse ja praktikaga eelarve täitmisele heakskiit, nimelt õigust anda eelarve täitmisele heakskiit, et säilitada läbipaistvus ja tagada demokraatlik vastutus liidu maksumaksjate ees;

| 48. | rõhutab väljakujunenud ja austatud tava, mida parlament on peaaegu kahekümne aasta jooksul kõigi liidu institutsioonide, organite ja asutuste eelarve täitmisele heakskiidu andmisel järginud; tuletab meelde, et komisjon on teatanud oma suutmatusest teostada järelevalvet teiste liidu institutsioonide eelarvete täitmise üle; rõhutab komisjoni veel kord kinnitatud seisukohta, et iga liidu institutsiooni halduskulude haldamisele heakskiidu andmise tava vahetult Euroopa Parlamendi poolt tuleb jätkata ka tulevikus; |
| --- | --- |

48.

rõhutab väljakujunenud ja austatud tava, mida parlament on peaaegu kahekümne aasta jooksul kõigi liidu institutsioonide, organite ja asutuste eelarve täitmisele heakskiidu andmisel järginud; tuletab meelde, et komisjon on teatanud oma suutmatusest teostada järelevalvet teiste liidu institutsioonide eelarvete täitmise üle; rõhutab komisjoni veel kord kinnitatud seisukohta, et iga liidu institutsiooni halduskulude haldamisele heakskiidu andmise tava vahetult Euroopa Parlamendi poolt tuleb jätkata ka tulevikus;

| 49. | rõhutab, et praegune olukord, kus Euroopa Parlament saab kontrollida ainult kontrollikoja ja ombudsmani aruandeid ning nõukogu veebisaidil olevat teavet, kuid ei saa nõukogult iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus kirjalikke ega suulisi vastuseid, st nõukogu keeldub tegemast Euroopa Parlamendiga iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames koostööd, ei võimalda parlamendil teha eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta teadlikku otsust; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et praegune olukord, kus Euroopa Parlament saab kontrollida ainult kontrollikoja ja ombudsmani aruandeid ning nõukogu veebisaidil olevat teavet, kuid ei saa nõukogult iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus kirjalikke ega suulisi vastuseid, st nõukogu keeldub tegemast Euroopa Parlamendiga iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames koostööd, ei võimalda parlamendil teha eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta teadlikku otsust;

| 50. | taunib asjaolu, et nõukogu on juba üle kümne aasta näidanud, et tal puudub poliitiline tahe teha Euroopa Parlamendiga iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames koostööd, mistõttu ei ole parlamendil võimalik teha eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta teadlikku otsust; rõhutab, et sellel suhtumisel on olnud püsiv negatiivne mõju mõlemale institutsioonile ning see on kahjustanud liidu eelarve haldamist ja demokraatlikku kontrolli ning kodanike usaldust liidu kui läbipaistva üksuse vastu; peab väga kahetsusväärseks, et nõukogu keeldub eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames endiselt lojaalset koostööd tegemast ja et see on kestnud juba üle kümne aasta; |
| --- | --- |

50.

taunib asjaolu, et nõukogu on juba üle kümne aasta näidanud, et tal puudub poliitiline tahe teha Euroopa Parlamendiga iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames koostööd, mistõttu ei ole parlamendil võimalik teha eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta teadlikku otsust; rõhutab, et sellel suhtumisel on olnud püsiv negatiivne mõju mõlemale institutsioonile ning see on kahjustanud liidu eelarve haldamist ja demokraatlikku kontrolli ning kodanike usaldust liidu kui läbipaistva üksuse vastu; peab väga kahetsusväärseks, et nõukogu keeldub eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames endiselt lojaalset koostööd tegemast ja et see on kestnud juba üle kümne aasta;

| 51. | rõhutab, et kuigi praegust olukorda tuleb parandada parema institutsioonidevahelise koostööga aluslepingute raames, võiks aluslepingute läbivaatamine muuta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse selgemaks ja läbipaistvamaks, andes Euroopa Parlamendile selge pädevuse anda heakskiit kõigi liidu institutsioonide, organite ja asutuste eelarve täitmisele eraldi; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et kuigi praegust olukorda tuleb parandada parema institutsioonidevahelise koostööga aluslepingute raames, võiks aluslepingute läbivaatamine muuta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse selgemaks ja läbipaistvamaks, andes Euroopa Parlamendile selge pädevuse anda heakskiit kõigi liidu institutsioonide, organite ja asutuste eelarve täitmisele eraldi;

| 52. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohtu praktika toetab maksumaksjate ja üldsuse õigust saada teavet avaliku sektori tulude kasutamise kohta; nõuab seetõttu parlamendi kui demokraatliku vastutuse põhimõtte tagaja eesõiguse ja rolli täielikku austamist; kutsub nõukogu üles järgima eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus parlamendi heakskiidetud soovitusi; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohtu praktika toetab maksumaksjate ja üldsuse õigust saada teavet avaliku sektori tulude kasutamise kohta; nõuab seetõttu parlamendi kui demokraatliku vastutuse põhimõtte tagaja eesõiguse ja rolli täielikku austamist; kutsub nõukogu üles järgima eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus parlamendi heakskiidetud soovitusi;

| 53. | peab vastuvõetamatuks, et COVID-19 pandeemiat ja erandlikku olukorda on kasutatud ettekäändena, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust käsitlevaid institutsioonidevahelisi läbirääkimisi mitte taasalustada; on siiski veendunud, et kokkulepe selles küsimuses on võimalik, kui nõukogu näitab üles poliitilist tahet teha koostööd; kutsub seetõttu nõukogu üles, kui ta on huvitatud liidu kodanikele näitamisest, et ta võtab nõuetekohast eelarvekontrolli ja läbipaistvust tõsiselt, alustama põhjendamatu viivituseta uuesti Euroopa Parlamendiga läbirääkimisi, et leida praeguses eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raamistikus lahendus, austades samal ajal Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastavaid rolle eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses. |
| --- | --- |

53.

peab vastuvõetamatuks, et COVID-19 pandeemiat ja erandlikku olukorda on kasutatud ettekäändena, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust käsitlevaid institutsioonidevahelisi läbirääkimisi mitte taasalustada; on siiski veendunud, et kokkulepe selles küsimuses on võimalik, kui nõukogu näitab üles poliitilist tahet teha koostööd; kutsub seetõttu nõukogu üles, kui ta on huvitatud liidu kodanikele näitamisest, et ta võtab nõuetekohast eelarvekontrolli ja läbipaistvust tõsiselt, alustama põhjendamatu viivituseta uuesti Euroopa Parlamendiga läbirääkimisi, et leida praeguses eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raamistikus lahendus, austades samal ajal Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastavaid rolle eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (ELT L 48, 23.2.2011, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 20. mai 2021. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe kohustusliku läbipaistvusregistri kohta (ELT L 207, 11.6.2021, lk 1).

2

(3)  
  ELT C 506, 15.12.2021, lk 127.

3

(4)  Euroopa Kohtu otsus (esimene koda), 17.10.2013, Euroopa Liidu Nõukogu vs. Access info Europe, C-280/11 P, ECLI:EU:C:2013:671.

4

vs

(5)  
  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/38

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1690,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – komisjon

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele,

| — | võttes arvesse komisjoni koostatud ELi 2020. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruannet (COM(2021) 301), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni koostatud ELi 2020. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruannet (COM(2021) 301),

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), kontrollikoja aruannet ELi eelarve tulemuslikkuse kohta – olukord 2020. aasta lõpus – koos institutsioonide vastustega (4) ja kontrollikoja eriaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), kontrollikoja aruannet ELi eelarve tulemuslikkuse kohta – olukord 2020. aasta lõpus – koos institutsioonide vastustega (4) ja kontrollikoja eriaruandeid,

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust komisjoni tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06001/2022 – C9-0061/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust komisjoni tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06001/2022 – C9-0061/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (6), eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (6), eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022),

| 1. | annab komisjonile heakskiidu Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab komisjonile heakskiidu Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele ja riiklikele ja piirkondlikele kontrolliasutustele ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele ja riiklikele ja piirkondlikele kontrolliasutustele ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

3

(4)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 21.

4

(5)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

5

(6)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/40

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1691,

4. mai 2022,

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti (praegu Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet) (EACEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2),

| — | võttes arvesse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele,

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (6), eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (6), eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (7), eriti selle artikli 14 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (7), eriti selle artikli 14 lõiget 3,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (8), eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (8), eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/776/EL, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/776/EL, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 459, 12.11.2021, lk 10.

3

(4)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

4

(5)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

5

(6)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

6

(7)  
  ELT L 11, 16.1.2003, lk 1.

7

(8)  
  ELT L 297, 22.9.2004, lk 6.

8

(9)  
  ELT L 343, 19.12.2013, lk 46.

9

(10)  
  ELT L 50, 15.2.2021, lk 9.

10

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/42

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1692,

4. mai 2022,

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti (praegu Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet – Eismea) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2),

| — | võttes arvesse Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele,

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (6) eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (6) eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (7) eriti selle artikli 14 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (7) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (8) eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (8) eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/771/EL, millega asutatakse Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2004/20/EÜ ja 2007/372/EÜ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/771/EL, millega asutatakse Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2004/20/EÜ ja 2007/372/EÜ (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 459, 12.11.2021, lk 23.

3

(4)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

4

(5)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

5

(6)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

6

(7)  
  ELT L 11, 16.1.2003, lk 1.

7

(8)  
  ELT L 297, 22.9.2004, lk 6.

8

(9)  
  ELT L 341, 18.12.2013, lk 73.

9

(10)  
  ELT L 50, 15.2.2021, lk 9.

10

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/44

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1693,

4. mai 2022,

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti (Chafea) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2),

| — | võttes arvesse Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele,

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (6) eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (6) eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (7) eriti selle artikli 14 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (7) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (8), eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (8), eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/770/EL, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/770/EL, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2014. aasta rakendusotsust 2014/927/EL, millega muudetakse rakendusotsust 2013/770/EL, et muuta nimi Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet nimeks Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2014. aasta rakendusotsust 2014/927/EL, millega muudetakse rakendusotsust 2013/770/EL, et muuta nimi Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet nimeks Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022),

| 1. | annab heakskiidu Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 459, 12.11.2021, lk 7.

3

(4)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

4

(5)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

5

(6)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

6

(7)  
  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

7

(8)  
  ELT L 297, 22.9.2004, lk 6.

8

(9)  
  ELT L 341, 18.12.2013, lk 69.

9

(10)  
  ELT L 363, 18.12.2014, lk 183.

10

(11)  
  ELT L 50, 15.2.2021, lk 9.

11

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/46

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1694,

4. mai 2022,

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti (ERCEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele,

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (6), eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (6), eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (7) eriti selle artikli 14 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (7) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (8) eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (8) eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/779/EL, millega asutatakse Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/37/EÜ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/779/EL, millega asutatakse Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/37/EÜ (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 459, 12.11.2021, lk 30.

3

(4)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

4

(5)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

5

(6)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

6

(7)  
  ELT L 11, 16.1.2003, lk 1.

7

(8)  
  ELT L 297, 22.9.2004, lk 6.

8

(9)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 58.

9

(10)  
  ELT L 50, 15.2.2021, lk 9.

10

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/48

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1695,

4. mai 2022,

Teadusuuringute Rakendusameti (praegu Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet) (REA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2),

| — | võttes arvesse Teadusuuringute Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Teadusuuringute Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele,

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (6) eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (6) eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (7) eriti selle artikli 14 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (7) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (8) eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (8) eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/778/EL, millega asutatakse Teadusuuringute Rakendusamet ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/46/EÜ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/778/EL, millega asutatakse Teadusuuringute Rakendusamet ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/46/EÜ (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Teadusuuringute Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Teadusuuringute Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Euroopa Teadusuuringute Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Euroopa Teadusuuringute Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 459, 12.11.2021, lk 48.

3

(4)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

4

(5)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

5

(6)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

6

(7)  
  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

7

(8)  
  ELT L 297, 22.9.2004, lk 6.

8

(9)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 54.

9

(10)  
  ELT L 50, 15.2.2021, lk 9.

10

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/50

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1696,

4. mai 2022,

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (praegu Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet – CINEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2),

| — | võttes arvesse Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet (3),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele,

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (4),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (5) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (6) eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (6) eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (7) eriti selle artikli 14 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (7) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 (täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded), (8) eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 (täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded), (8) eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/801/EL, millega asutatakse Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsusega 2008/593/EÜ muudetud otsus 2007/60/EÜ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2013. aasta rakendusotsust 2013/801/EL, millega asutatakse Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsusega 2008/593/EÜ muudetud otsus 2007/60/EÜ (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/173, millega asutatakse Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet, Euroopa Tervisehoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2013/801/EL, 2013/771/EL, 2013/778/EL, 2013/779/EL, 2013/776/EL ja 2013/770/EL (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus, Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon) täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus ning resolutsioon, mis on nende otsuste lahutamatu osa, Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 459, 12.11.2021, lk 47.

3

(4)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

4

(5)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

5

(6)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

6

(7)  
  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

7

(8)  
  ELT L 297, 22.9.2004, lk 6.

8

(9)  
  ELT L 352, 24.12.2013, lk 65.

9

(10)  
  ELT L 50, 15.2.2021, lk 9.

10

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/52

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1697,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa, III jagu – komisjon ja rakendusametid

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – komisjon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – komisjon,

| — | võttes arvesse oma otsuseid rakendusametite 2020. aasta eelarvete täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsuseid rakendusametite 2020. aasta eelarvete täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022),

| A. | arvestades, et liidu eelarve on ühiste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks oluline vahend ning moodustab liidu kogurahvatulust keskmiselt 1,1 % ning liikmesriikide valitsemissektori kulutustest ja kogu avaliku sektori kulutustest liidus keskmiselt 2,4 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liidu eelarve on ühiste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks oluline vahend ning moodustab liidu kogurahvatulust keskmiselt 1,1 % ning liikmesriikide valitsemissektori kulutustest ja kogu avaliku sektori kulutustest liidus keskmiselt 2,4 %;

| B. | arvestades, et kui parlament annab komisjoni tegevusele eelarve täitmisel heakskiitu, kontrollib ja hindab ta pärast sise- ja välisauditeid, kas vahendeid on kasutatud korrektselt ja kas poliitikaeesmärgid on saavutatud, ning kinnitab seega komisjoni kulutuste korrektsust ja kulutõhusust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kui parlament annab komisjoni tegevusele eelarve täitmisel heakskiitu, kontrollib ja hindab ta pärast sise- ja välisauditeid, kas vahendeid on kasutatud korrektselt ja kas poliitikaeesmärgid on saavutatud, ning kinnitab seega komisjoni kulutuste korrektsust ja kulutõhusust;

Poliitilised prioriteedid

Poliitilised prioriteedid

| 1. | tuletab meelde, et peab Euroopa Liidu lepingus (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping) sätestatud aluspõhimõtteid, sealhulgas artiklis 317 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise ja artiklis 325 sätestatud pettusevastase võitluse põhimõtet, väga tähtsaks; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et peab Euroopa Liidu lepingus (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping) sätestatud aluspõhimõtteid, sealhulgas artiklis 317 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise ja artiklis 325 sätestatud pettusevastase võitluse põhimõtet, väga tähtsaks;

| 2. | rõhutab, et liidu eelarve on vajalik liidu poliitiliste prioriteetide saavutamiseks ning selle abil saab liikmesriike abistada ettenägematutes olukordades, nagu COVID-19 pandeemia ja selle tagajärjed; rõhutab, et kui eelarvet täidetakse usaldusväärselt ja ettenähtud ajal, aitab see tõhusamalt ja tulemuslikumalt eri poliitikavaldkondade vajadusi täita ja probleeme lahendada; hoiatab, et kui eelarve täitmine toimub ajalise surve all, võivad vead ja reeglite eiramine sageneda; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et liidu eelarve on vajalik liidu poliitiliste prioriteetide saavutamiseks ning selle abil saab liikmesriike abistada ettenägematutes olukordades, nagu COVID-19 pandeemia ja selle tagajärjed; rõhutab, et kui eelarvet täidetakse usaldusväärselt ja ettenähtud ajal, aitab see tõhusamalt ja tulemuslikumalt eri poliitikavaldkondade vajadusi täita ja probleeme lahendada; hoiatab, et kui eelarve täitmine toimub ajalise surve all, võivad vead ja reeglite eiramine sageneda;

| 3. | rõhutab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses tuleb tingimata anda aru liidu eelarveprogrammide tulemuslikkuse kohta; juhib tähelepanu sellele, et investeeritud vahendite lisaväärtus on tihedalt seotud saavutatud tulemustega ja panusega liidu kodanike igapäevaelu parandamisse; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses tuleb tingimata anda aru liidu eelarveprogrammide tulemuslikkuse kohta; juhib tähelepanu sellele, et investeeritud vahendite lisaväärtus on tihedalt seotud saavutatud tulemustega ja panusega liidu kodanike igapäevaelu parandamisse;

| 4. | kordab, et on väga mures õigusriigi olukorra pärast mitmes liikmesriigis, sest see on väga suur probleem ja tekitab liidu eelarvele suurt kahju, ning rõhutab, et kutsub komisjoni üles kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid, et õigusriigipõhimõtete ränk rikkumine peatada ja sellise kahju tekkimise ohtu piirata; see peaks hõlmama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2092 (1) (mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks) (edaspidi „õigusriigi tingimuslikkuse määrus“) viivitamatut ja täielikku kohaldamist, s.o asjaomastele liikmesriikidele kõnealuse määruse artikli 6 lõike 1 kohase kirjaliku teate saatmist; |
| --- | --- |

4.

kordab, et on väga mures õigusriigi olukorra pärast mitmes liikmesriigis, sest see on väga suur probleem ja tekitab liidu eelarvele suurt kahju, ning rõhutab, et kutsub komisjoni üles kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid, et õigusriigipõhimõtete ränk rikkumine peatada ja sellise kahju tekkimise ohtu piirata; see peaks hõlmama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2092 (1) (mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks) (edaspidi „õigusriigi tingimuslikkuse määrus“) viivitamatut ja täielikku kohaldamist, s.o asjaomastele liikmesriikidele kõnealuse määruse artikli 6 lõike 1 kohase kirjaliku teate saatmist;

1

| 5. | rõhutab, et juba resolutsioonis, mille parlament võttis vastu komisjoni 2020. aasta õigusriigi olukorda käsitleva aruande kohta, kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles võtma õigusriigi tingimuslikkuse määruse alusel viivitamata meetmeid ja kasutama olemasolevaid uurimisvahendeid viivitamata täiel määral ära, et kõrvaldada liikmesriikides õigusriigipuudused, mis liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist kahjustavad või mille puhul on suur oht, et võivad kahjustada; võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohus) hiljutise otsuse, milles kinnitatakse, et õigusriigi tingimuslikkuse määrus on kooskõlas ELi aluslepingutega, juhtides eelkõige tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu aluseks olevate ühiste väärtuste austamine ei tohi piirduda kohustusega, mis kehtib liiduga ühinemiseks ja millest võib pärast ühinemist vabaneda; märgib suure murega, et hoolimata Euroopa Kohtu hiljutisest otsusest ja parlamendi arvukatest üleskutsetest ei ole komisjon õigusriigi tingimuslikkuse määrust endiselt veel kohaldanud; märgib, et komisjon teatas lõpuks 2022. aasta aprillis esimest korda tingimuslikkuse mehhanismi käivitamisest, ning tuletab meelde, kui oluline on kaitsta ELi rahaliste vahendite lõppsaajate ja toetusesaajate õigusi; on arvamusel, et kõnealuse määruse kohaldamata jätmine tähendab, et komisjon viivitab aluslepingute täitmise järelevalvaja ülesannete täitmisega; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et juba resolutsioonis, mille parlament võttis vastu komisjoni 2020. aasta õigusriigi olukorda käsitleva aruande kohta, kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles võtma õigusriigi tingimuslikkuse määruse alusel viivitamata meetmeid ja kasutama olemasolevaid uurimisvahendeid viivitamata täiel määral ära, et kõrvaldada liikmesriikides õigusriigipuudused, mis liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist kahjustavad või mille puhul on suur oht, et võivad kahjustada; võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohus) hiljutise otsuse, milles kinnitatakse, et õigusriigi tingimuslikkuse määrus on kooskõlas ELi aluslepingutega, juhtides eelkõige tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu aluseks olevate ühiste väärtuste austamine ei tohi piirduda kohustusega, mis kehtib liiduga ühinemiseks ja millest võib pärast ühinemist vabaneda; märgib suure murega, et hoolimata Euroopa Kohtu hiljutisest otsusest ja parlamendi arvukatest üleskutsetest ei ole komisjon õigusriigi tingimuslikkuse määrust endiselt veel kohaldanud; märgib, et komisjon teatas lõpuks 2022. aasta aprillis esimest korda tingimuslikkuse mehhanismi käivitamisest, ning tuletab meelde, kui oluline on kaitsta ELi rahaliste vahendite lõppsaajate ja toetusesaajate õigusi; on arvamusel, et kõnealuse määruse kohaldamata jätmine tähendab, et komisjon viivitab aluslepingute täitmise järelevalvaja ülesannete täitmisega;

| 6. | on veendunud, et komisjoni iga-aastane õigusriigi olukorda käsitlev aruanne on kasulik vahend õigusriigi olukorra jälgimiseks ja hindamiseks kõigis liikmesriikides ja sarnastel alustel; väljendab siiski muret selle pärast, et aruanne ei paranda olukorda liikmesriikides ilma selgete ja konkreetsete soovitusteta ELi valitsustele; rõhutab samuti, et aastaaruannetes tuleb selgelt eristada üksikuid puudusi ja süsteemseid puudusi õigusriigi järgimisel; kutsub komisjoni üles rakendama soovitusi, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi 24. juuni 2021. aasta resolutsioonis, mis käsitleb komisjoni 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et komisjoni iga-aastane õigusriigi olukorda käsitlev aruanne on kasulik vahend õigusriigi olukorra jälgimiseks ja hindamiseks kõigis liikmesriikides ja sarnastel alustel; väljendab siiski muret selle pärast, et aruanne ei paranda olukorda liikmesriikides ilma selgete ja konkreetsete soovitusteta ELi valitsustele; rõhutab samuti, et aastaaruannetes tuleb selgelt eristada üksikuid puudusi ja süsteemseid puudusi õigusriigi järgimisel; kutsub komisjoni üles rakendama soovitusi, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi 24. juuni 2021. aasta resolutsioonis, mis käsitleb komisjoni 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta;

| 7. | nõuab, et komisjon tagaks, et kõik välisabi andvad organisatsioonid (liidu ja rahvusvahelised organisatsioonid) austaksid abi saavates riikides õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi; rõhutab, et eelkõige tuleb tagada, et kolmandad isikud ega füüsilised isikud ei kasutaks liidu rahalisi vahendeid selleks, et rahastada mis tahes põhjusel või vormis toimuvat terrorismi ja/või usulist ja poliitilist radikaliseerumist, ega seoks neid vahendeid sellega; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et komisjon tagaks, et kõik välisabi andvad organisatsioonid (liidu ja rahvusvahelised organisatsioonid) austaksid abi saavates riikides õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi; rõhutab, et eelkõige tuleb tagada, et kolmandad isikud ega füüsilised isikud ei kasutaks liidu rahalisi vahendeid selleks, et rahastada mis tahes põhjusel või vormis toimuvat terrorismi ja/või usulist ja poliitilist radikaliseerumist, ega seoks neid vahendeid sellega;

| 8. | rõhutab, et taasterahastu „NextGenerationEU“ jõustumise tõttu on veel rohkem vaja, et liidu eelarve kaitsmiseks tehtaks uusi algatusi, sest taasterahastu kaudu hakatakse liidu eelarvest järgmistel aastatel tegema kokku palju suuremaid väljamakseid; toonitab, et seetõttu peaks komisjon ka tagama, et OLAFil, kontrollikojal ja Euroopa Prokuratuuril on liidu eelarvega seotud võimalike kelmuste ja pettuste uurimiseks vajalikud vahendid ja personal; märgib, et OLAF viis 2020. aastal Euroopa Prokuratuuri üle 9 töötajat ja 2021. aastal veel 9 töötajat; tunneb muret selle pärast, et töötajate arvu märkimisväärne vähendamine võib seada ohtu OLAFi suutlikkuse oma volitusi tõhusalt täita, kuna töötajaid on vähe ja nad on ülekoormatud; nõuab seetõttu OLAFi ametikohtade loetelu suurendamist (eelkõige kohtuekspertiisi ja IT-eksperdid), et kompenseerida töötajate üleviimist Euroopa Prokuratuuri; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et taasterahastu „NextGenerationEU“ jõustumise tõttu on veel rohkem vaja, et liidu eelarve kaitsmiseks tehtaks uusi algatusi, sest taasterahastu kaudu hakatakse liidu eelarvest järgmistel aastatel tegema kokku palju suuremaid väljamakseid; toonitab, et seetõttu peaks komisjon ka tagama, et OLAFil, kontrollikojal ja Euroopa Prokuratuuril on liidu eelarvega seotud võimalike kelmuste ja pettuste uurimiseks vajalikud vahendid ja personal; märgib, et OLAF viis 2020. aastal Euroopa Prokuratuuri üle 9 töötajat ja 2021. aastal veel 9 töötajat; tunneb muret selle pärast, et töötajate arvu märkimisväärne vähendamine võib seada ohtu OLAFi suutlikkuse oma volitusi tõhusalt täita, kuna töötajaid on vähe ja nad on ülekoormatud; nõuab seetõttu OLAFi ametikohtade loetelu suurendamist (eelkõige kohtuekspertiisi ja IT-eksperdid), et kompenseerida töötajate üleviimist Euroopa Prokuratuuri;

| 9. | märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse (2) artikli 22 kohaselt vastutavad liikmesriigid liidu finantshuvide kaitse tagamise eest; märgib, et komisjonil on oluline roll selle tagamisel, et riiklikest auditisüsteemidest saaks usutavat, usaldusväärset ja asjakohast teavet; rõhutab, et usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks, mis hõlmab kelmuste ja pettuste, korruptsiooni ja huvide konfliktide tulemuslikku ärahoidmist, avastamist ja kõrvaldamist ning topeltrahastamise vältimist, tuleb suurendada liikmesriikide ja komisjoni haldussuutlikkust; märgib, et komisjoni ülesanne on anda tehnilist abi ja osutada nõustamisteenuseid, et liikmesriikide haldussuutlikkust parandada; palub komisjonil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ülevaade meetmetest, mida on võetud, et tagada komisjonis ja asjaomastes institutsioonides (eelkõige kontrollikojas, OLAFis, Euroopa Prokuratuuris, Europolis ja Eurojustis) piisav personal nende vastavate ülesannete täitmiseks; palub komisjonil esitada oma iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes kinnitava avalduse rahastu rakendamise tulemuslikkust käsitlevate andmete kohta; |
| --- | --- |

9.

märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse (2) artikli 22 kohaselt vastutavad liikmesriigid liidu finantshuvide kaitse tagamise eest; märgib, et komisjonil on oluline roll selle tagamisel, et riiklikest auditisüsteemidest saaks usutavat, usaldusväärset ja asjakohast teavet; rõhutab, et usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks, mis hõlmab kelmuste ja pettuste, korruptsiooni ja huvide konfliktide tulemuslikku ärahoidmist, avastamist ja kõrvaldamist ning topeltrahastamise vältimist, tuleb suurendada liikmesriikide ja komisjoni haldussuutlikkust; märgib, et komisjoni ülesanne on anda tehnilist abi ja osutada nõustamisteenuseid, et liikmesriikide haldussuutlikkust parandada; palub komisjonil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ülevaade meetmetest, mida on võetud, et tagada komisjonis ja asjaomastes institutsioonides (eelkõige kontrollikojas, OLAFis, Euroopa Prokuratuuris, Europolis ja Eurojustis) piisav personal nende vastavate ülesannete täitmiseks; palub komisjonil esitada oma iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes kinnitava avalduse rahastu rakendamise tulemuslikkust käsitlevate andmete kohta;

2

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks tema käsutuses olevad vahendid viivitamata kasutusele, näiteks kasutaks võimalust maksed peatada, kui on tõendanud, et juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb suuri puudusi; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks tema käsutuses olevad vahendid viivitamata kasutusele, näiteks kasutaks võimalust maksed peatada, kui on tõendanud, et juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb suuri puudusi;

| 11. | rõhutab, et kuigi Euroopa Parlament on seda korduvalt nõudnud, ei ole komisjon endiselt võimeline esitama nimekirja toetusesaajatest, kes saavad eelarve jagatud täitmise raames eraldatud liidu vahenditest suurima osa, ning seetõttu on väga keeruline hinnata liidu kulutustega seotud riske ja tagada kulutuste üldist läbipaistvust; on seisukohal, et vastused ja selgitused, mille komisjon on parlamendile selles küsimuses andnud, on ebapiisavad ning komisjoni pingutused sellise andmebaasi loomiseks ebatõhusad ja edutud; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kuigi Euroopa Parlament on seda korduvalt nõudnud, ei ole komisjon endiselt võimeline esitama nimekirja toetusesaajatest, kes saavad eelarve jagatud täitmise raames eraldatud liidu vahenditest suurima osa, ning seetõttu on väga keeruline hinnata liidu kulutustega seotud riske ja tagada kulutuste üldist läbipaistvust; on seisukohal, et vastused ja selgitused, mille komisjon on parlamendile selles küsimuses andnud, on ebapiisavad ning komisjoni pingutused sellise andmebaasi loomiseks ebatõhusad ja edutud;

| 12. | on seisukohal, et pikaajaline vaidlus komisjoni ja Tšehhi endise peaministri Andrej Babise huvide konflikti üle on olnud viljatu ja liiga pikk; kordab, et peaminister Andrej Babise huvide konflikti suhtes otsustavaid meetmeid ei võetud ning see, et huvide konflikt sai lõpu alles valimistega, kahjustab komisjoni mainet; juhib tähelepanu sellele, et peaminister Andrej Babis on vahepeal Tšehhi nimel mitmeaastase finantsraamistiku ning taaste- ja vastupidavusrahastu üle läbirääkimisi pidanud; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et pikaajaline vaidlus komisjoni ja Tšehhi endise peaministri Andrej Babise huvide konflikti üle on olnud viljatu ja liiga pikk; kordab, et peaminister Andrej Babise huvide konflikti suhtes otsustavaid meetmeid ei võetud ning see, et huvide konflikt sai lõpu alles valimistega, kahjustab komisjoni mainet; juhib tähelepanu sellele, et peaminister Andrej Babis on vahepeal Tšehhi nimel mitmeaastase finantsraamistiku ning taaste- ja vastupidavusrahastu üle läbirääkimisi pidanud;

| 13. | rõhutab, et on suur oht, et täitmata kulukohustuste summa suurenes ka 2020. aasta lõpus ja jõudis rekordilisele tasemele (303,2 miljardit eurot); tunnistab, et teatav summa täitmata kulukohustusi on liidu eelarvesüsteemis loomulik, sest eelarves on nii kulukohustuste assigneeringud kui ka maksete assigneeringud, kuid rõhutab, et kui täitmata kulukohustuste summa võrdub kahe täispika aasta maksete assigneeringutega, siis satub eelarve suure surve alla ja see ei pruugi edaspidi sujuvalt toimida ning liidu eelarve likviidsus võib olla suures ohus; kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima, kuidas rakendamine liikmesriikides edeneb, eelkõige kui rahasummasid kasutatakse liiga vähe või aeglaselt, ning esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile riikide kaupa koostatud analüüsi, milles tuuakse esile korduvad probleemid ja olukorra optimeerimiseks võetud meetmed; on seisukohal, et kuna täitmata kulukohustused suurenevad iga aastal, peaks komisjoni jaoks olema peatselt kasutusele võetavat taasterahastut „NextGenerationEU“ ja liidu kulutuste järsku suurenemist arvesse võttes esmatähtis, et täitmata kulukohustuste summa vähendamiseks koostataks üksikasjalik tegevuskava; palub komisjonil esitada see kava eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et on suur oht, et täitmata kulukohustuste summa suurenes ka 2020. aasta lõpus ja jõudis rekordilisele tasemele (303,2 miljardit eurot); tunnistab, et teatav summa täitmata kulukohustusi on liidu eelarvesüsteemis loomulik, sest eelarves on nii kulukohustuste assigneeringud kui ka maksete assigneeringud, kuid rõhutab, et kui täitmata kulukohustuste summa võrdub kahe täispika aasta maksete assigneeringutega, siis satub eelarve suure surve alla ja see ei pruugi edaspidi sujuvalt toimida ning liidu eelarve likviidsus võib olla suures ohus; kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima, kuidas rakendamine liikmesriikides edeneb, eelkõige kui rahasummasid kasutatakse liiga vähe või aeglaselt, ning esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile riikide kaupa koostatud analüüsi, milles tuuakse esile korduvad probleemid ja olukorra optimeerimiseks võetud meetmed; on seisukohal, et kuna täitmata kulukohustused suurenevad iga aastal, peaks komisjoni jaoks olema peatselt kasutusele võetavat taasterahastut „NextGenerationEU“ ja liidu kulutuste järsku suurenemist arvesse võttes esmatähtis, et täitmata kulukohustuste summa vähendamiseks koostataks üksikasjalik tegevuskava; palub komisjonil esitada see kava eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile;

| 14. | peab kahetsusväärseks, et hoolimata eelmisest mitmeaastasest finantsraamistikust saadud kogemustest ning komisjoni poolt antud tehnilisest abist ja tehtud koostööst oli Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kumulatiivne kasutusmäär 2020. aasta lõpus endiselt ligikaudu 7 % madalam kui eelmise mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) puhul; ergutab komisjoni jätkama liikmesriikidega koostööd, sealhulgas tehnilise abi kaudu, et liikmesriigid suudaksid neile eraldatud vahendeid rohkem kasutada, ning püüdma Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite kasutamise määra tõsta, seadmata ohtu projektide kvaliteeti ja liidu vahendite väärkasutamise ning kelmuste ja pettuse vältimiseks tehtud pingutusi; palub komisjonil vajaduse korral aidata riikidel leida rahastamiskõlblikke projekte, eriti neid, millel on selge Euroopa lisaväärtus; palub komisjonil taastada parema rakendamise töökond, et kasutusmäära tõsta ja töötada välja liikmesriikide parimad tavad; |
| --- | --- |

14.

peab kahetsusväärseks, et hoolimata eelmisest mitmeaastasest finantsraamistikust saadud kogemustest ning komisjoni poolt antud tehnilisest abist ja tehtud koostööst oli Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kumulatiivne kasutusmäär 2020. aasta lõpus endiselt ligikaudu 7 % madalam kui eelmise mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) puhul; ergutab komisjoni jätkama liikmesriikidega koostööd, sealhulgas tehnilise abi kaudu, et liikmesriigid suudaksid neile eraldatud vahendeid rohkem kasutada, ning püüdma Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite kasutamise määra tõsta, seadmata ohtu projektide kvaliteeti ja liidu vahendite väärkasutamise ning kelmuste ja pettuse vältimiseks tehtud pingutusi; palub komisjonil vajaduse korral aidata riikidel leida rahastamiskõlblikke projekte, eriti neid, millel on selge Euroopa lisaväärtus; palub komisjonil taastada parema rakendamise töökond, et kasutusmäära tõsta ja töötada välja liikmesriikide parimad tavad;

| 15. | rõhutab, et on komisjoni ja rakendusameteid kutsunud kindlalt ja korduvalt üles tagama liidu eelarve kaitse sellega, et aruandluseks, seireks ja auditeerimiseks kasutatakse igal juhul digi- ja automatiseeritud süsteeme; märgib, et selleks tuleks muu hulgas luua ühtne kohustuslik koostalitlusvõimeline andmebaas, millesse on kantud kõigi liidu programmide vahendite saajad; võtab teadmiseks, et komisjon tegi ettepaneku, et koostöös liikmesriikidega hallatavate vahendite ning taaste- ja vastupidavusrahastu puhul tuleks ühtse andmekaeve- ja riskihindamisvahendi kasutamine muuta kohustuslikuks; märgib, et vastuvõetud tekstides ei ole seda ettepanekut arvesse võetud; rõhutab, et sellise süsteemi loomisel tuleks aluseks võtta iga toetusesaajate kordumatu tunnus, sealhulgas teave nende lõplike kasusaajate kohta, ning selles tuleks automaatselt tagada ka süsteemide, sealhulgas andmekaevevahendi ja ARACHNE kasutamine, et tagada liidu rahaliste vahendite parim võimalik kaitse; rõhutab, et selles integreeritud ja koostalitlevas süsteemis peab võimalik kõik ühele ja samale toetusesaajale või tegelikule tulusaajale antud üksikud summad kokku liita; märgib, et see digitaliseerimine oleks tulnud ära teha juba ammu ja praegu on see hädavajalik, sest rahaliste vahendite väärkasutamine, kelmused ja pettused, omastamine, huvide konfliktid, topeltrahastamine ja muud levinud probleemid puudutavad sageli korraga mitut riiki; rõhutab, et see ühtne andmekaevevahend peaks olema OLAFi, Euroopa Prokuratuuri ja komisjoni jaoks hõlpsasti leitav ja kättesaadav, et liidu eelarve ja Euroopa Liidu taasterahastu oleks eeskirjade eiramise, kelmuste ja pettuste ja huvide konfliktide eest paremini kaitstud; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et on komisjoni ja rakendusameteid kutsunud kindlalt ja korduvalt üles tagama liidu eelarve kaitse sellega, et aruandluseks, seireks ja auditeerimiseks kasutatakse igal juhul digi- ja automatiseeritud süsteeme; märgib, et selleks tuleks muu hulgas luua ühtne kohustuslik koostalitlusvõimeline andmebaas, millesse on kantud kõigi liidu programmide vahendite saajad; võtab teadmiseks, et komisjon tegi ettepaneku, et koostöös liikmesriikidega hallatavate vahendite ning taaste- ja vastupidavusrahastu puhul tuleks ühtse andmekaeve- ja riskihindamisvahendi kasutamine muuta kohustuslikuks; märgib, et vastuvõetud tekstides ei ole seda ettepanekut arvesse võetud; rõhutab, et sellise süsteemi loomisel tuleks aluseks võtta iga toetusesaajate kordumatu tunnus, sealhulgas teave nende lõplike kasusaajate kohta, ning selles tuleks automaatselt tagada ka süsteemide, sealhulgas andmekaevevahendi ja ARACHNE kasutamine, et tagada liidu rahaliste vahendite parim võimalik kaitse; rõhutab, et selles integreeritud ja koostalitlevas süsteemis peab võimalik kõik ühele ja samale toetusesaajale või tegelikule tulusaajale antud üksikud summad kokku liita; märgib, et see digitaliseerimine oleks tulnud ära teha juba ammu ja praegu on see hädavajalik, sest rahaliste vahendite väärkasutamine, kelmused ja pettused, omastamine, huvide konfliktid, topeltrahastamine ja muud levinud probleemid puudutavad sageli korraga mitut riiki; rõhutab, et see ühtne andmekaevevahend peaks olema OLAFi, Euroopa Prokuratuuri ja komisjoni jaoks hõlpsasti leitav ja kättesaadav, et liidu eelarve ja Euroopa Liidu taasterahastu oleks eeskirjade eiramise, kelmuste ja pettuste ja huvide konfliktide eest paremini kaitstud;

| 16. | rõhutab, et varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi tuleks hakata kasutama ka väljaspool otsese eelarve täitmise valdkonda, ning julgustab komisjoni kasutama seda kõigi liidu vahendite, sealhulgas jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate vahendite puhul; märgib, et varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi tuleb kasutada kõikidel juhtudel, tagamaks, et ettevõtjad ja tegelikult kasu saavad omanikud, kes on seoses kelmuse või pettuse, korruptsiooni või muu raske majanduskuritegevusega süüdi mõistetud, ei saaks liidult raha; rõhutab, et ARACHNE näitajaid tuleb ühtlustada varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi välistamiskriteeriumidega, et kõrvalejäetud ettevõtjad oleksid näha ka ARACHNEs; nõuab, et ARACHNE, varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem ning muu tarkvara talitleks võimalikult palju koos, et teabeelemente ei oleks eri IT-süsteemidesse vaja nii sageli mitu korda sisestada ja halduskoormus oleks võimalikult väike; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi tuleks hakata kasutama ka väljaspool otsese eelarve täitmise valdkonda, ning julgustab komisjoni kasutama seda kõigi liidu vahendite, sealhulgas jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate vahendite puhul; märgib, et varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi tuleb kasutada kõikidel juhtudel, tagamaks, et ettevõtjad ja tegelikult kasu saavad omanikud, kes on seoses kelmuse või pettuse, korruptsiooni või muu raske majanduskuritegevusega süüdi mõistetud, ei saaks liidult raha; rõhutab, et ARACHNE näitajaid tuleb ühtlustada varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi välistamiskriteeriumidega, et kõrvalejäetud ettevõtjad oleksid näha ka ARACHNEs; nõuab, et ARACHNE, varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem ning muu tarkvara talitleks võimalikult palju koos, et teabeelemente ei oleks eri IT-süsteemidesse vaja nii sageli mitu korda sisestada ja halduskoormus oleks võimalikult väike;

| 17. | nõuab, et komisjon võtaks järelmeetmeid seoses algatusraportiga, mille Euroopa Parlament on vastu võtnud finantsmääruse läbivaatamise teemal (3), ja seadusandliku algatusraportiga (INL) ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimise kohta (4), mis sisaldab konkreetseid soovitusi finantsmääruse läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et komisjon võtaks järelmeetmeid seoses algatusraportiga, mille Euroopa Parlament on vastu võtnud finantsmääruse läbivaatamise teemal (3), ja seadusandliku algatusraportiga (INL) ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimise kohta (4), mis sisaldab konkreetseid soovitusi finantsmääruse läbivaatamiseks;

3

4

| 18. | väljendab heameelt selle üle, et 2021. aasta aprillis avaldati 2020. aasta augustis liikmesriikidele antud finantsmäärusekohane huvide konfliktide vältimise juhend, millega soodustatakse kõigi eelarve täitmise viiside puhul reeglite ühetaolist tõlgendamist; kordab, et kutsub komisjoni üles tagama, et meetmeid, mida liikmesriigid huvide konfliktide vältimiseks võtavad, hinnataks korrektselt; rõhutab, et huvide konfliktide kõigi vormidega tuleb muu hulgas ka liidu institutsioonides tegeleda tõhusalt ja tulemuslikult; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt selle üle, et 2021. aasta aprillis avaldati 2020. aasta augustis liikmesriikidele antud finantsmäärusekohane huvide konfliktide vältimise juhend, millega soodustatakse kõigi eelarve täitmise viiside puhul reeglite ühetaolist tõlgendamist; kordab, et kutsub komisjoni üles tagama, et meetmeid, mida liikmesriigid huvide konfliktide vältimiseks võtavad, hinnataks korrektselt; rõhutab, et huvide konfliktide kõigi vormidega tuleb muu hulgas ka liidu institutsioonides tegeleda tõhusalt ja tulemuslikult;

| 19. | tuletab meelde, et komisjoni auditiaruanded, sealhulgas need, mis käsitlevad huvide konflikte, tuleks avaldada mõistliku aja jooksul, mis aitab tagada, et auditeeritav rakendab soovitatud parandus- ja järelmeetmeid; tuletab meelde eelarvekontrollikomisjoni seisukohta, et kui parlament seda soovib, peab komisjon temaga teavet jagama ka juba enne auditi lõpuleviimist, et parlament saaks poliitilise kontrolli ülesannet täita; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et komisjoni auditiaruanded, sealhulgas need, mis käsitlevad huvide konflikte, tuleks avaldada mõistliku aja jooksul, mis aitab tagada, et auditeeritav rakendab soovitatud parandus- ja järelmeetmeid; tuletab meelde eelarvekontrollikomisjoni seisukohta, et kui parlament seda soovib, peab komisjon temaga teavet jagama ka juba enne auditi lõpuleviimist, et parlament saaks poliitilise kontrolli ülesannet täita;

| 20. | märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu tehti 2020. aasta eelarves ümberpaigutuste ja paranduseelarvetega suuri muudatusi, et liit saaks igati aidata leevendada COVID-19 pandeemiaga kaasnevaid probleeme, muu hulgas vaktsiinide kiire väljatöötamise kaudu; märgib ühtlasi, et COVID-19 pandeemia tõttu tuli auditeid teha peamiselt kauganalüüsi teel; väljendab heameelt selle üle, et auditimenetlusi on rohkem digiteeritud, need on tõhusamad ja kauganalüüsi abil on kulusid kokku hoitud, kuid rõhutab, et kaugauditid ei saa kohapealseid kontrolle täielikult asendada; märgib peale selle, et komisjon koostas 2020. aastal COVID-19 kohta riskihinnangu ja on selle põhjal seisukohal, et kindlustase oli tagatud ning hinnanguline risk, mille ta on maksetega seoses kindlaks teinud, ja programmide lõpetamisega kaasnev risk vastavad finantstehingutes esinevate vigade riskile; |
| --- | --- |

20.

märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu tehti 2020. aasta eelarves ümberpaigutuste ja paranduseelarvetega suuri muudatusi, et liit saaks igati aidata leevendada COVID-19 pandeemiaga kaasnevaid probleeme, muu hulgas vaktsiinide kiire väljatöötamise kaudu; märgib ühtlasi, et COVID-19 pandeemia tõttu tuli auditeid teha peamiselt kauganalüüsi teel; väljendab heameelt selle üle, et auditimenetlusi on rohkem digiteeritud, need on tõhusamad ja kauganalüüsi abil on kulusid kokku hoitud, kuid rõhutab, et kaugauditid ei saa kohapealseid kontrolle täielikult asendada; märgib peale selle, et komisjon koostas 2020. aastal COVID-19 kohta riskihinnangu ja on selle põhjal seisukohal, et kindlustase oli tagatud ning hinnanguline risk, mille ta on maksetega seoses kindlaks teinud, ja programmide lõpetamisega kaasnev risk vastavad finantstehingutes esinevate vigade riskile;

| 21. | märgib, et kontrollikoda kinnitas nii 2019. kui ka 2020. aasta aastaaruandes, et kuludes esineb suuri vigu, ning esitab kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta vastupidise arvamuse; tuletab meelde, et kontrollikoda on korduvalt jõudnud järeldusele, et komisjoni ja liikmesriikide kontrollimehhanismid ei ole lihtsalt piisavalt usaldusväärsed; |
| --- | --- |

21.

märgib, et kontrollikoda kinnitas nii 2019. kui ka 2020. aasta aastaaruandes, et kuludes esineb suuri vigu, ning esitab kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta vastupidise arvamuse; tuletab meelde, et kontrollikoda on korduvalt jõudnud järeldusele, et komisjoni ja liikmesriikide kontrollimehhanismid ei ole lihtsalt piisavalt usaldusväärsed;

| 22. | võtab teadmiseks, et ühissätete määruse (5) alusel hakatakse jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate fondide puhul kohaldama 2021.–2027. aasta programmitöö perioodil kulukohustustest vabastamise suhtes N+3-reegli (2021–2026) asemel järk-järgult N+2-reeglit (2027), mida Euroopa Parlament toetab; palub komisjonil teha koostööd ja aidata liikmesriikidel programmid õigeks ajaks ellu viia; rõhutab, et kehtivat N+3-reeglit ei tohiks kasutada selleks, et rakendamist aeglustada või edasi lükata, vaid selleks, et tagada projektide elluviimiseks piisav aeg; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks, et ühissätete määruse (5) alusel hakatakse jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate fondide puhul kohaldama 2021.–2027. aasta programmitöö perioodil kulukohustustest vabastamise suhtes N+3-reegli (2021–2026) asemel järk-järgult N+2-reeglit (2027), mida Euroopa Parlament toetab; palub komisjonil teha koostööd ja aidata liikmesriikidel programmid õigeks ajaks ellu viia; rõhutab, et kehtivat N+3-reeglit ei tohiks kasutada selleks, et rakendamist aeglustada või edasi lükata, vaid selleks, et tagada projektide elluviimiseks piisav aeg;

5

| 23. | kutsub komisjoni ja eelarvepädevaid institutsioone üles tagama piisavate rahaliste vahendite eraldamise liidu vahendite auditite ja kontrollide jaoks, pidades silmas mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „NextGenerationEU“ raames kokku järgmistel aastatel välja makstavate vahendite tohutut suurenemist; märgib, et komisjon hindab liikmesriikide kontrollisüsteeme ja annab suuniseid usaldusväärsete seire- ja kontrollisüsteemide kehtestamiseks; palub komisjonil esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile iga liikmesriigi auditi- ja kontrollisüsteemide üksikasjaliku hinnangu; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja eelarvepädevaid institutsioone üles tagama piisavate rahaliste vahendite eraldamise liidu vahendite auditite ja kontrollide jaoks, pidades silmas mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „NextGenerationEU“ raames kokku järgmistel aastatel välja makstavate vahendite tohutut suurenemist; märgib, et komisjon hindab liikmesriikide kontrollisüsteeme ja annab suuniseid usaldusväärsete seire- ja kontrollisüsteemide kehtestamiseks; palub komisjonil esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile iga liikmesriigi auditi- ja kontrollisüsteemide üksikasjaliku hinnangu;

| 24. | kordab oma muret selle pärast, et komisjon auditeerib vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamist üksnes enne taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite väljamaksmist, jättes samas liikmesriikide ülesandeks tagada, et järgitakse riigihanke- või riigiabireegleid; märgib, et komisjon viib läbi süsteemiauditeid tagamaks, et liikmesriigid on kehtestanud ranged kontrollid liidu finantshuvide kaitsmiseks huvide konfliktide või tõsiste rikkumiste eest; on siiski arvamusel, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja ei peaks tuginema ainult liikmesriikide audititele kohaldatavate õigusnormide järgimise kohta, et tagada taaste- ja vastupidavusrahastu raames tehtavatele investeeringutele võrdsed tingimused; kutsub seetõttu komisjoni üles laiendama oma audititegevust süsteemiaudititest kaugemale, et hõlmata riigihangete ja riigiabi reeglite kontrolle, järgides oma riskipõhist lähenemisviisi; tuletab sellega seoses meelde teatavate liikmesriikide õigusaktides esinevaid tõsiseid lünki seoses tõhusa kontrolli ja huvide konfliktide ennetamisega; |
| --- | --- |

24.

kordab oma muret selle pärast, et komisjon auditeerib vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamist üksnes enne taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite väljamaksmist, jättes samas liikmesriikide ülesandeks tagada, et järgitakse riigihanke- või riigiabireegleid; märgib, et komisjon viib läbi süsteemiauditeid tagamaks, et liikmesriigid on kehtestanud ranged kontrollid liidu finantshuvide kaitsmiseks huvide konfliktide või tõsiste rikkumiste eest; on siiski arvamusel, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja ei peaks tuginema ainult liikmesriikide audititele kohaldatavate õigusnormide järgimise kohta, et tagada taaste- ja vastupidavusrahastu raames tehtavatele investeeringutele võrdsed tingimused; kutsub seetõttu komisjoni üles laiendama oma audititegevust süsteemiaudititest kaugemale, et hõlmata riigihangete ja riigiabi reeglite kontrolle, järgides oma riskipõhist lähenemisviisi; tuletab sellega seoses meelde teatavate liikmesriikide õigusaktides esinevaid tõsiseid lünki seoses tõhusa kontrolli ja huvide konfliktide ennetamisega;

| 25. | kordab vajadust viia paremini tasakaalu reeglite ja menetluste edasine lihtsustamine ja nende valdkondade parem kontrollimine, kus reeglitevastaselt tehtud kulutusi esineb kõige sagedamini, töötada välja koolitused ja praktiline teave taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid VKEde, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmade jaoks; tunnustab edusamme, mida on tehtud finantsmääruse 2018. aasta läbivaatamise käigus, ja 2021.–2027. aasta rahastamisprogrammides tehtud parandusi; |
| --- | --- |

25.

kordab vajadust viia paremini tasakaalu reeglite ja menetluste edasine lihtsustamine ja nende valdkondade parem kontrollimine, kus reeglitevastaselt tehtud kulutusi esineb kõige sagedamini, töötada välja koolitused ja praktiline teave taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid VKEde, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmade jaoks; tunnustab edusamme, mida on tehtud finantsmääruse 2018. aasta läbivaatamise käigus, ja 2021.–2027. aasta rahastamisprogrammides tehtud parandusi;

| 26. | rõhutab tulemusnäitajate, sealhulgas näitajate valiku, sihtide ja vahe-eesmärkide määratlemise ning seire ja aruandluse suuremat tähtsust, pidades silmas taaste- ja vastupidavusrahastu ning reformitud ühise põllumajanduspoliitika uusi rakendamismudeleid; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni töö üle, mille eesmärk on parandada liidu eelarve tulemuslikkuse järelevalvet ja aruandlust sujuvamate ja kvalitatiivsemate näitajate abil, nagu on kajastatud 2021.–2027. aasta rahastamisprogrammide vastu võetud alusaktides; märgib, et vahe-eesmärgid ja sihid ning väljundnäitajad on olemuselt erinevad; märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastu puhul tehakse lisaks vahet investeeringute ja reformide vahel; rõhutab, et tulemusaudit on asjaomaste auditeerimisasutuste jaoks uus vahend; palub komisjonil anda ülevaate täielikust audititsüklist liikmesriikides ja komisjonis ning anda ülevaate koostööst vastavate auditeerimisasutustega, sealhulgas kontrollikoja ning OLAFi ja Euroopa Prokuratuuriga; |
| --- | --- |

26.

rõhutab tulemusnäitajate, sealhulgas näitajate valiku, sihtide ja vahe-eesmärkide määratlemise ning seire ja aruandluse suuremat tähtsust, pidades silmas taaste- ja vastupidavusrahastu ning reformitud ühise põllumajanduspoliitika uusi rakendamismudeleid; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni töö üle, mille eesmärk on parandada liidu eelarve tulemuslikkuse järelevalvet ja aruandlust sujuvamate ja kvalitatiivsemate näitajate abil, nagu on kajastatud 2021.–2027. aasta rahastamisprogrammide vastu võetud alusaktides; märgib, et vahe-eesmärgid ja sihid ning väljundnäitajad on olemuselt erinevad; märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastu puhul tehakse lisaks vahet investeeringute ja reformide vahel; rõhutab, et tulemusaudit on asjaomaste auditeerimisasutuste jaoks uus vahend; palub komisjonil anda ülevaate täielikust audititsüklist liikmesriikides ja komisjonis ning anda ülevaate koostööst vastavate auditeerimisasutustega, sealhulgas kontrollikoja ning OLAFi ja Euroopa Prokuratuuriga;

| 27. | ergutab komisjoni, kontrollikoda ja nõukogu kiirendama eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust nii, et heakskiidu saaks anda aastal n+1, tuletades neile meelde, et see ei tohiks kahjustada protsessi kvaliteeti; |
| --- | --- |

27.

ergutab komisjoni, kontrollikoda ja nõukogu kiirendama eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust nii, et heakskiidu saaks anda aastal n+1, tuletades neile meelde, et see ei tohiks kahjustada protsessi kvaliteeti;

| 28. | kutsub komisjoni üles jätkama kõigis liidu kulutuste valdkondades kokkuvõtlikul ja konkreetsel viisil soolise tasakaalu ja sootundliku eelarvestamise lähenemisviisi edendamist; väljendab heameelt komisjoni edusammude üle soolõime metoodika suunas ja katsemetoodika väljatöötamise üle sooga seotud kulutuste jälgimiseks mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti 2023. aasta eelarveprojekti raames liidu rahastamisprogrammide teostatavusuuringust; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles jätkama kõigis liidu kulutuste valdkondades kokkuvõtlikul ja konkreetsel viisil soolise tasakaalu ja sootundliku eelarvestamise lähenemisviisi edendamist; väljendab heameelt komisjoni edusammude üle soolõime metoodika suunas ja katsemetoodika väljatöötamise üle sooga seotud kulutuste jälgimiseks mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti 2023. aasta eelarveprojekti raames liidu rahastamisprogrammide teostatavusuuringust;

| 29. | kordab vajadust tõhustada jõupingutusi pettusevastases võitluses nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil tihedas koostöös Euroopa Prokuratuuri ja OLAFiga; tunnustab Euroopa Prokuratuuri märkimisväärseid pingutusi ja rõhutab tema rolli liidu finantshuve mõjutavate kelmuste ja pettuste ning muude kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel; tuletab meelde, et oluline on tagada Euroopa Prokuratuurile ja OLAFile piisavad rahalised ja inimressursid; |
| --- | --- |

29.

kordab vajadust tõhustada jõupingutusi pettusevastases võitluses nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil tihedas koostöös Euroopa Prokuratuuri ja OLAFiga; tunnustab Euroopa Prokuratuuri märkimisväärseid pingutusi ja rõhutab tema rolli liidu finantshuve mõjutavate kelmuste ja pettuste ning muude kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel; tuletab meelde, et oluline on tagada Euroopa Prokuratuurile ja OLAFile piisavad rahalised ja inimressursid;

| 30. | väljendab heameelt uue omatulu loomise üle selleks, et maksta alates 2028. aastast tagasi taasterahastu „NextGenerationEU“ raames antud laenud (ligikaudu 15 miljardit eurot aastas kuni 2050. aastani), et tagada liidu eelarve parem kaitse; märgib, et seda tehes ei jää liidu võlakoorem tulevaste põlvkondade kanda ning olulisi liidu programme, nagu „Euroopa horisont“, ESF+, Erasmus+, ei ole vaja vähendada; |
| --- | --- |

30.

väljendab heameelt uue omatulu loomise üle selleks, et maksta alates 2028. aastast tagasi taasterahastu „NextGenerationEU“ raames antud laenud (ligikaudu 15 miljardit eurot aastas kuni 2050. aastani), et tagada liidu eelarve parem kaitse; märgib, et seda tehes ei jää liidu võlakoorem tulevaste põlvkondade kanda ning olulisi liidu programme, nagu „Euroopa horisont“, ESF+, Erasmus+, ei ole vaja vähendada;

| 31. | on eriti mures kontrollikoja korduvate leidude pärast, et mõne riikliku auditeerimis- või sertifitseerimisasutuse tööd peetakse liiga veaaltiks ja seetõttu ebausaldusväärseks, mis seab ohtu komisjoni iga-aastase haldus- ja tulemusaruande jaoks vajalike andmete usaldusväärsuse; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole võtnud järelmeetmeid selle konkreetse märkuse suhtes, mis lisati komisjoni 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni; ootab komisjonilt selle aspekti kohta selgitusi; |
| --- | --- |

31.

on eriti mures kontrollikoja korduvate leidude pärast, et mõne riikliku auditeerimis- või sertifitseerimisasutuse tööd peetakse liiga veaaltiks ja seetõttu ebausaldusväärseks, mis seab ohtu komisjoni iga-aastase haldus- ja tulemusaruande jaoks vajalike andmete usaldusväärsuse; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole võtnud järelmeetmeid selle konkreetse märkuse suhtes, mis lisati komisjoni 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni; ootab komisjonilt selle aspekti kohta selgitusi;

Kontrollikoja kinnitav avaldus ning eelarvehaldus ja finantsjuhtimine

Kontrollikoja kinnitav avaldus ning eelarvehaldus ja finantsjuhtimine

| 32. | väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja hinnangul on liidu 2020. aasta raamatupidamisaruanded usaldusväärsed ja kooskõlas finantsmäärusega ning et eelarve tulude pool ei sisalda olulisi vigu; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja hinnangul on liidu 2020. aasta raamatupidamisaruanded usaldusväärsed ja kooskõlas finantsmäärusega ning et eelarve tulude pool ei sisalda olulisi vigu;

| 33. | peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda esitas 2020. aasta puhul eelarve kulude poole seaduslikkuse ja korrektsuse kohta taas vastupidise arvamuse, ning rõhutab samal ajal, et 2020. aasta veamäär 2,7 %, mis on sama, nagu 2019. aastal, võib olla üksnes minimaalne veamäär tulenevalt avastamisriskist, mis on seotud asjaoluga, et COVID-19 pandeemia tulemusel kehtestatud piirangute tõttu ei olnud kontrollikoda suuteline tegema ühtegi kohapealset kontrolli; rõhutab siiski, et veamäär ei tähenda automaatselt kelmust või pettust, ning märgib, et 2020. aastal teatas kontrollikoda Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) kuuest võimalikust pettusejuhtumist, võrreldes üheksa juhtumiga 2019. aastal; kordab vajadust tõhustada jõupingutusi pettusevastases võitluses nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil tihedas koostöös Euroopa Prokuratuuri ja OLAFiga; |
| --- | --- |

33.

peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda esitas 2020. aasta puhul eelarve kulude poole seaduslikkuse ja korrektsuse kohta taas vastupidise arvamuse, ning rõhutab samal ajal, et 2020. aasta veamäär 2,7 %, mis on sama, nagu 2019. aastal, võib olla üksnes minimaalne veamäär tulenevalt avastamisriskist, mis on seotud asjaoluga, et COVID-19 pandeemia tulemusel kehtestatud piirangute tõttu ei olnud kontrollikoda suuteline tegema ühtegi kohapealset kontrolli; rõhutab siiski, et veamäär ei tähenda automaatselt kelmust või pettust, ning märgib, et 2020. aastal teatas kontrollikoda Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) kuuest võimalikust pettusejuhtumist, võrreldes üheksa juhtumiga 2019. aastal; kordab vajadust tõhustada jõupingutusi pettusevastases võitluses nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil tihedas koostöös Euroopa Prokuratuuri ja OLAFiga;

| 34. | märgib, et kontrollikoda auditeeris tehinguid summas 147,8 miljardit eurot võrreldes tegelike kulutustega 173,3 miljardit eurot ja et suure riskiga kulutused, mis põhinevad peamiselt hüvitamisel, moodustasid 87,2 miljardit eurot auditi andmekogumist, samas kui väikese riskiga kulutused, mis põhinevad peamiselt õigustel, moodustasid 60,6 miljardit eurot; |
| --- | --- |

34.

märgib, et kontrollikoda auditeeris tehinguid summas 147,8 miljardit eurot võrreldes tegelike kulutustega 173,3 miljardit eurot ja et suure riskiga kulutused, mis põhinevad peamiselt hüvitamisel, moodustasid 87,2 miljardit eurot auditi andmekogumist, samas kui väikese riskiga kulutused, mis põhinevad peamiselt õigustel, moodustasid 60,6 miljardit eurot;

| 35. | märgib murega, et 728 auditeeritud tehingu põhjal, mida kontrollikoda kontrollis, on hinnanguline veamäär suure riskiga kulutuste puhul 4,0 %, mis ületab märgatavalt olulisuse piirmäära, samas kui väikese riskiga kulutuste puhul jääb hinnanguline veamäär alla olulisuse piirmäära; |
| --- | --- |

35.

märgib murega, et 728 auditeeritud tehingu põhjal, mida kontrollikoda kontrollis, on hinnanguline veamäär suure riskiga kulutuste puhul 4,0 %, mis ületab märgatavalt olulisuse piirmäära, samas kui väikese riskiga kulutuste puhul jääb hinnanguline veamäär alla olulisuse piirmäära;

| 36. | kordab Euroopa Parlamendi viimaste aastate eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides kontrollikojale esitatud palveid määrata kindlaks ka madala riskitasemega maksete ja mitmeaastase finantsraamistiku iga kulu veamäär, laiendada peatükki „Haldus“, et teha põhjalikum analüüs kõigi institutsioonide kohta, ja täpsustada parandusmeetmete mõju üldisele veamäärale; |
| --- | --- |

36.

kordab Euroopa Parlamendi viimaste aastate eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides kontrollikojale esitatud palveid määrata kindlaks ka madala riskitasemega maksete ja mitmeaastase finantsraamistiku iga kulu veamäär, laiendada peatükki „Haldus“, et teha põhjalikum analüüs kõigi institutsioonide kohta, ja täpsustada parandusmeetmete mõju üldisele veamäärale;

| 37. | märgib kasvava murega, et liidu bilansist nähtuvalt moodustasid kohustused 2020. aasta lõpu seisuga kokku 313,5 miljardit eurot, mis tähendab eelmise aastaga (251,5 miljardit eurot) võrreldes 62,0 miljardi euro ehk 24,7 % suurust kasvu; |
| --- | --- |

37.

märgib kasvava murega, et liidu bilansist nähtuvalt moodustasid kohustused 2020. aasta lõpu seisuga kokku 313,5 miljardit eurot, mis tähendab eelmise aastaga (251,5 miljardit eurot) võrreldes 62,0 miljardi euro ehk 24,7 % suurust kasvu;

| 38. | märgib, et Ühendkuningriik lahkus liidust 1. veebruaril 2020 ja et liidu raamatupidamise aastaaruanne näitas 31. detsembri 2020. aasta seisuga väljaastumislepingus määratletud kohustuste alusel netonõuet Ühendkuningriigile summas 47,5 miljardit eurot; |
| --- | --- |

38.

märgib, et Ühendkuningriik lahkus liidust 1. veebruaril 2020 ja et liidu raamatupidamise aastaaruanne näitas 31. detsembri 2020. aasta seisuga väljaastumislepingus määratletud kohustuste alusel netonõuet Ühendkuningriigile summas 47,5 miljardit eurot;

| 39. | märgib, et 2020. aasta oli 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku viimane aasta; rõhutab, et 2020. aasta eelarve ja paranduseelarved ulatusid kokku 173,9 miljardi euroni kulukohustustena, millest 172,9 miljardit eurot oli tegelikult kulukohustusteks eraldatud, samas kui eelarve ja paranduseelarved moodustasid 164,1 miljardit eurot maksetena, millest tegelikult kulutati 161,8 miljardit eurot; märgib lisaks, et 9,9 miljardi euro ulatuses makseid tehti sihtotstarbelise tuluna ja 1,6 miljardi euro ulatuses ülekandmistena, mille tulemusena oli maksete kogusumma 172,4 miljardit eurot; |
| --- | --- |

39.

märgib, et 2020. aasta oli 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku viimane aasta; rõhutab, et 2020. aasta eelarve ja paranduseelarved ulatusid kokku 173,9 miljardi euroni kulukohustustena, millest 172,9 miljardit eurot oli tegelikult kulukohustusteks eraldatud, samas kui eelarve ja paranduseelarved moodustasid 164,1 miljardit eurot maksetena, millest tegelikult kulutati 161,8 miljardit eurot; märgib lisaks, et 9,9 miljardi euro ulatuses makseid tehti sihtotstarbelise tuluna ja 1,6 miljardi euro ulatuses ülekandmistena, mille tulemusena oli maksete kogusumma 172,4 miljardit eurot;

| 40. | märgib murega, et edusammud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kumulatiivse kasutusmäära osas tunduvad olevat väikesed ning see oli endiselt ainult 55 % (7 % väiksem kui eelmise mitmeaastase finantsraamistiku viimase aasta lõpus), kuigi 2020. aastal oli aastane kasutusmäär sama, mis eelmise, 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal (15 %); märgib, et 2020. aasta lõpus oli 45 % Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kulukohustustest ajavahemikuks 2014–2020 summas 209 miljardit eurot välja maksmata ning moodustas peamise osa täitmata kulukohustuste kogusummast, mis on 303 miljardit eurot; |
| --- | --- |

40.

märgib murega, et edusammud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kumulatiivse kasutusmäära osas tunduvad olevat väikesed ning see oli endiselt ainult 55 % (7 % väiksem kui eelmise mitmeaastase finantsraamistiku viimase aasta lõpus), kuigi 2020. aastal oli aastane kasutusmäär sama, mis eelmise, 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal (15 %); märgib, et 2020. aasta lõpus oli 45 % Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kulukohustustest ajavahemikuks 2014–2020 summas 209 miljardit eurot välja maksmata ning moodustas peamise osa täitmata kulukohustuste kogusummast, mis on 303 miljardit eurot;

| 41. | võtab teadmiseks üksikasjalikud vastused Euroopa Parlamendi konkreetsetele taotlustele, mis täiendavad komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405); |
| --- | --- |

41.

võtab teadmiseks üksikasjalikud vastused Euroopa Parlamendi konkreetsetele taotlustele, mis täiendavad komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405);

COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud eriasjaolud

COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud eriasjaolud

| 42. | märgib, et COVID-19 pandeemia tagajärjel on leevendatud kohaldatavaid reegleid, et tagada COVID-19-ga seotud kulutuste jaoks täiendav likviidsus ning erakorraline ja vajalik paindlikkus, sealhulgas kiire reageerimise huvides haldusnormide ja -kontrollide tasandil; on mures selle pärast, et see suurendab kriisiolukorda kuritarvitada püüdvate kuritegelike struktuuride läbipaistmatute menetluste, väärkasutuse ning kelmuste ja pettuse ohtu; võtab teadmiseks OLAFilt saadud teabe personaalsete tervise- ja ohutusseadmete ning võltsitud vaktsiinide pakkumisega seotud kuritegevuse kohta; rõhutab sellega seoses vajadust järelkontrollide ja -auditite järele; |
| --- | --- |

42.

märgib, et COVID-19 pandeemia tagajärjel on leevendatud kohaldatavaid reegleid, et tagada COVID-19-ga seotud kulutuste jaoks täiendav likviidsus ning erakorraline ja vajalik paindlikkus, sealhulgas kiire reageerimise huvides haldusnormide ja -kontrollide tasandil; on mures selle pärast, et see suurendab kriisiolukorda kuritarvitada püüdvate kuritegelike struktuuride läbipaistmatute menetluste, väärkasutuse ning kelmuste ja pettuse ohtu; võtab teadmiseks OLAFilt saadud teabe personaalsete tervise- ja ohutusseadmete ning võltsitud vaktsiinide pakkumisega seotud kuritegevuse kohta; rõhutab sellega seoses vajadust järelkontrollide ja -auditite järele;

| 43. | märgib, et kontrollikojale esitatud avaldamata teabe kohaselt eraldas komisjon 2020. aastal COVID-19 pandeemiaga seotud eesmärkideks otsese ja kaudse eelarve täitmise raames 12,9 miljardit eurot kulukohustusi ning jagatud eelarve täitmise raames 34,2 miljardit eurot kulukohustusi; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel avaldanud aruannet COVID-19-ga seotud kulutuste kohta; |
| --- | --- |

43.

märgib, et kontrollikojale esitatud avaldamata teabe kohaselt eraldas komisjon 2020. aastal COVID-19 pandeemiaga seotud eesmärkideks otsese ja kaudse eelarve täitmise raames 12,9 miljardit eurot kulukohustusi ning jagatud eelarve täitmise raames 34,2 miljardit eurot kulukohustusi; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel avaldanud aruannet COVID-19-ga seotud kulutuste kohta;

| 44. | peab kahetsusväärseks, et COVID-19 pandeemia muutis kohapealsete kontrollide ja auditite tegemise palju raskemaks; märgib siiski, et komisjon koostas 2020. aastal COVID-19 kohta riskihinnangu ja on selle põhjal seisukohal, et kindlustase oli tagatud ning hinnanguline risk, mille ta on maksetega seoses kindlaks teinud, ja programmide lõpetamisega kaasnev risk vastavad finantstehingutes esinevale veamäärale; rõhutab, et järgmisel perioodil on vaja rohkem kohapealseid kontrollkäike, et tagada usaldusväärne auditijuhtimine; |
| --- | --- |

44.

peab kahetsusväärseks, et COVID-19 pandeemia muutis kohapealsete kontrollide ja auditite tegemise palju raskemaks; märgib siiski, et komisjon koostas 2020. aastal COVID-19 kohta riskihinnangu ja on selle põhjal seisukohal, et kindlustase oli tagatud ning hinnanguline risk, mille ta on maksetega seoses kindlaks teinud, ja programmide lõpetamisega kaasnev risk vastavad finantstehingutes esinevale veamäärale; rõhutab, et järgmisel perioodil on vaja rohkem kohapealseid kontrollkäike, et tagada usaldusväärne auditijuhtimine;

Taasterahastu „NextGenerationEU“ tõttu tekkinud eriasjaolud

Taasterahastu „NextGenerationEU“ tõttu tekkinud eriasjaolud

| 45. | märgib, et taasterahastu „NextGenerationEU“ koos 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga suurendab eraldatavate vahendite kogusummat märkimisväärselt rohkem kui 1 800 miljardi euroni; |
| --- | --- |

45.

märgib, et taasterahastu „NextGenerationEU“ koos 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga suurendab eraldatavate vahendite kogusummat märkimisväärselt rohkem kui 1 800 miljardi euroni;

| 46. | märgib lisaks, et suur osa uue mitmeaastase finantsraamistiku aluseks olevaid kuluprogramme käsitlevatest normidest on vastu võetud võrreldavalt hiljem kui eelmiste mitmeaastaste finantsraamistike ajal, mis toob paratamatult kaasa viivitusi programmide koostamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

46.

märgib lisaks, et suur osa uue mitmeaastase finantsraamistiku aluseks olevaid kuluprogramme käsitlevatest normidest on vastu võetud võrreldavalt hiljem kui eelmiste mitmeaastaste finantsraamistike ajal, mis toob paratamatult kaasa viivitusi programmide koostamisel ja rakendamisel;

| 47. | rõhutab, et uue taasterahastu „NextGenerationEU“ ja õigusaktide vastuvõtmise viivituste koosmõju võib avaldada tõsist survet liikmesriikide ja komisjoni haldussuutlikkusele, mis võib omakorda tuua kaasa rohkem vigu, kontrolli vähenemise ja võimaliku kahju liidu eelarvele; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et uue taasterahastu „NextGenerationEU“ ja õigusaktide vastuvõtmise viivituste koosmõju võib avaldada tõsist survet liikmesriikide ja komisjoni haldussuutlikkusele, mis võib omakorda tuua kaasa rohkem vigu, kontrolli vähenemise ja võimaliku kahju liidu eelarvele;

| 48. | märgib, et selliste andmekaeve- ja riskihindamisvahendite nagu ARACHNE kasutamine võib aidata ära hoida huvide konflikte, kelmust ja pettust, korruptsiooni ja topeltrahastamist ning nende eest kaitsta; märgib, et teavet programmi toetusesaajate kohta ning andmeid tegeliku tulusaaja kohta peavad koguma liikmesriigid; rahapesuvastases direktiivis nõutakse keskset liidu platvormi, mis on loodud, kuid kõik liikmesriigid ei ole sellega veel liitunud; märgib, et liikmesriikides on olemas toetusesaajate andmete keskregistrid, kuid mitte kõik ei sisalda andmeid tegelike tulusaajate kohta; |
| --- | --- |

48.

märgib, et selliste andmekaeve- ja riskihindamisvahendite nagu ARACHNE kasutamine võib aidata ära hoida huvide konflikte, kelmust ja pettust, korruptsiooni ja topeltrahastamist ning nende eest kaitsta; märgib, et teavet programmi toetusesaajate kohta ning andmeid tegeliku tulusaaja kohta peavad koguma liikmesriigid; rahapesuvastases direktiivis nõutakse keskset liidu platvormi, mis on loodud, kuid kõik liikmesriigid ei ole sellega veel liitunud; märgib, et liikmesriikides on olemas toetusesaajate andmete keskregistrid, kuid mitte kõik ei sisalda andmeid tegelike tulusaajate kohta;

| 49. | märgib, et järelevalvevahendid on olulised vahe-eesmärkide ja sihtide rakendamise auditeerimiseks; märgib, et liikmesriigid peavad kasutama komisjoni välja töötatud ja kättesaadavaks tehtud süsteemi FENIX; väljendab heameelt komisjoni poolt kasutusele võetud taaste ja vastupidavuse tulemustabeli, üle, mille eesmärk on anda ülevaade taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisel tehtud edusammudest, mis suurendab rahastu läbipaistvust, avalikku kontrolli ja aruandekohustust; |
| --- | --- |

49.

märgib, et järelevalvevahendid on olulised vahe-eesmärkide ja sihtide rakendamise auditeerimiseks; märgib, et liikmesriigid peavad kasutama komisjoni välja töötatud ja kättesaadavaks tehtud süsteemi FENIX; väljendab heameelt komisjoni poolt kasutusele võetud taaste ja vastupidavuse tulemustabeli, üle, mille eesmärk on anda ülevaade taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisel tehtud edusammudest, mis suurendab rahastu läbipaistvust, avalikku kontrolli ja aruandekohustust;

| 50. | märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 60 kohaselt peaks komisjon edastama asjakohased dokumendid ja teabe Euroopa Parlamendile ja nõukogule samal ajal ja võrdsetel tingimustel, eemaldades neist dokumentidest vajaduse korral tundliku või konfidentsiaalse teabe või järgides vastavaid konfidentsiaalsusnõudeid; |
| --- | --- |

50.

märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 60 kohaselt peaks komisjon edastama asjakohased dokumendid ja teabe Euroopa Parlamendile ja nõukogule samal ajal ja võrdsetel tingimustel, eemaldades neist dokumentidest vajaduse korral tundliku või konfidentsiaalse teabe või järgides vastavaid konfidentsiaalsusnõudeid;

| 51. | märgib, et Euroopa Parlament moodustas taaste- ja vastupidavusrahastu töörühma, mis loob dialoogi vastavate parlamendikomisjonide liikmete ja komisjoni vahel; märgib, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasamine on demokraatliku järelevalve ja kontrolli tagamiseks ülioluline; rõhutab, et dokumentide varajane ja täielik edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule on eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse oluline ja otsustav element; |
| --- | --- |

51.

märgib, et Euroopa Parlament moodustas taaste- ja vastupidavusrahastu töörühma, mis loob dialoogi vastavate parlamendikomisjonide liikmete ja komisjoni vahel; märgib, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasamine on demokraatliku järelevalve ja kontrolli tagamiseks ülioluline; rõhutab, et dokumentide varajane ja täielik edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule on eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse oluline ja otsustav element;

| 52. | märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 31 kohaselt peaks komisjon esitama parlamendile ja nõukogule 31. juuliks 2022 aastaaruande rahastu rakendamise kohta; |
| --- | --- |

52.

märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 31 kohaselt peaks komisjon esitama parlamendile ja nõukogule 31. juuliks 2022 aastaaruande rahastu rakendamise kohta;

| 53. | märgib, et kontrollikoja hinnangul suureneb liidu eelarve koguriskipositsioon taasterahastu „NextGenerationEU“ tõttu lähiaastatel märkimisväärselt ja võib 2023. aasta lõpuks ulatuda 940 miljardi euroni, mis tähendab tohutut kasvu võrreldes 132 miljardi euroga 2020. aasta lõpus; |
| --- | --- |

53.

märgib, et kontrollikoja hinnangul suureneb liidu eelarve koguriskipositsioon taasterahastu „NextGenerationEU“ tõttu lähiaastatel märkimisväärselt ja võib 2023. aasta lõpuks ulatuda 940 miljardi euroni, mis tähendab tohutut kasvu võrreldes 132 miljardi euroga 2020. aasta lõpus;

| 54. | palub komisjonil teha kindlaks täiendavad võimalused, et veelgi tugevdada liikmesriikide suutlikkust abi vastu võtta, investeerides fondihalduse haldussuutlikkusse, koolitusse ja digitaliseerimisse; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil teha kindlaks täiendavad võimalused, et veelgi tugevdada liikmesriikide suutlikkust abi vastu võtta, investeerides fondihalduse haldussuutlikkusse, koolitusse ja digitaliseerimisse;

Soovitused

Soovitused

| 55. | palub komisjonil teha järgmist:






  a) | analüüsida taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 31 ette nähtud aastaaruande raames iga liikmesriigi saadud vahendeid ja rakendamise seisu eelmisel eelarveaastal hiljemalt mais; ootab, et komisjon avaldaks aastaaruande esimest korda 2022. aasta teise poole alguses ja teavitaks leidudest viivitamata eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni; |
| --- | --- | --- |

55.

palub komisjonil teha järgmist:

a)

analüüsida taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 31 ette nähtud aastaaruande raames iga liikmesriigi saadud vahendeid ja rakendamise seisu eelmisel eelarveaastal hiljemalt mais; ootab, et komisjon avaldaks aastaaruande esimest korda 2022. aasta teise poole alguses ja teavitaks leidudest viivitamata eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni;

| b) | tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, seireks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme ning luues finantsmääruse tulevaste läbivaatamiste kontekstis kiiresti kohustusliku integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega; töötada välja taaste ja vastupidavuse tulemustabel, et tagada vahe-eesmärkide kirjelduse ning auditi sihi ja tulemuste läbipaistvus; tagada, et kõik liikmesriigid kasutavad süsteeme ja keskregistreid, et anda aru tegelike tulusaajate ja lõplike toetusesaajate kohta; |
| --- | --- |

b)

tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, seireks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme ning luues finantsmääruse tulevaste läbivaatamiste kontekstis kiiresti kohustusliku integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega; töötada välja taaste ja vastupidavuse tulemustabel, et tagada vahe-eesmärkide kirjelduse ning auditi sihi ja tulemuste läbipaistvus; tagada, et kõik liikmesriigid kasutavad süsteeme ja keskregistreid, et anda aru tegelike tulusaajate ja lõplike toetusesaajate kohta;

| c) | viia läbi liidu vahendeid kasutades toimuvate liikmesriikide riigihangete kohapealsed järelkontrollid ja kontrollid ning võtta teadmiseks juba tehtud auditid või meediaaruanded, mis osutavad märkimisväärsele ohule seoses nende menetluste seaduslikkusega; |
| --- | --- |

c)

viia läbi liidu vahendeid kasutades toimuvate liikmesriikide riigihangete kohapealsed järelkontrollid ja kontrollid ning võtta teadmiseks juba tehtud auditid või meediaaruanded, mis osutavad märkimisväärsele ohule seoses nende menetluste seaduslikkusega;

| d) | edastada asjakohased dokumendid, nagu auditite kokkuvõte, ja teave aegsasti eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile, eemaldades neist dokumentidest vajaduse korral tundliku või konfidentsiaalse teabe või järgides vastavaid konfidentsiaalsusnõudeid; |
| --- | --- |

d)

edastada asjakohased dokumendid, nagu auditite kokkuvõte, ja teave aegsasti eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile, eemaldades neist dokumentidest vajaduse korral tundliku või konfidentsiaalse teabe või järgides vastavaid konfidentsiaalsusnõudeid;

| e) | lihtsustada reegleid ja menetlusi, töötada välja kohustuslikud koolitused ja praktiline teave taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid VKEde, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi asjaomaste sidusrühmade jaoks; anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ülevaade korraldatud koolitustest; |
| --- | --- |

e)

lihtsustada reegleid ja menetlusi, töötada välja kohustuslikud koolitused ja praktiline teave taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid VKEde, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi asjaomaste sidusrühmade jaoks; anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ülevaade korraldatud koolitustest;

| f) | võtta kontrollikoja soovituste suhtes järelmeetmeid, sealhulgas esitada kõikehõlmav ja standarditud aruanne COVID-19 pandeemiaga seotud kulutuste kohta; |
| --- | --- |

f)

võtta kontrollikoja soovituste suhtes järelmeetmeid, sealhulgas esitada kõikehõlmav ja standarditud aruanne COVID-19 pandeemiaga seotud kulutuste kohta;

| g) | jagada eelarvekontrolli sisu käsitlevaid tulemusi läbivaatamisaruannet arvesse võttes eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooniga, korraldades koosoleku asjaomase komisjoniga; |
| --- | --- |

g)

jagada eelarvekontrolli sisu käsitlevaid tulemusi läbivaatamisaruannet arvesse võttes eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooniga, korraldades koosoleku asjaomase komisjoniga;

| h) | tõhustada tööd tagamaks, et taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid kasutatakse selliste projektide jaoks, mis toovad kaasa struktuurireformid, ja investeeringute jaoks, mis annavad liidu lisaväärtust, ning et välditakse projektide topeltrahastamist; nõuab tungivalt, et komisjon ei tugineks ainult liikmesriikide vastavusaudititele seoses kohaldatavate õigusnormidega, nagu riigihanke- ja riigiabi reeglid, vaid laiendaks oma audititegevust süsteemiaudititest kaugemale, kasutades riskipõhist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

h)

tõhustada tööd tagamaks, et taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid kasutatakse selliste projektide jaoks, mis toovad kaasa struktuurireformid, ja investeeringute jaoks, mis annavad liidu lisaväärtust, ning et välditakse projektide topeltrahastamist; nõuab tungivalt, et komisjon ei tugineks ainult liikmesriikide vastavusaudititele seoses kohaldatavate õigusnormidega, nagu riigihanke- ja riigiabi reeglid, vaid laiendaks oma audititegevust süsteemiaudititest kaugemale, kasutades riskipõhist lähenemisviisi;

| i) | tagada, et liidu eelarve koguriskipositsiooni käsitlev aruandlus on selge ja õigeaegne, et auditeerimisasutustel ja üldsusel oleks selge pilt sellest, kuidas riskipositsioon järgmistel aastatel areneb; |
| --- | --- |

i)

tagada, et liidu eelarve koguriskipositsiooni käsitlev aruandlus on selge ja õigeaegne, et auditeerimisasutustel ja üldsusel oleks selge pilt sellest, kuidas riskipositsioon järgmistel aastatel areneb;

| j) | töötada välja metoodika ning mitmekordistada järelkontrolle ja kohapealseid missioone seoses taasterahastu „NextGenerationEU“ vahendite kasutamise ja nende mõjuga liikmesriikide taastumisele; |
| --- | --- |

j)

töötada välja metoodika ning mitmekordistada järelkontrolle ja kohapealseid missioone seoses taasterahastu „NextGenerationEU“ vahendite kasutamise ja nende mõjuga liikmesriikide taastumisele;

| k) | suurendada komisjoni ja liikmesriikide haldussuutlikkust ning pakkuda kontrollikoja, Euroopa Prokuratuuri ja OLAFi jaoks välja piisavad eelarveread seoses taasterahastuga „NextGenerationEU“ seotud uute eelseisvate ülesannete täitmisega, et kaitsta liidu rahandust; |
| --- | --- |

k)

suurendada komisjoni ja liikmesriikide haldussuutlikkust ning pakkuda kontrollikoja, Euroopa Prokuratuuri ja OLAFi jaoks välja piisavad eelarveread seoses taasterahastuga „NextGenerationEU“ seotud uute eelseisvate ülesannete täitmisega, et kaitsta liidu rahandust;

| l) | töötada hiljemalt 2022. aasta lõpuks välja kogu eelarve ulatuses kasutamiseks kokkuvõtlik ja konkreetne soolõime metoodika sihipäraste ja mõjusate stiimulite kaudu ning järgida kontrollikoja eriaruandes soolõime kohta liidu eelarves esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

l)

töötada hiljemalt 2022. aasta lõpuks välja kogu eelarve ulatuses kasutamiseks kokkuvõtlik ja konkreetne soolõime metoodika sihipäraste ja mõjusate stiimulite kaudu ning järgida kontrollikoja eriaruandes soolõime kohta liidu eelarves esitatud soovitusi;

Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ja liidu eelarve tulemuslikkus

Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ja liidu eelarve tulemuslikkus

| 56. | märgib, et kontrollikoja iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne põhineb mitmetest komisjoni aruannetest saadud teabel; märgib, et kontrollikoda täiendab seda teavet oma auditi- ja läbivaatamistöö hiljutiste leidudega; märgib, et kontrollikoda vaatab komisjoni tulemuslikkust käsitleva teabe läbi, et teha kindlaks, kas see on usutav ja kooskõlas tema leidudega, kuid mitte selle usaldusväärsuse seisukohast; |
| --- | --- |

56.

märgib, et kontrollikoja iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne põhineb mitmetest komisjoni aruannetest saadud teabel; märgib, et kontrollikoda täiendab seda teavet oma auditi- ja läbivaatamistöö hiljutiste leidudega; märgib, et kontrollikoda vaatab komisjoni tulemuslikkust käsitleva teabe läbi, et teha kindlaks, kas see on usutav ja kooskõlas tema leidudega, kuid mitte selle usaldusväärsuse seisukohast;

| 57. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal esitas 51-st peadirektorist (või samaväärsest töötajast) 11 kokku 19 reservatsiooni ja et reservatsioonide summaarne finantsmõju oli 1 219 miljonit eurot; |
| --- | --- |

57.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal esitas 51-st peadirektorist (või samaväärsest töötajast) 11 kokku 19 reservatsiooni ja et reservatsioonide summaarne finantsmõju oli 1 219 miljonit eurot;

| 58. | rõhutab, et liidu eelarve tulemuslikkuse auditeerimine on sama oluline kui nõuetele vastavuse auditeerimine, et saada terviklik ülevaade mitte ainult kulutuste seaduslikkusest ning kulutuste mõjususest, tõhususest ja säästlikkusest, vaid ka saavutatud tulemustest ning ellu viidud prioriteetidest ja eesmärkidest; juhib tähelepanu kontrollikoja ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni arvukatele soovitustele, et komisjon peaks pöörama palju rohkem tähelepanu oma poliitika ja programmide tulemuste, tagajärgede ja mõjude hindamisele (tulemuslikkus), mitte esitama pelgalt arvud kulutatud vahendite või üksikutes programmides osalevate inimeste kohta (tõhusus); |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et liidu eelarve tulemuslikkuse auditeerimine on sama oluline kui nõuetele vastavuse auditeerimine, et saada terviklik ülevaade mitte ainult kulutuste seaduslikkusest ning kulutuste mõjususest, tõhususest ja säästlikkusest, vaid ka saavutatud tulemustest ning ellu viidud prioriteetidest ja eesmärkidest; juhib tähelepanu kontrollikoja ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni arvukatele soovitustele, et komisjon peaks pöörama palju rohkem tähelepanu oma poliitika ja programmide tulemuste, tagajärgede ja mõjude hindamisele (tulemuslikkus), mitte esitama pelgalt arvud kulutatud vahendite või üksikutes programmides osalevate inimeste kohta (tõhusus);

| 59. | märgib, et parema õigusloome lähenemisviis aitab komisjonil teha kindlaks poliitika ja programmide varasemast rakendamisest saadud õppetunnid; rõhutab, et komisjon peaks kõik rahastamisprogrammid läbi vaatama, juhib tähelepanu sellele, et kulutõhusus ja kulude-tulude analüüsid on eelarvekontrollis olulised vahendid kulutuste läbivaatamiseks; kutsub komisjoni üles lisama rohkem kvalitatiivset teavet, mis näitab rahastamisprogrammide liidu lisaväärtust; väljendab heameelt selle üle, et õiguskontrollikomitee aitab kaasa hindamiste ja mõjuhinnangute kvaliteedi paranemisele; kutsub komisjoni üles rakendama õiguskontrollikomitee soovitusi ja piisavalt põhjendama, kui märkusi ei ole arvesse võetud; |
| --- | --- |

59.

märgib, et parema õigusloome lähenemisviis aitab komisjonil teha kindlaks poliitika ja programmide varasemast rakendamisest saadud õppetunnid; rõhutab, et komisjon peaks kõik rahastamisprogrammid läbi vaatama, juhib tähelepanu sellele, et kulutõhusus ja kulude-tulude analüüsid on eelarvekontrollis olulised vahendid kulutuste läbivaatamiseks; kutsub komisjoni üles lisama rohkem kvalitatiivset teavet, mis näitab rahastamisprogrammide liidu lisaväärtust; väljendab heameelt selle üle, et õiguskontrollikomitee aitab kaasa hindamiste ja mõjuhinnangute kvaliteedi paranemisele; kutsub komisjoni üles rakendama õiguskontrollikomitee soovitusi ja piisavalt põhjendama, kui märkusi ei ole arvesse võetud;

| 60. | märgib, et seitsme eelarve jagatud täitmise teel hallatava fondi perioodi 2021–2027 ühissätete määrusele mõjuhinnangut ei koostatud, sest ühissätete määruses on sätestatud ühised normid ja rakendusmehhanismid muude poliitikavaldkondade jaoks; väljendab heameelt selle üle, et fondidega seotud määrustele olid lisatud nende endi mõjuhinnangud; märgib, et ÜPP olulised hindamised ei olnud kättesaadavad enne ÜPP reformi mõjuhinnangu koostamist; |
| --- | --- |

60.

märgib, et seitsme eelarve jagatud täitmise teel hallatava fondi perioodi 2021–2027 ühissätete määrusele mõjuhinnangut ei koostatud, sest ühissätete määruses on sätestatud ühised normid ja rakendusmehhanismid muude poliitikavaldkondade jaoks; väljendab heameelt selle üle, et fondidega seotud määrustele olid lisatud nende endi mõjuhinnangud; märgib, et ÜPP olulised hindamised ei olnud kättesaadavad enne ÜPP reformi mõjuhinnangu koostamist;

| 61. | rõhutab, et on oluline, et komisjon jätkaks programmide tulemustest järelduste tegemist ka pärast mitmeaastase finantsraamistiku perioodi lõppu, sest mõned tulemused ja mõjud võivad ilmneda alles mitu aastat pärast mitmeaastase finantsraamistiku perioodi lõppu, eriti suurte täitmata kulukohustuste summadega programmide puhul, ning lisaks need tähelepanekud ja järeldused oma aruannetesse, mida jagatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooniga; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et on oluline, et komisjon jätkaks programmide tulemustest järelduste tegemist ka pärast mitmeaastase finantsraamistiku perioodi lõppu, sest mõned tulemused ja mõjud võivad ilmneda alles mitu aastat pärast mitmeaastase finantsraamistiku perioodi lõppu, eriti suurte täitmata kulukohustuste summadega programmide puhul, ning lisaks need tähelepanekud ja järeldused oma aruannetesse, mida jagatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooniga;

| 62. | võtab teadmiseks, et kontrollikoda vaatas käesoleva aasta aruandes läbi komisjoni aruandluse finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kohta, ning on mures selle pärast, et kontrollikoda leidis, et see on keeruline ja ei ole alati selge; kutsub komisjoni üles tagama, et tema aruandlus annaks selge ülevaate normide vastaselt tehtud kulutustest, mis on korrigeeritud ja liidu eelarvesse tagastatud; |
| --- | --- |

62.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda vaatas käesoleva aasta aruandes läbi komisjoni aruandluse finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kohta, ning on mures selle pärast, et kontrollikoda leidis, et see on keeruline ja ei ole alati selge; kutsub komisjoni üles tagama, et tema aruandlus annaks selge ülevaate normide vastaselt tehtud kulutustest, mis on korrigeeritud ja liidu eelarvesse tagastatud;

| 63. | kutsub komisjoni üles võtma kontrollikoja esitatud soovituste suhtes täpsemaid järelmeetmeid ning osalema Euroopa Parlamendi usaldusväärses kontrolli- ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise protsessis, et paremini kontrollida uute rakendamismudelite ning taaste- ja vastupidavusrahastu ja reformitud ühise põllumajanduspoliitika rakendamist; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni üles võtma kontrollikoja esitatud soovituste suhtes täpsemaid järelmeetmeid ning osalema Euroopa Parlamendi usaldusväärses kontrolli- ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise protsessis, et paremini kontrollida uute rakendamismudelite ning taaste- ja vastupidavusrahastu ja reformitud ühise põllumajanduspoliitika rakendamist;

| 64. | väljendab muret kontrollikoja hinnangu pärast, et liikmesriikide seireandmed, millel põhinevad komisjoni iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ning programmide tegevusaruanded, ei ole täielikult usaldusväärsed; peab eriti kahetsusväärseks, et kontrollikoda kinnitas hinnangus iga-aastase haldus- ja tulemusaruande kohta ühtekuuluvuse valdkonnas puudusi auditeerimisasutuste töös ja probleeme, mis tuvastati seoses tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi ning regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes teatatud allesjäänud veamääradega; |
| --- | --- |

64.

väljendab muret kontrollikoja hinnangu pärast, et liikmesriikide seireandmed, millel põhinevad komisjoni iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ning programmide tegevusaruanded, ei ole täielikult usaldusväärsed; peab eriti kahetsusväärseks, et kontrollikoda kinnitas hinnangus iga-aastase haldus- ja tulemusaruande kohta ühtekuuluvuse valdkonnas puudusi auditeerimisasutuste töös ja probleeme, mis tuvastati seoses tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi ning regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes teatatud allesjäänud veamääradega;

| 65. | võtab teadmiseks komisjoni avalduse, mille kohaselt ta ei pea viima oma metoodikat vastavusse kontrollikoja kasutatava metoodikaga, kuid peab kahetsusväärseks, et selle tulemuseks on väga erinevad arvud, eelkõige konkurentsivõime valdkonnas, kus komisjoni hinnang mitmeaastase finantsraamistiku selle rubriigi maksete veariski kohta on isegi allpool kontrollikoja hinnangulist veamäära; kutsub komisjoni üles jätma kõrvale rangelt õigusliku nõude ja oma metoodika üle tõsiselt järele mõtlema, et tagada kontrollikoja ja komisjoni andmete parem võrreldavus; |
| --- | --- |

65.

võtab teadmiseks komisjoni avalduse, mille kohaselt ta ei pea viima oma metoodikat vastavusse kontrollikoja kasutatava metoodikaga, kuid peab kahetsusväärseks, et selle tulemuseks on väga erinevad arvud, eelkõige konkurentsivõime valdkonnas, kus komisjoni hinnang mitmeaastase finantsraamistiku selle rubriigi maksete veariski kohta on isegi allpool kontrollikoja hinnangulist veamäära; kutsub komisjoni üles jätma kõrvale rangelt õigusliku nõude ja oma metoodika üle tõsiselt järele mõtlema, et tagada kontrollikoja ja komisjoni andmete parem võrreldavus;

| 66. | rõhutab oma tugevaid ja korduvaid üleskutseid tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, seireks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digi- ja automatiseeritud süsteeme; nõuab tungivalt, et komisjon looks integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega; |
| --- | --- |

66.

rõhutab oma tugevaid ja korduvaid üleskutseid tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, seireks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digi- ja automatiseeritud süsteeme; nõuab tungivalt, et komisjon looks integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega;

Tulud

Tulud

| 67. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal moodustasid tulud 174,3 miljardit eurot: sellest 123 miljardit eurot (70,6 %) moodustasid kogurahvatulul põhinevad omavahendid, 19,9 miljardit eurot (11,4 %) traditsioonilised omavahendid, 17,2 miljardit eurot (9,9 %) käibemaksupõhised omavahendid, 8,2 miljardit eurot (4,7 %) liidu lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed, 3,2 miljardit eurot (1,8 %) eelmise aasta ülejääk ja 2,8 miljardit eurot (1,6 %) muud tulud; |
| --- | --- |

67.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal moodustasid tulud 174,3 miljardit eurot: sellest 123 miljardit eurot (70,6 %) moodustasid kogurahvatulul põhinevad omavahendid, 19,9 miljardit eurot (11,4 %) traditsioonilised omavahendid, 17,2 miljardit eurot (9,9 %) käibemaksupõhised omavahendid, 8,2 miljardit eurot (4,7 %) liidu lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed, 3,2 miljardit eurot (1,8 %) eelmise aasta ülejääk ja 2,8 miljardit eurot (1,6 %) muud tulud;

| 68. | märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 55 komisjoni sissenõudekorraldusest koosneva valimi, mis koostati nii, et see oleks esinduslik kõigi tuluallikate, samuti komisjoni süsteemide, kolme liikmesriigi traditsiooniliste omavahendite raamatupidamise ning eelarve peadirektoraadi ja Eurostati iga-aastaste tegevusaruannete suhtes; väljendab heameelt selle üle, et ükski valimi elementidest ei olnud mõjutatud kvantifitseeritavast veast; väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja järelduste kohaselt ei olnud tulude veatase oluline ja tuludega seotud süsteemid olid üldiselt mõjusad; |
| --- | --- |

68.

märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 55 komisjoni sissenõudekorraldusest koosneva valimi, mis koostati nii, et see oleks esinduslik kõigi tuluallikate, samuti komisjoni süsteemide, kolme liikmesriigi traditsiooniliste omavahendite raamatupidamise ning eelarve peadirektoraadi ja Eurostati iga-aastaste tegevusaruannete suhtes; väljendab heameelt selle üle, et ükski valimi elementidest ei olnud mõjutatud kvantifitseeritavast veast; väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja järelduste kohaselt ei olnud tulude veatase oluline ja tuludega seotud süsteemid olid üldiselt mõjusad;

| 69. | rõhutab, et liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite raamatupidamissüsteemides kajastamata summad ei kuulu tulude kohta esitatud kontrollikoja auditiarvamuse kohaldamisalasse; võtab teadmiseks, et kuna erinevus riigis teoreetiliselt kogumisele kuuluva impordimaksude kogusumma ja tegelikult kogutavate impordimaksude vahel (tollimaksu alalaekumine) võib mõjutada liikmesriikide kehtestatud tollimaksude summasid, on kontrollikoda teist aastat järjest hinnanud liidu meetmeid, mida on võetud alalaekumise vähendamiseks ja selle ohu leevendamiseks, et traditsioonilised omavahendid ei ole täielikud; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite raamatupidamissüsteemides kajastamata summad ei kuulu tulude kohta esitatud kontrollikoja auditiarvamuse kohaldamisalasse; võtab teadmiseks, et kuna erinevus riigis teoreetiliselt kogumisele kuuluva impordimaksude kogusumma ja tegelikult kogutavate impordimaksude vahel (tollimaksu alalaekumine) võib mõjutada liikmesriikide kehtestatud tollimaksude summasid, on kontrollikoda teist aastat järjest hinnanud liidu meetmeid, mida on võetud alalaekumise vähendamiseks ja selle ohu leevendamiseks, et traditsioonilised omavahendid ei ole täielikud;

| 70. | märgib suure murega, et kontrollikoda leidis, et 2020. aastal lõpetas komisjon oma kontrollitsükli, mis puudutas omavahenditega seotud kogurahvatulu andmeid alates 2010. aastast, mis on kümneaastane ajavahe; rõhutab, et kontrollitsükli lõpetamise tulemusena kehtestas komisjon suure hulga kogurahvatulu reservatsioone seoses liikmesriikides kasutatud konkreetsete koostamismenetlustega, mis nõudsid parandamist; märgib, et see suurendab oluliselt liikmesriikide eelarvete eelarvelist ebakindlust seoses kogurahvatulul põhineva osamaksega; on mures kontrollikoja järelduse pärast, et üleilmastumise mõju kogurahvatulule ei ole nõuetekohaselt käsitletud ja see võib mõjutada liidu tulusid; |
| --- | --- |

70.

märgib suure murega, et kontrollikoda leidis, et 2020. aastal lõpetas komisjon oma kontrollitsükli, mis puudutas omavahenditega seotud kogurahvatulu andmeid alates 2010. aastast, mis on kümneaastane ajavahe; rõhutab, et kontrollitsükli lõpetamise tulemusena kehtestas komisjon suure hulga kogurahvatulu reservatsioone seoses liikmesriikides kasutatud konkreetsete koostamismenetlustega, mis nõudsid parandamist; märgib, et see suurendab oluliselt liikmesriikide eelarvete eelarvelist ebakindlust seoses kogurahvatulul põhineva osamaksega; on mures kontrollikoja järelduse pärast, et üleilmastumise mõju kogurahvatulule ei ole nõuetekohaselt käsitletud ja see võib mõjutada liidu tulusid;

| 71. | märgib murega, et kontrollisüsteemid ei ole liidu finantshuvide kaitsmiseks piisavalt ühtlustatud peamiselt puuduste tõttu, mis võimaldavad liikmesriikidel nende rakendamise viisides oluliselt erineda; märgib, et kontrollikoda on leidnud püsivaid puudusi kontrollisüsteemide tõhususes nii komisjoni kui ka liikmesriikide tasandil, millest kõige olulisemad mõjutavad kogurahvatulu kontrollitsükli lõpetamist komisjoni poolt ja traditsiooniliste omavahendite aruannete usaldusväärsust ühes liikmesriigis; |
| --- | --- |

71.

märgib murega, et kontrollisüsteemid ei ole liidu finantshuvide kaitsmiseks piisavalt ühtlustatud peamiselt puuduste tõttu, mis võimaldavad liikmesriikidel nende rakendamise viisides oluliselt erineda; märgib, et kontrollikoda on leidnud püsivaid puudusi kontrollisüsteemide tõhususes nii komisjoni kui ka liikmesriikide tasandil, millest kõige olulisemad mõjutavad kogurahvatulu kontrollitsükli lõpetamist komisjoni poolt ja traditsiooniliste omavahendite aruannete usaldusväärsust ühes liikmesriigis;

| 72. | on mures, et vaatamata edusammudele on käibemaksu reservatsioonide ja traditsioonilisi omavahendeid puudutavate avatud punktide arv endiselt suur ning liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite raamatupidamises ja haldamises on endiselt puudusi; märgib murega, et kontrollikoda on avastanud impordiandmete süstemaatilise järelevalve puudumise ja ebapiisavalt ühtlustatud tollikontrolli liidu tasandil; |
| --- | --- |

72.

on mures, et vaatamata edusammudele on käibemaksu reservatsioonide ja traditsioonilisi omavahendeid puudutavate avatud punktide arv endiselt suur ning liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite raamatupidamises ja haldamises on endiselt puudusi; märgib murega, et kontrollikoda on avastanud impordiandmete süstemaatilise järelevalve puudumise ja ebapiisavalt ühtlustatud tollikontrolli liidu tasandil;

| 73. | märgib murega, et eelarve peadirektoraat säilitas viiendat aastat järjest reservatsiooni, mille kohaselt on liidu eelarvesse üle kantud traditsiooniliste omavahendite summad ebatäpsed, kuna aastatel 2011–2017 Hiinast imporditud tekstiilitoodete ja jalatsite väärtus on hinnatud tegelikust väiksemaks; võtab teadmiseks Euroopa Kohtu 8. märtsi 2022. aasta otsuse, milles kinnitatakse, et Ühendkuningriik ei ole täitnud oma kohustusi, kuna ei ole kohaldanud asjaomase impordi puhul tõhusaid tollikontrolli meetmeid ega teinud komisjonile kättesaadavaks traditsiooniliste omavahendite õigeid summasid; |
| --- | --- |

73.

märgib murega, et eelarve peadirektoraat säilitas viiendat aastat järjest reservatsiooni, mille kohaselt on liidu eelarvesse üle kantud traditsiooniliste omavahendite summad ebatäpsed, kuna aastatel 2011–2017 Hiinast imporditud tekstiilitoodete ja jalatsite väärtus on hinnatud tegelikust väiksemaks; võtab teadmiseks Euroopa Kohtu 8. märtsi 2022. aasta otsuse, milles kinnitatakse, et Ühendkuningriik ei ole täitnud oma kohustusi, kuna ei ole kohaldanud asjaomase impordi puhul tõhusaid tollikontrolli meetmeid ega teinud komisjonile kättesaadavaks traditsiooniliste omavahendite õigeid summasid;

| 74. | märgib, et kohus jättis osaliselt kõrvale komisjoni arvutused, kuna valitseb suur ebakindlus küsimuses, kas omavahendite summad, mida komisjon nõuab, on täpsed, ning komisjon ei ole kõnealust kogusummat õiguslikult piisavalt tõendanud; märgib, et kohus kiitis heaks meetodi, mida komisjon laekumata jäänud omavahendite summa suuruse hindamiseks rikkumise perioodi teatava osa suhtes kasutas, ning märkis, et komisjoni ülesanne on uuesti arvutada laekumata jäänud liidu omavahendite summa, mis veel tasumisele kuulub; kutsub komisjoni üles selgitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile, milles seisnesid arvutusvead ja kuidas ta kavatseb õiguslikult piisavalt parandada laekumata jäänud summa arvutamisel tehtud vead, ning teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni uute arvutuste tulemustest; |
| --- | --- |

74.

märgib, et kohus jättis osaliselt kõrvale komisjoni arvutused, kuna valitseb suur ebakindlus küsimuses, kas omavahendite summad, mida komisjon nõuab, on täpsed, ning komisjon ei ole kõnealust kogusummat õiguslikult piisavalt tõendanud; märgib, et kohus kiitis heaks meetodi, mida komisjon laekumata jäänud omavahendite summa suuruse hindamiseks rikkumise perioodi teatava osa suhtes kasutas, ning märkis, et komisjoni ülesanne on uuesti arvutada laekumata jäänud liidu omavahendite summa, mis veel tasumisele kuulub; kutsub komisjoni üles selgitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile, milles seisnesid arvutusvead ja kuidas ta kavatseb õiguslikult piisavalt parandada laekumata jäänud summa arvutamisel tehtud vead, ning teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni uute arvutuste tulemustest;

Soovitused

Soovitused

| 75. | palub komisjonil teha järgmist:






  a) | tagada tollikontrolli ühtne kohaldamine ning töötada välja ja rakendada täiemahuline analüüsi- ja koordineerimissuutlikkus liidu tasandil; |
| --- | --- | --- |

75.

palub komisjonil teha järgmist:

a)

tagada tollikontrolli ühtne kohaldamine ning töötada välja ja rakendada täiemahuline analüüsi- ja koordineerimissuutlikkus liidu tasandil;

| b) | vaadata läbi ja ajakohastada oma lähenemisviis liikmesriikide kogurahvatulu andmete kontrollimisele tulevastes mitmeaastastes tsüklites, et protsessi veelgi sujuvamaks muuta ja lühendada perioodi, mille jooksul kogurahvatulu andmed pärast tsükli lõppu avatuks jäävad; |
| --- | --- |

b)

vaadata läbi ja ajakohastada oma lähenemisviis liikmesriikide kogurahvatulu andmete kontrollimisele tulevastes mitmeaastastes tsüklites, et protsessi veelgi sujuvamaks muuta ja lühendada perioodi, mille jooksul kogurahvatulu andmed pärast tsükli lõppu avatuks jäävad;

| c) | jätkata koostöös liikmesriikidega üleilmastumise kajastamise parandamist rahvamajanduse arvepidamises, et tegeleda kogurahvatulu reservatsiooniga selles valdkonnas alates 2018. aastast, ning vajaduse korral hinnata ümber eelmiste aastate kogurahvatulu andmete kvaliteet ja teavitada eelarvepädevaid institutsioone sellest tuleneva läbivaadatud statistika võimalikust mõjust tulude eelarvele alates 2010. aastast; |
| --- | --- |

c)

jätkata koostöös liikmesriikidega üleilmastumise kajastamise parandamist rahvamajanduse arvepidamises, et tegeleda kogurahvatulu reservatsiooniga selles valdkonnas alates 2018. aastast, ning vajaduse korral hinnata ümber eelmiste aastate kogurahvatulu andmete kvaliteet ja teavitada eelarvepädevaid institutsioone sellest tuleneva läbivaadatud statistika võimalikust mõjust tulude eelarvele alates 2010. aastast;

| d) | tagada kõikide liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite kuu- ja kvartaliaruannete usaldusväärsuse, kõrvaldades nende tolli IT-süsteemi puudused, mis on seotud auditijälje puudumise, kahekordse kirjendamise ohu ja osaliste maksete ebaõige jaotamisega; |
| --- | --- |

d)

tagada kõikide liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite kuu- ja kvartaliaruannete usaldusväärsuse, kõrvaldades nende tolli IT-süsteemi puudused, mis on seotud auditijälje puudumise, kahekordse kirjendamise ohu ja osaliste maksete ebaõige jaotamisega;

| e) | võtta meetmeid e-kaubanduse ja käibemaksu kogumisega seotud kelmuste ja pettuste vastases võitluses, kasutades eelkõige arvete ja käibemaksu tasumise jälgimiseks kättesaadavate digitaalsete vahendite pakutavat lisakasu; |
| --- | --- |

e)

võtta meetmeid e-kaubanduse ja käibemaksu kogumisega seotud kelmuste ja pettuste vastases võitluses, kasutades eelkõige arvete ja käibemaksu tasumise jälgimiseks kättesaadavate digitaalsete vahendite pakutavat lisakasu;

| f) | tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme ning luues kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega; |
| --- | --- |

f)

tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme ning luues kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega;

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

| 76. | märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ moodustab liidu eelarvest 13,9 % ehk 24,1 miljardit eurot: sellest 13,6 miljardit eurot (56,4 %) kulutatakse teadusuuringutele, 3,1 miljardit eurot (12,8 %) haridusele, koolitusele, noortele ja spordile, 2,4 miljardit eurot (10,2 %) transpordile ja energeetikale, 1,6 miljardit eurot (6,5 %) kosmosele ja ülejäänu muudele meetmetele ja programmidele; tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 selle alamrubriigi kavandatud kogukulud on 142 miljardit eurot, millest oli 2020. aasta lõpuks välja makstud 104,6 miljardit eurot; |
| --- | --- |

76.

märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ moodustab liidu eelarvest 13,9 % ehk 24,1 miljardit eurot: sellest 13,6 miljardit eurot (56,4 %) kulutatakse teadusuuringutele, 3,1 miljardit eurot (12,8 %) haridusele, koolitusele, noortele ja spordile, 2,4 miljardit eurot (10,2 %) transpordile ja energeetikale, 1,6 miljardit eurot (6,5 %) kosmosele ja ülejäänu muudele meetmetele ja programmidele; tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 selle alamrubriigi kavandatud kogukulud on 142 miljardit eurot, millest oli 2020. aasta lõpuks välja makstud 104,6 miljardit eurot;

| 77. | tunnistab, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) peavad olema kesksel kohal kõigis kaalutlustes, mis on seotud konkurentsivõimega majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, kuna mõnes liikmesriigis annavad VKEd kümnest töökohast kuus ja kümnest õpipoisiõppe kohast kaheksa ning nad annavad peaaegu 60 % liidus loodud lisaväärtusest; |
| --- | --- |

77.

tunnistab, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) peavad olema kesksel kohal kõigis kaalutlustes, mis on seotud konkurentsivõimega majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, kuna mõnes liikmesriigis annavad VKEd kümnest töökohast kuus ja kümnest õpipoisiõppe kohast kaheksa ning nad annavad peaaegu 60 % liidus loodud lisaväärtusest;

| 78. | märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 133 tehingust koosneva valimi, mis koostati nii, et see oleks esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse alamrubriigi kõikide kulutuste suhtes; märgib, et kontrollikoda kontrollis ka teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi (DG RTD), sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi (DG CONNECT) ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) iga-aastastes tegevusaruannetes sisalduva sellise teabe korrektsust, mille komisjon lisas seejärel oma iga-aastasesse haldus- ja tulemusaruandesse; |
| --- | --- |

78.

märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 133 tehingust koosneva valimi, mis koostati nii, et see oleks esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse alamrubriigi kõikide kulutuste suhtes; märgib, et kontrollikoda kontrollis ka teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi (DG RTD), sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi (DG CONNECT) ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) iga-aastastes tegevusaruannetes sisalduva sellise teabe korrektsust, mille komisjon lisas seejärel oma iga-aastasesse haldus- ja tulemusaruandesse;

| 79. | märgib murega, et kontrollikoja hinnangul on veamäär 3,9 %, mis tuleneb peamiselt rahastamiskõlbmatute kuludega seotud vigadest, oluliste tõendavate dokumentide puudumisest või probleemidest hankedokumentidega seotud hanketeadete puhul; rõhutab, et kontrollikoda leidis, et seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ raames tehtud kulutused on endiselt suurema riskiga ja moodustavad peamise vigade allika; |
| --- | --- |

79.

märgib murega, et kontrollikoja hinnangul on veamäär 3,9 %, mis tuleneb peamiselt rahastamiskõlbmatute kuludega seotud vigadest, oluliste tõendavate dokumentide puudumisest või probleemidest hankedokumentidega seotud hanketeadete puhul; rõhutab, et kontrollikoda leidis, et seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ raames tehtud kulutused on endiselt suurema riskiga ja moodustavad peamise vigade allika;

| 80. | märgib murega, et personalikulud on jätkuvalt peamine vigade allikas, eelkõige teadusuuringute kulude puhul; peab kahetsusväärseks, et programmi „Horisont 2020“ raames tehtud personalikulude deklareerimise reeglid on vaatamata lihtsustamispüüdlustele endiselt keerulised; kiidab heaks mitu programmi „Horisont 2020“ raames konkreetselt VKEdele suunatud lihtsustust, näiteks kaudsete kulude, sealhulgas personalikulude kindlamääraline hüvitamine; |
| --- | --- |

80.

märgib murega, et personalikulud on jätkuvalt peamine vigade allikas, eelkõige teadusuuringute kulude puhul; peab kahetsusväärseks, et programmi „Horisont 2020“ raames tehtud personalikulude deklareerimise reeglid on vaatamata lihtsustamispüüdlustele endiselt keerulised; kiidab heaks mitu programmi „Horisont 2020“ raames konkreetselt VKEdele suunatud lihtsustust, näiteks kaudsete kulude, sealhulgas personalikulude kindlamääraline hüvitamine;

| 81. | märgib, et toetusesaajad saavad taotleda personalikulude hüvitamist ainult otsese lepingu alusel töötava füüsilise isiku täidetud ülesannete eest, samal ajal kui allhanke korras täidetavate ülesannetega seotud kulud ei ole rahastamiskõlblikud; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et VKEd, kellel ei ole piisavalt oma töötajaid, on eriti veaaltid taotlema väliskonsultandi teenuste või vabakutseliste kulude hüvitamist personalikuludena; |
| --- | --- |

81.

märgib, et toetusesaajad saavad taotleda personalikulude hüvitamist ainult otsese lepingu alusel töötava füüsilise isiku täidetud ülesannete eest, samal ajal kui allhanke korras täidetavate ülesannetega seotud kulud ei ole rahastamiskõlblikud; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et VKEd, kellel ei ole piisavalt oma töötajaid, on eriti veaaltid taotlema väliskonsultandi teenuste või vabakutseliste kulude hüvitamist personalikuludena;

| 82. | märgib, et komisjon on tõhustanud oma teavituskampaaniat, mis on suunatud veaaltitele toetusesaajatele, nagu VKEd ja esmakordsed taotlejad, kellel on piiratud kogemused ja ressursid taotlusprotsessi jaoks; märgib, et komisjon korraldas 2020. aastal kuus veebiseminari, kus osales ligikaudu 7 500 otsest osalejat; on arvamusel, et komisjon võib oma teavitustegevust veelgi laiendada; rõhutab, kui oluline on anda potentsiaalsetele taotlejatele teavet nende emakeeles, eelkõige keerukate reeglite kohta, näiteks personalikulude ja alltöövõtukulude puhul; |
| --- | --- |

82.

märgib, et komisjon on tõhustanud oma teavituskampaaniat, mis on suunatud veaaltitele toetusesaajatele, nagu VKEd ja esmakordsed taotlejad, kellel on piiratud kogemused ja ressursid taotlusprotsessi jaoks; märgib, et komisjon korraldas 2020. aastal kuus veebiseminari, kus osales ligikaudu 7 500 otsest osalejat; on arvamusel, et komisjon võib oma teavitustegevust veelgi laiendada; rõhutab, kui oluline on anda potentsiaalsetele taotlejatele teavet nende emakeeles, eelkõige keerukate reeglite kohta, näiteks personalikulude ja alltöövõtukulude puhul;

| 83. | tuletab meelde, et komisjon on püstitanud eesmärgi suurendada liidu rolli kosmosesektori juhtiva osalejana mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 ajal; rõhutab VKEde ja idufirmade tähtsust kosmosepoliitika kõigis aspektides, eelkõige kanderakettide taristu, rakettide, satelliitide ning eel- ja järelteenuste valdkonnas; tunneb muret kosmosepoliitika valdkonnas algatatud hankemenetluste pärast, eelkõige seoses liidu satelliitsidesüsteemiga, kus VKEd kõrvale tõrjuti, tekitades erakordselt suure koormuse, mida ükski väikeettevõte ei suudaks täita; palub komisjonil anda ülevaade a) kõigi 2020. aasta hankemenetluste tulemustest, b) kui palju hankeid võitsid osaliselt või täielikult VKEd või idufirmad, c) kui palju hankeid võideti ilma VKEde või idufirmade osaluseta, d) kui palju hankeid võitsid suurettevõtted ja e) kõigist 2020. aastal tehtud hangetest, mille käigus VKEd jäeti hanke ülesehituse tõttu kõrvale; |
| --- | --- |

83.

tuletab meelde, et komisjon on püstitanud eesmärgi suurendada liidu rolli kosmosesektori juhtiva osalejana mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 ajal; rõhutab VKEde ja idufirmade tähtsust kosmosepoliitika kõigis aspektides, eelkõige kanderakettide taristu, rakettide, satelliitide ning eel- ja järelteenuste valdkonnas; tunneb muret kosmosepoliitika valdkonnas algatatud hankemenetluste pärast, eelkõige seoses liidu satelliitsidesüsteemiga, kus VKEd kõrvale tõrjuti, tekitades erakordselt suure koormuse, mida ükski väikeettevõte ei suudaks täita; palub komisjonil anda ülevaade a) kõigi 2020. aasta hankemenetluste tulemustest, b) kui palju hankeid võitsid osaliselt või täielikult VKEd või idufirmad, c) kui palju hankeid võideti ilma VKEde või idufirmade osaluseta, d) kui palju hankeid võitsid suurettevõtted ja e) kõigist 2020. aastal tehtud hangetest, mille käigus VKEd jäeti hanke ülesehituse tõttu kõrvale;

| 84. | juhib tähelepanu asjaolule, et umbes 20 % kogu programmi „Horisont 2020“ valdkonna järelaudititest viib läbi teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ühine audititalitus ja 80 % viivad tema nimel läbi eraaudiitorfirmad; märgib murega, et kontrollikoda leidis, et valimi moodustamine auditeeritud kuluaruannete tasandil ei olnud alati kooskõlas kehtestatud menetlustega; rõhutab, et vaatamata komisjoni tehtud täiustustele võib esinduslik veamäär olla näidatud tegelikust väiksemana; väljendab muret selle pärast, et ühise audititalituse järelauditites esineb endiselt puudusi; |
| --- | --- |

84.

juhib tähelepanu asjaolule, et umbes 20 % kogu programmi „Horisont 2020“ valdkonna järelaudititest viib läbi teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ühine audititalitus ja 80 % viivad tema nimel läbi eraaudiitorfirmad; märgib murega, et kontrollikoda leidis, et valimi moodustamine auditeeritud kuluaruannete tasandil ei olnud alati kooskõlas kehtestatud menetlustega; rõhutab, et vaatamata komisjoni tehtud täiustustele võib esinduslik veamäär olla näidatud tegelikust väiksemana; väljendab muret selle pärast, et ühise audititalituse järelauditites esineb endiselt puudusi;

| 85. | peab kahetsusväärseks, et teadusuuringute tipptase on liikmesriigiti jätkuvalt väga erinev; märgib, et uuringutes on soovitatud, et madalama taseme institutsioonide teadlasi, eksperte ja teisi riiklikke osalejaid tuleks innustada aktiivselt osalema teadusuuringute ühisrühmades, kuhu kuuluvad kõrgeima taseme teadlased ja institutsioonid; on teadlik, et peamine vastutus lasub liikmesriikidel ja nende investeeringutel haridusse, kuid rõhutab, et komisjon saab kaasa aidata tipptasemel teadmiste levitamisele; väljendab heameelt programmi „Euroopa horisont“ tegevuse laiendamiseks mõeldud eelarve suurendamise üle; |
| --- | --- |

85.

peab kahetsusväärseks, et teadusuuringute tipptase on liikmesriigiti jätkuvalt väga erinev; märgib, et uuringutes on soovitatud, et madalama taseme institutsioonide teadlasi, eksperte ja teisi riiklikke osalejaid tuleks innustada aktiivselt osalema teadusuuringute ühisrühmades, kuhu kuuluvad kõrgeima taseme teadlased ja institutsioonid; on teadlik, et peamine vastutus lasub liikmesriikidel ja nende investeeringutel haridusse, kuid rõhutab, et komisjon saab kaasa aidata tipptasemel teadmiste levitamisele; väljendab heameelt programmi „Euroopa horisont“ tegevuse laiendamiseks mõeldud eelarve suurendamise üle;

| 86. | võtab teadmiseks, et seitsmenda raamprogrammi audititöö on lõpule viidud; peab kahetsusväärseks, et teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ja sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi iga-aastased tegevusaruanded kinnitavad, et seitsmenda raamprogrammi kumulatiivne allesjäänud veamäär on üle 2 %; tunnistab, et 2019. aastal vähese tähtsusega abi eeskirjaga kehtestatud rahaliste reservatsioonide künnise tõttu ei teatanud kumbki peadirektoraat kvantifitseeritud reservatsioonist; |
| --- | --- |

86.

võtab teadmiseks, et seitsmenda raamprogrammi audititöö on lõpule viidud; peab kahetsusväärseks, et teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ja sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi iga-aastased tegevusaruanded kinnitavad, et seitsmenda raamprogrammi kumulatiivne allesjäänud veamäär on üle 2 %; tunnistab, et 2019. aastal vähese tähtsusega abi eeskirjaga kehtestatud rahaliste reservatsioonide künnise tõttu ei teatanud kumbki peadirektoraat kvantifitseeritud reservatsioonist;

| 87. | märgib murega, et seoses programmiga „Horisont 2020“ teatas teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat eeldatavast esinduslikust veamäärast 2,95 % kõigis peadirektoraatides ja teistes liidu asutustes, kes haldavad liidu teadusuuringute kulusid; võtab teadmiseks, et allesjäänud veamäär on teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi puhul 2,24 % ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi puhul 2,20 %; märgib murega, et komisjon ei pea vajalikuks reservatsiooni tegemist programmi „Horisont 2020“ kulutuste kohta; võtab teadmiseks, et rakendusasutused püüavad anda piisava kindluse vahemikus 2–5 % vigade esinemise riski kohta; |
| --- | --- |

87.

märgib murega, et seoses programmiga „Horisont 2020“ teatas teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat eeldatavast esinduslikust veamäärast 2,95 % kõigis peadirektoraatides ja teistes liidu asutustes, kes haldavad liidu teadusuuringute kulusid; võtab teadmiseks, et allesjäänud veamäär on teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi puhul 2,24 % ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi puhul 2,20 %; märgib murega, et komisjon ei pea vajalikuks reservatsiooni tegemist programmi „Horisont 2020“ kulutuste kohta; võtab teadmiseks, et rakendusasutused püüavad anda piisava kindluse vahemikus 2–5 % vigade esinemise riski kohta;

| 88. | tunneb heameelt kontrollikoja aruande üle programmi „Erasmus+“ tulemuslikkuse kohta, mis 2020. aasta haldus- ja tulemusaruande, 2022. aasta eelarveprojekti programmide tegevusaruannete ning peamiste hinnangute ja muude aruannete põhjal moodustab 13,3 % mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi 2020. aasta lõpuks tehtud kogumaksetest; |
| --- | --- |

88.

tunneb heameelt kontrollikoja aruande üle programmi „Erasmus+“ tulemuslikkuse kohta, mis 2020. aasta haldus- ja tulemusaruande, 2022. aasta eelarveprojekti programmide tegevusaruannete ning peamiste hinnangute ja muude aruannete põhjal moodustab 13,3 % mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi 2020. aasta lõpuks tehtud kogumaksetest;

| 89. | tunneb heameelt kontrollikoja hinnangu üle, et programmi „Erasmus+“ ulatus ja maht on loonud lisaväärtust ning et võrreldes eelmiste programmidega on selle tõhusust lihtsustamise teel suurendatud; juhib tähelepanu kontrollikoja seisukohale, et komisjon ei ole võtnud programmi „Erasmus+“ kõikides aspektides arvesse soolist võrdõiguslikkust ning et programmi „Erasmus+“ tegevusaruandes ei esitatud rahalist hinnangut programmi panuse kohta soolise võrdõiguslikkuse edendamisse; tuletab meelde, et kuigi uurimisvaldkondade vahel on olulisi soolisi erinevusi, on 58 % programmis osalejate koguarvust naised; |
| --- | --- |

89.

tunneb heameelt kontrollikoja hinnangu üle, et programmi „Erasmus+“ ulatus ja maht on loonud lisaväärtust ning et võrreldes eelmiste programmidega on selle tõhusust lihtsustamise teel suurendatud; juhib tähelepanu kontrollikoja seisukohale, et komisjon ei ole võtnud programmi „Erasmus+“ kõikides aspektides arvesse soolist võrdõiguslikkust ning et programmi „Erasmus+“ tegevusaruandes ei esitatud rahalist hinnangut programmi panuse kohta soolise võrdõiguslikkuse edendamisse; tuletab meelde, et kuigi uurimisvaldkondade vahel on olulisi soolisi erinevusi, on 58 % programmis osalejate koguarvust naised;

| 90. | märgib murega, et naisteadlased on programmis „Horisont 2020“ alaesindatud, moodustades vaid 36 % teadlastest (28 % Euroopa Teadusnõukogu projektides, 42 % Marie Skłodowska-Curie nimelistes toetustes ja 31 % programmi muudes osades); |
| --- | --- |

90.

märgib murega, et naisteadlased on programmis „Horisont 2020“ alaesindatud, moodustades vaid 36 % teadlastest (28 % Euroopa Teadusnõukogu projektides, 42 % Marie Skłodowska-Curie nimelistes toetustes ja 31 % programmi muudes osades);

| 91. | tunnustab asjaolu, et 2020. aasta Nobeli keemiapreemia anti programmi „Horisont 2020“ raames rahastatud teadlasele, kes oli selle programmi raames rahastatud osalejatest kümnes, kellele on seni antud Nobeli preemia; |
| --- | --- |

91.

tunnustab asjaolu, et 2020. aasta Nobeli keemiapreemia anti programmi „Horisont 2020“ raames rahastatud teadlasele, kes oli selle programmi raames rahastatud osalejatest kümnes, kellele on seni antud Nobeli preemia;

| 92. | märgib, et 2020. aastal rahastati Euroopa Teadusnõukogu programmi „Horisont 2020“ kaudu 1 173 projekti ja 1 255 juhtivteadlast; märgib samuti, et vastuvõtvate asutuste hulgas on praegu asutusi 25 liikmesriigist ja juhtivteadlaste hulgas on 23 liikmesriigi kodanikud; märgib lisaks, et alates 2014. aastast on Marie Skłodowska-Curie meetmega toetatud ligikaudu 69 000 teadlase liikuvust ja koolitust, ületades seega meetme eesmärgi, milleks oli 65 000 teadlast; |
| --- | --- |

92.

märgib, et 2020. aastal rahastati Euroopa Teadusnõukogu programmi „Horisont 2020“ kaudu 1 173 projekti ja 1 255 juhtivteadlast; märgib samuti, et vastuvõtvate asutuste hulgas on praegu asutusi 25 liikmesriigist ja juhtivteadlaste hulgas on 23 liikmesriigi kodanikud; märgib lisaks, et alates 2014. aastast on Marie Skłodowska-Curie meetmega toetatud ligikaudu 69 000 teadlase liikuvust ja koolitust, ületades seega meetme eesmärgi, milleks oli 65 000 teadlast;

| 93. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa ühendamise rahastu raames on kasutusele võetud digiteenuste taristud, mis tagavad kodanikele, ettevõtjatele ja ametiasutustele ELis internetipõhiste teenuste piiriülese koostalitlusvõime; rõhutab, et peaaegu 630 miljonit eurot on investeeritud konkreetsete digiteenuste, nagu e-tervise, avalike avaandmete, e-identimise ja küberturvalisuse kogu liitu hõlmavasse koostalitlusvõimesse; |
| --- | --- |

93.

tunneb heameelt selle üle, et Euroopa ühendamise rahastu raames on kasutusele võetud digiteenuste taristud, mis tagavad kodanikele, ettevõtjatele ja ametiasutustele ELis internetipõhiste teenuste piiriülese koostalitlusvõime; rõhutab, et peaaegu 630 miljonit eurot on investeeritud konkreetsete digiteenuste, nagu e-tervise, avalike avaandmete, e-identimise ja küberturvalisuse kogu liitu hõlmavasse koostalitlusvõimesse;

| 94. | rõhutab, kui oluline on investeerida säästvatesse transpordivõrkudesse, et võimaldada vajalikku üleminekut säästvamatele transpordiliikidele; ergutab 2021.–2027. aasta Euroopa ühendamise rahastut püüdma jäljendada Euroopa ühendamise rahastuga saavutatud suuri tulemusi; märgib, et toetusesaajate teadlikkust Euroopa ühendamise rahastu rahastamiskõlblikkuse reeglitest tuleb suurendada; |
| --- | --- |

94.

rõhutab, kui oluline on investeerida säästvatesse transpordivõrkudesse, et võimaldada vajalikku üleminekut säästvamatele transpordiliikidele; ergutab 2021.–2027. aasta Euroopa ühendamise rahastut püüdma jäljendada Euroopa ühendamise rahastuga saavutatud suuri tulemusi; märgib, et toetusesaajate teadlikkust Euroopa ühendamise rahastu rahastamiskõlblikkuse reeglitest tuleb suurendada;

| 95. | väljendab heameelt asjaolu üle, et perioodil 2014–2020 eraldati Euroopa ühendamise rahastu transpordivaldkonna kaasrahastamiseks 959 meetmele 23,03 miljardit eurot, ning et tegeledes üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) nii põhi- kui ka üldvõrgu taristuga, keskendus programm toetuse andmisel põhivõrgule ja rohkem kui 170-le lõigule selles; |
| --- | --- |

95.

väljendab heameelt asjaolu üle, et perioodil 2014–2020 eraldati Euroopa ühendamise rahastu transpordivaldkonna kaasrahastamiseks 959 meetmele 23,03 miljardit eurot, ning et tegeledes üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) nii põhi- kui ka üldvõrgu taristuga, keskendus programm toetuse andmisel põhivõrgule ja rohkem kui 170-le lõigule selles;

Soovitused

Soovitused

| 96. | palub komisjonil teha järgmist:






  a) | laiendada finantsaruandeid käsitlevate tõendite kohaldamisala, et hõlmata uue teadusuuringute raamprogrammi „Euroopa horisont“ ühikuhindade kategooriad, tõstmaks ühikuhindades esinevate vigade avastamise ja parandamise taset; nõuab programmi „Euroopa horisont“ personalikulusid käsitlevate reeglite lihtsustamist; |
| --- | --- | --- |

96.

palub komisjonil teha järgmist:

a)

laiendada finantsaruandeid käsitlevate tõendite kohaldamisala, et hõlmata uue teadusuuringute raamprogrammi „Euroopa horisont“ ühikuhindade kategooriad, tõstmaks ühikuhindades esinevate vigade avastamise ja parandamise taset; nõuab programmi „Euroopa horisont“ personalikulusid käsitlevate reeglite lihtsustamist;

| b) | rakendada meetmeid, sealhulgas vaadata korrapäraselt läbi finantsaruannetes esinevate vigade peamised põhjused, anda suuniseid keerukates küsimustes, nagu alltöövõtu reeglid, ning korraldada teavituskampaaniaid, et vähendada programmi „Horisont 2020“ veamäära; |
| --- | --- |

b)

rakendada meetmeid, sealhulgas vaadata korrapäraselt läbi finantsaruannetes esinevate vigade peamised põhjused, anda suuniseid keerukates küsimustes, nagu alltöövõtu reeglid, ning korraldada teavituskampaaniaid, et vähendada programmi „Horisont 2020“ veamäära;

| c) | parandada veelgi järelauditite kvaliteeti, kõrvaldades puudused valimi koostamise menetlustes kuludeklaratsioonide tasandil, ja kohaldada parandusi programmi „Euroopa horisont“ vigade arvutamise meetodis; |
| --- | --- |

c)

parandada veelgi järelauditite kvaliteeti, kõrvaldades puudused valimi koostamise menetlustes kuludeklaratsioonide tasandil, ja kohaldada parandusi programmi „Euroopa horisont“ vigade arvutamise meetodis;

| d) | jätkata tööd selle nimel, et saavutada selles kuluvaldkonnas veamäär alla 2 %; |
| --- | --- |

d)

jätkata tööd selle nimel, et saavutada selles kuluvaldkonnas veamäär alla 2 %;

| e) | lihtsustada reegleid ja menetlusi, töötada välja kohustuslikud koolitused ja praktiline teave taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid VKEde, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmade jaoks; töötada välja digitaalne kogumik Euroopa VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks, et pakkuda regulatiivset teavet töökohtade ja majanduskasvu võimaluste toetamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku ning taaste- ja vastupidavusrahastu raames, sarnaselt portaali Access2Markets tööriistaga Trade Assistant; |
| --- | --- |

e)

lihtsustada reegleid ja menetlusi, töötada välja kohustuslikud koolitused ja praktiline teave taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid VKEde, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmade jaoks; töötada välja digitaalne kogumik Euroopa VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks, et pakkuda regulatiivset teavet töökohtade ja majanduskasvu võimaluste toetamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku ning taaste- ja vastupidavusrahastu raames, sarnaselt portaali Access2Markets tööriistaga Trade Assistant;

| f) | kasutada paremat lähenemisviisi soolisele tasakaalule seoses programmi „Euroopa horisont“ vahenditest toetusesaajatega ja geograafilisele tasakaalule alaesindatud liikmesriikidest ning toetada paremini teadusuuringuid ja koostööd kõikide liikmesriikide ülikoolides; anda parlamendile aru programmis osalevate mees- ja naisteadlaste osakaalu kohta; |
| --- | --- |

f)

kasutada paremat lähenemisviisi soolisele tasakaalule seoses programmi „Euroopa horisont“ vahenditest toetusesaajatega ja geograafilisele tasakaalule alaesindatud liikmesriikidest ning toetada paremini teadusuuringuid ja koostööd kõikide liikmesriikide ülikoolides; anda parlamendile aru programmis osalevate mees- ja naisteadlaste osakaalu kohta;

| g) | tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme, ning luua kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimeline süsteem, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega; |
| --- | --- |

g)

tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme, ning luua kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimeline süsteem, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega;

| h) | hallata ootusi realistlike ja saavutatavate eesmärkide ja sihtide seadmise abil; on seisukohal, et uus tugevdatud ELi noortegarantii peaks positiivsemalt mõjutama noorte juurdepääsu tööturule; kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega paremat koostööd, et arendada programmi „Erasmus+“ kutsealase koolituse, eriti teatavate tehniliste erialade, käsitööliste jne jaoks; kutsub komisjoni üles ergutama Ühendkuningriiki Erasmuse programmiga taasühinema; nõuab ka üliõpilas- ja teadusvahetuste arendamist idapartnerluse riikidega, eriti Ukrainaga; suurendada veelgi oma tegevuse ulatust, et parandada juurdepääsu tipptasemel teadusele kogu liidus, ja anda sellest aru eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile; |
| --- | --- |

h)

hallata ootusi realistlike ja saavutatavate eesmärkide ja sihtide seadmise abil; on seisukohal, et uus tugevdatud ELi noortegarantii peaks positiivsemalt mõjutama noorte juurdepääsu tööturule; kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega paremat koostööd, et arendada programmi „Erasmus+“ kutsealase koolituse, eriti teatavate tehniliste erialade, käsitööliste jne jaoks; kutsub komisjoni üles ergutama Ühendkuningriiki Erasmuse programmiga taasühinema; nõuab ka üliõpilas- ja teadusvahetuste arendamist idapartnerluse riikidega, eriti Ukrainaga; suurendada veelgi oma tegevuse ulatust, et parandada juurdepääsu tipptasemel teadusele kogu liidus, ja anda sellest aru eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile;

| i) | luua turismi jaoks uus eelarverida, et toetada COVID-19 kriisi tõttu raskelt kannatanud sektori taastumist, muutes selle tulevikus vastupidavaks, digitaliseerituks ja kestlikuks; |
| --- | --- |

i)

luua turismi jaoks uus eelarverida, et toetada COVID-19 kriisi tõttu raskelt kannatanud sektori taastumist, muutes selle tulevikus vastupidavaks, digitaliseerituks ja kestlikuks;

| j) | jätkata meetmete võtmist COVID-19 eest kaitsvate vaktsiinide ühisostmiseks, mis võimaldab säästa ja arendab liidu suveräänset autonoomiat tervishoiu valdkonnas ning mida saab laiendada teistele valdkondadele, nagu energeetika, pooljuhid või haruldased muldmetallid; |
| --- | --- |

j)

jätkata meetmete võtmist COVID-19 eest kaitsvate vaktsiinide ühisostmiseks, mis võimaldab säästa ja arendab liidu suveräänset autonoomiat tervishoiu valdkonnas ning mida saab laiendada teistele valdkondadele, nagu energeetika, pooljuhid või haruldased muldmetallid;

| k) | tagada, et programmile „Euroopa horisont“ ja selle sammastele, üleeuroopalist huvi pakkuvatele tähtsatele projektidele ja muudele rahastamisvahenditele ja -projektidele on kättesaadavad piisavad vahendid ka seoses töökohtade loomisega, tagades koostoime riiklike taastekavadega, et edendada teadusuuringuid ja töötada välja majanduskasvu strateegia ning algatada uusi liidu partnerlusi sellistes valdkondades nagu saastevaba vesinik, kütuseelemendid, tuuleenergia, elektervedu, päikesekiirgusest toodetud elektrienergia, robootika, droonid, 3D-printerite akud, keskkonnahoidlik lennundus, raudtee, ühendatud ja automatiseeritud liikuvus, heiteta maantee- ja veetransport ning mitmesugused digitehnoloogiad, eelkõige 2021.–2022. aasta tööprogrammi jaoks, ning väljendab heameelt programmi „Euroopa horisont“ sellealaste edusammude üle; rõhutab vajadust toetada projekte, mis aitavad eelkõige kaasa tulevikukindlale, kestlikule, arukale, konkurentsivõimelisele, taskukohasele ja kliimasõbralikule Euroopa transpordivõrgule; |
| --- | --- |

k)

tagada, et programmile „Euroopa horisont“ ja selle sammastele, üleeuroopalist huvi pakkuvatele tähtsatele projektidele ja muudele rahastamisvahenditele ja -projektidele on kättesaadavad piisavad vahendid ka seoses töökohtade loomisega, tagades koostoime riiklike taastekavadega, et edendada teadusuuringuid ja töötada välja majanduskasvu strateegia ning algatada uusi liidu partnerlusi sellistes valdkondades nagu saastevaba vesinik, kütuseelemendid, tuuleenergia, elektervedu, päikesekiirgusest toodetud elektrienergia, robootika, droonid, 3D-printerite akud, keskkonnahoidlik lennundus, raudtee, ühendatud ja automatiseeritud liikuvus, heiteta maantee- ja veetransport ning mitmesugused digitehnoloogiad, eelkõige 2021.–2022. aasta tööprogrammi jaoks, ning väljendab heameelt programmi „Euroopa horisont“ sellealaste edusammude üle; rõhutab vajadust toetada projekte, mis aitavad eelkõige kaasa tulevikukindlale, kestlikule, arukale, konkurentsivõimelisele, taskukohasele ja kliimasõbralikule Euroopa transpordivõrgule;

| l) | esitada uus tulemustele suunatud mehhanism, mis hõlmaks lühiajalist, keskpikka ja pikaajalist planeerimist ning tehnilist abi, samuti tugevdada seost rahastamise ja projekti vahe-eesmärkide saavutamise vahel, eesmärgiga suurendada liidu fondide lisaväärtust ja tagada, et liikmesriigid täidavad 2030. aastaks TEN-T põhi- ja 2050. aastaks üldvõrkude lõpuleviimiseks seatud eesmärgid; |
| --- | --- |

l)

esitada uus tulemustele suunatud mehhanism, mis hõlmaks lühiajalist, keskpikka ja pikaajalist planeerimist ning tehnilist abi, samuti tugevdada seost rahastamise ja projekti vahe-eesmärkide saavutamise vahel, eesmärgiga suurendada liidu fondide lisaväärtust ja tagada, et liikmesriigid täidavad 2030. aastaks TEN-T põhi- ja 2050. aastaks üldvõrkude lõpuleviimiseks seatud eesmärgid;

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

| 97. | märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ moodustab liidu eelarvest 34,3 % ehk 59,5 miljardit eurot: sellest 32,4 miljardit eurot (54,5 %) kulutatakse Euroopa Regionaalarengu Fondile (ERF), 10,2 miljardit eurot (17,1 %) Ühtekuuluvusfondile, 14,7 miljardit eurot (24,7 %) Euroopa Sotsiaalfondile ning 2,2 miljardit eurot (3,7 %) muudele meetmetele; |
| --- | --- |

97.

märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ moodustab liidu eelarvest 34,3 % ehk 59,5 miljardit eurot: sellest 32,4 miljardit eurot (54,5 %) kulutatakse Euroopa Regionaalarengu Fondile (ERF), 10,2 miljardit eurot (17,1 %) Ühtekuuluvusfondile, 14,7 miljardit eurot (24,7 %) Euroopa Sotsiaalfondile ning 2,2 miljardit eurot (3,7 %) muudele meetmetele;

| 98. | tuletab meelde mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kulutuste olulist rolli, sest see alamrubriik keskendub ELi eri liikmesriikide ja piirkondade arenguerinevuste vähendamisele ning kõigi piirkondade konkurentsivõime parandamisele; |
| --- | --- |

98.

tuletab meelde mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kulutuste olulist rolli, sest see alamrubriik keskendub ELi eri liikmesriikide ja piirkondade arenguerinevuste vähendamisele ning kõigi piirkondade konkurentsivõime parandamisele;

| 99. | märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 227 tehingust koosneva valimi, mis on koostatud nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse alamrubriigi kõigi kulutuste suhtes; märgib, et kontrollikoda kontrollis ka regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes ja komisjoni iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes sisalduva teabe korrektsust; |
| --- | --- |

99.

märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 227 tehingust koosneva valimi, mis on koostatud nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse alamrubriigi kõigi kulutuste suhtes; märgib, et kontrollikoda kontrollis ka regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes ja komisjoni iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes sisalduva teabe korrektsust;

| 100. | märgib murega, et võttes arvesse auditeerimisasutuste varem tuvastatud vigu ja programmiasutuste tehtud parandusi, on kontrollikoja hinnangul veamäär 3,5 %, mis ületab olulisuse piirmäära; tunneb heameelt, et see tähendab siiski veamäära vähenemist võrreldes 2019. aasta aruandes teatatud 4,4 % veamääraga; võtab teadmiseks, et avastatud vead on seotud rahastamiskõlbmatute kulude, riigihangete, raamatupidamis- ja arvutusvigade, riigiabi ja tõendavate dokumentide puudumisega; |
| --- | --- |

100.

märgib murega, et võttes arvesse auditeerimisasutuste varem tuvastatud vigu ja programmiasutuste tehtud parandusi, on kontrollikoja hinnangul veamäär 3,5 %, mis ületab olulisuse piirmäära; tunneb heameelt, et see tähendab siiski veamäära vähenemist võrreldes 2019. aasta aruandes teatatud 4,4 % veamääraga; võtab teadmiseks, et avastatud vead on seotud rahastamiskõlbmatute kulude, riigihangete, raamatupidamis- ja arvutusvigade, riigiabi ja tõendavate dokumentide puudumisega;

| 101. | võtab suure murega teadmiseks, et 2020. aasta siseturu tulemustabelis esitatud riigihangete kohta käivate andmete kohaselt oli ainult ühe pakkujaga sõlmitud lepingute osakaal eriti murettekitav: 19 liikmesriiki saavutasid 20 % künnise või ületasid selle ning kuues liikmesriigis (Tšehhi, Kreeka, Ungari, Poola, Rumeenia, Sloveenia) oli osakaal vahemikus 39–51 %; märgib, et selliste hankemenetluste osakaal, mille puhul jõuti äriühinguga kokkuleppele ilma pakkumiskutseta, saavutas 10 % künnise või ületas selle kaheksas liikmesriigis ja neljas neist (Bulgaaria, Küpros, Rumeenia, Sloveenia) jõudis see 22–29 %-ni; märgib, et pärast pakkumiskutset sõlmitud lepingute osakaal, mille nimi ja tingimused ei olnud selged, ületas 3 % künnise kümnes liikmesriigis, kusjuures neljas liikmesriigis (Belgia, Bulgaaria, Malta ja Sloveenia) moodustasid need 8–9 %; |
| --- | --- |

101.

võtab suure murega teadmiseks, et 2020. aasta siseturu tulemustabelis esitatud riigihangete kohta käivate andmete kohaselt oli ainult ühe pakkujaga sõlmitud lepingute osakaal eriti murettekitav: 19 liikmesriiki saavutasid 20 % künnise või ületasid selle ning kuues liikmesriigis (Tšehhi, Kreeka, Ungari, Poola, Rumeenia, Sloveenia) oli osakaal vahemikus 39–51 %; märgib, et selliste hankemenetluste osakaal, mille puhul jõuti äriühinguga kokkuleppele ilma pakkumiskutseta, saavutas 10 % künnise või ületas selle kaheksas liikmesriigis ja neljas neist (Bulgaaria, Küpros, Rumeenia, Sloveenia) jõudis see 22–29 %-ni; märgib, et pärast pakkumiskutset sõlmitud lepingute osakaal, mille nimi ja tingimused ei olnud selged, ületas 3 % künnise kümnes liikmesriigis, kusjuures neljas liikmesriigis (Belgia, Bulgaaria, Malta ja Sloveenia) moodustasid need 8–9 %;

| 102. | tunneb nende tähelepanekute pärast sügavat muret, kuna need osutavad tõsistele ja süsteemsetele puudustele mitme liikmesriigi riigihankemenetlustes, mis tõenäoliselt mõjutavad ka liidu vahendite haldamist ja kasutamist; võtab sellega seoses teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku Ungaris läbi viidud varajase ennetava süsteemiauditi kohta, mille eesmärk oli kontrollida riigihangete juhtimiskontrollide sobivust ja mille tulemusel tehti kõigi asjaomaste lepingute puhul 10 %-line kindlamääraline finantskorrektsioon, mis hõlmas nelja-aastast perioodi ja mille summa oli ligikaudu 770 000 000 eurot; |
| --- | --- |

102.

tunneb nende tähelepanekute pärast sügavat muret, kuna need osutavad tõsistele ja süsteemsetele puudustele mitme liikmesriigi riigihankemenetlustes, mis tõenäoliselt mõjutavad ka liidu vahendite haldamist ja kasutamist; võtab sellega seoses teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku Ungaris läbi viidud varajase ennetava süsteemiauditi kohta, mille eesmärk oli kontrollida riigihangete juhtimiskontrollide sobivust ja mille tulemusel tehti kõigi asjaomaste lepingute puhul 10 %-line kindlamääraline finantskorrektsioon, mis hõlmas nelja-aastast perioodi ja mille summa oli ligikaudu 770 000 000 eurot;

| 103. | tunneb muret selle pärast, et 72 % vigadest tulenevad rahastamiskõlbmatutest projektidest ja kuludest ning 27 % siseturureeglite rikkumisest (eelkõige riigiabi reeglite eiramisest); märgib, et viis projekti rikkusid liidu riigiabi norme; võtab teadmiseks, et kontrollikoda on seisukohal, et kaks projekti ei oleks pidanud saama liidult ja/või liikmesriigilt avaliku sektori vahendeid; rõhutab, et need projektid moodustasid hinnangulisest veamäärast 1,0 protsendipunkti; |
| --- | --- |

103.

tunneb muret selle pärast, et 72 % vigadest tulenevad rahastamiskõlbmatutest projektidest ja kuludest ning 27 % siseturureeglite rikkumisest (eelkõige riigiabi reeglite eiramisest); märgib, et viis projekti rikkusid liidu riigiabi norme; võtab teadmiseks, et kontrollikoda on seisukohal, et kaks projekti ei oleks pidanud saama liidult ja/või liikmesriigilt avaliku sektori vahendeid; rõhutab, et need projektid moodustasid hinnangulisest veamäärast 1,0 protsendipunkti;

| 104. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal viidi edukalt lõpule Euroopa ühendamise rahastu 2019. aasta mitmeaastane projektikonkurss, mille käigus valiti välja 125 projekti toetuste kogusummaga üle 2 miljardi euro; märgib, et üle 90 % Euroopa ühendamise rahastu toetustest eraldati projektidele, mis peaksid saavutama kliimaga seotud eesmärgid, eelkõige raudtee, siseveeteede ja meresadamate taristute ning alternatiivsete kütuste taristute kasutuselevõtu; |
| --- | --- |

104.

tunneb heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal viidi edukalt lõpule Euroopa ühendamise rahastu 2019. aasta mitmeaastane projektikonkurss, mille käigus valiti välja 125 projekti toetuste kogusummaga üle 2 miljardi euro; märgib, et üle 90 % Euroopa ühendamise rahastu toetustest eraldati projektidele, mis peaksid saavutama kliimaga seotud eesmärgid, eelkõige raudtee, siseveeteede ja meresadamate taristute ning alternatiivsete kütuste taristute kasutuselevõtu;

| 105. | võtab teadmiseks, et regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat on teatanud kaalutud keskmisest veamäärast 2,1 % ja maksimummäärast 2,6 % ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat teatas kaalutud keskmisest veamäärast 1,4 % ja maksimummäärast 1,9 %; juhib tähelepanu sellele, et kontrollikoja hinnangul ei võtnud tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat täielikult arvesse võimalikke vigu peale nende, mis avastati, mille puhul oleks maksimummäär olnud 2,1 %; rõhutab kontrollikoja järeldust, et komisjoni esitatud üldist allesjäänud veamäära tuleks pidada miinimummääraks; tõstab esile, et tulevased parandused ei pruugi olla piisavad, tagamaks, et lõpetamisel ei jääks olulist veamäära; |
| --- | --- |

105.

võtab teadmiseks, et regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat on teatanud kaalutud keskmisest veamäärast 2,1 % ja maksimummäärast 2,6 % ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat teatas kaalutud keskmisest veamäärast 1,4 % ja maksimummäärast 1,9 %; juhib tähelepanu sellele, et kontrollikoja hinnangul ei võtnud tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat täielikult arvesse võimalikke vigu peale nende, mis avastati, mille puhul oleks maksimummäär olnud 2,1 %; rõhutab kontrollikoja järeldust, et komisjoni esitatud üldist allesjäänud veamäära tuleks pidada miinimummääraks; tõstab esile, et tulevased parandused ei pruugi olla piisavad, tagamaks, et lõpetamisel ei jääks olulist veamäära;

| 106. | väljendab muret selle pärast, et avastatud vigade arv ja mõju näitavad, et olemasolevad kontrollid ei leevenda veel piisavalt suurt olemuslikku veariski selles valdkonnas; on mures, et see puudutab eelkõige korraldusasutusi, kelle kontrollid ei ole tõhusad toetusesaajate deklareeritud kulutustega seotud rikkumiste vältimisel või avastamisel; märgib murega, et kontrollikoja hinnangul tulenevad ka muud vead korraldusasutuste endi tehtud otsustest; |
| --- | --- |

106.

väljendab muret selle pärast, et avastatud vigade arv ja mõju näitavad, et olemasolevad kontrollid ei leevenda veel piisavalt suurt olemuslikku veariski selles valdkonnas; on mures, et see puudutab eelkõige korraldusasutusi, kelle kontrollid ei ole tõhusad toetusesaajate deklareeritud kulutustega seotud rikkumiste vältimisel või avastamisel; märgib murega, et kontrollikoja hinnangul tulenevad ka muud vead korraldusasutuste endi tehtud otsustest;

| 107. | märgib murega, et kontrollikoda on jõudnud järeldusele, et auditeerimisasutuste esitatud allesjäänud veamäärad ei olnud alati usaldusväärsed ning et auditeerimisasutuste töös ja selle dokumenteerimise viisis on endiselt puudusi; rõhutab kontrollikoja järeldust, et auditeerimisasutused peavad oma tegevusauditites paremini jälgima pettuseohtu; |
| --- | --- |

107.

märgib murega, et kontrollikoda on jõudnud järeldusele, et auditeerimisasutuste esitatud allesjäänud veamäärad ei olnud alati usaldusväärsed ning et auditeerimisasutuste töös ja selle dokumenteerimise viisis on endiselt puudusi; rõhutab kontrollikoja järeldust, et auditeerimisasutused peavad oma tegevusauditites paremini jälgima pettuseohtu;

| 108. | väljendab veel kord äärmist rahulolematust asjaoluga, et teatavad liikmesriigid kiidavad projekte pidevalt heaks suuremas summas, kui eelarves ettenähtud vahenditest on võimalik rahastada, ja kannavad pärast seda, kui komisjon või OLAF on avastanud eeskirjade eiramise või vahendite väärkasutamise, probleemsed või ebaseaduslikud projektid üle riigieelarvesse; mõistab hukka asjaolu, et riikide maksumaksjate kohuseks jääb maksta projektide eest, milles ilmnevad huvide konfliktid, kelmused ja pettused või muud puudused; |
| --- | --- |

108.

väljendab veel kord äärmist rahulolematust asjaoluga, et teatavad liikmesriigid kiidavad projekte pidevalt heaks suuremas summas, kui eelarves ettenähtud vahenditest on võimalik rahastada, ja kannavad pärast seda, kui komisjon või OLAF on avastanud eeskirjade eiramise või vahendite väärkasutamise, probleemsed või ebaseaduslikud projektid üle riigieelarvesse; mõistab hukka asjaolu, et riikide maksumaksjate kohuseks jääb maksta projektide eest, milles ilmnevad huvide konfliktid, kelmused ja pettused või muud puudused;

| 109. | võtab teadmiseks, et kontrollikoda märkis oma eriaruandes 07/2020 „Ühtekuuluvuspoliitika rakendamine: kulud on suhteliselt väikesed, kuid ebapiisavate andmete tõttu on raske hinnata lihtsustamisest saadavat kokkuhoidu“, et ühtekuuluvuspoliitika fondide rakendamise kogukulud on suhteliselt väikesed, kuid nende aluseks olevad andmed ei olnud küllalt täielikud, järjepidevad ja sidusad; märgib murega, et kontrollikoja hinnangul ei olnud olemasolev teave kulude kohta piisav, et hinnata ELi reeglite lihtsustamise mõju; |
| --- | --- |

109.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda märkis oma eriaruandes 07/2020 „Ühtekuuluvuspoliitika rakendamine: kulud on suhteliselt väikesed, kuid ebapiisavate andmete tõttu on raske hinnata lihtsustamisest saadavat kokkuhoidu“, et ühtekuuluvuspoliitika fondide rakendamise kogukulud on suhteliselt väikesed, kuid nende aluseks olevad andmed ei olnud küllalt täielikud, järjepidevad ja sidusad; märgib murega, et kontrollikoja hinnangul ei olnud olemasolev teave kulude kohta piisav, et hinnata ELi reeglite lihtsustamise mõju;

| 110. | võtab teadmiseks, et kontrollikoda märkis oma eriaruandes 24/2021 „Tulemuspõhine rahastamine ühtekuuluvuspoliitikas: eesmärgid on asjakohased, kuid perioodil 2014–2020 jäid püsima mitmed puudused“, et ühissätete määruses aastateks 2014–2020 sätestati liikmesriikide rakenduskavade jaoks selgesõnaline tulemusraamistik, mis sisaldab vahe-eesmärke ja sihttasemeid, mis tuleb saavutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi investeeringutega; |
| --- | --- |

110.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda märkis oma eriaruandes 24/2021 „Tulemuspõhine rahastamine ühtekuuluvuspoliitikas: eesmärgid on asjakohased, kuid perioodil 2014–2020 jäid püsima mitmed puudused“, et ühissätete määruses aastateks 2014–2020 sätestati liikmesriikide rakenduskavade jaoks selgesõnaline tulemusraamistik, mis sisaldab vahe-eesmärke ja sihttasemeid, mis tuleb saavutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi investeeringutega;

| 111. | rõhutab uue tulemusraamistikuga ette nähtud tulemusreservi, mis hõlmab 6 % vahendite külmutamist ja seejärel pärast 2019. aasta rakendusaruannet tulemuslikkuse analüüsi alusel vahendite eraldamist programmidele, mille vahe-eesmärgid on saavutatud, et motiveerida liikmesriike optimeerima rahaliste vahendite kasutamist; peab kahetsusväärseks, et hiljutiste andmete kohaselt on komisjon ja liikmesriigid olnud vaid osaliselt edukad ühtekuuluvuspoliitika rahastamise tulemuspõhisemaks muutmisel; on mures hinnangu pärast, et liikmesriigid näitasid üles väga vähest huvi mõne uue tulemuspõhise rahastamismudeli, st ühiste tegevuskavade ja kuludega sidumata rahastamise kasutamise vastu; julgustab laialdasemalt kasutama lihtsustatud kuluvõimalusi, mis kontrollikoja hinnangul võivad vähendada toetusesaajate halduskoormust ja mille puhul peaks esinema vähem vigu; |
| --- | --- |

111.

rõhutab uue tulemusraamistikuga ette nähtud tulemusreservi, mis hõlmab 6 % vahendite külmutamist ja seejärel pärast 2019. aasta rakendusaruannet tulemuslikkuse analüüsi alusel vahendite eraldamist programmidele, mille vahe-eesmärgid on saavutatud, et motiveerida liikmesriike optimeerima rahaliste vahendite kasutamist; peab kahetsusväärseks, et hiljutiste andmete kohaselt on komisjon ja liikmesriigid olnud vaid osaliselt edukad ühtekuuluvuspoliitika rahastamise tulemuspõhisemaks muutmisel; on mures hinnangu pärast, et liikmesriigid näitasid üles väga vähest huvi mõne uue tulemuspõhise rahastamismudeli, st ühiste tegevuskavade ja kuludega sidumata rahastamise kasutamise vastu; julgustab laialdasemalt kasutama lihtsustatud kuluvõimalusi, mis kontrollikoja hinnangul võivad vähendada toetusesaajate halduskoormust ja mille puhul peaks esinema vähem vigu;

| 112. | tuletab meelde ühtekuuluvuspoliitika panust liikmesriikide toetamisse, et leevendada COVID-19 pandeemia negatiivset mõju ja võimaldada olemasolevate 2014.–2020. aasta rahaliste vahendite kiiret ümbersuunamist enim mõjutatud sektoritesse, ning panust ettepanekute tegemisse märkimisväärsete lihtsustuste kohta (2020. aasta koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus (CRII) ja koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus+ (CRII+)); märgib lisaks, et 179 rakenduskavas kasutati neid algatusi tervishoiu, väikeettevõtete ja töötajate toetamiseks kogusummas 12,9 miljardit eurot (2020. aastal 6,2 miljardit eurot ja 2021. aastal 6,7 miljardit eurot); võtab teadmiseks, et algatused CRII ja CRII+ on kiirendanud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite rakendamist ja aidanud vähendada täitmata kulukohustuste summat; |
| --- | --- |

112.

tuletab meelde ühtekuuluvuspoliitika panust liikmesriikide toetamisse, et leevendada COVID-19 pandeemia negatiivset mõju ja võimaldada olemasolevate 2014.–2020. aasta rahaliste vahendite kiiret ümbersuunamist enim mõjutatud sektoritesse, ning panust ettepanekute tegemisse märkimisväärsete lihtsustuste kohta (2020. aasta koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus (CRII) ja koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus+ (CRII+)); märgib lisaks, et 179 rakenduskavas kasutati neid algatusi tervishoiu, väikeettevõtete ja töötajate toetamiseks kogusummas 12,9 miljardit eurot (2020. aastal 6,2 miljardit eurot ja 2021. aastal 6,7 miljardit eurot); võtab teadmiseks, et algatused CRII ja CRII+ on kiirendanud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite rakendamist ja aidanud vähendada täitmata kulukohustuste summat;

| 113. | võtab teadmiseks, et kontrollikoda leidis oma eriaruandes 26/2021 „ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutuste korrektsus: komisjon avalikustab igal aastal minimaalse hinnangulise veamäära, mis ei ole lõplik“, et uutes õigusnormides programmitöö perioodiks 2021–2027 käsitletakse mõningaid piiranguid raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmise menetluses; peab siiski kahetsusväärseks, et kontrollikoda leidis, et mõned riskid ei ole maksete jätkamise ajaks veel kõrvaldatud; |
| --- | --- |

113.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda leidis oma eriaruandes 26/2021 „ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutuste korrektsus: komisjon avalikustab igal aastal minimaalse hinnangulise veamäära, mis ei ole lõplik“, et uutes õigusnormides programmitöö perioodiks 2021–2027 käsitletakse mõningaid piiranguid raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmise menetluses; peab siiski kahetsusväärseks, et kontrollikoda leidis, et mõned riskid ei ole maksete jätkamise ajaks veel kõrvaldatud;

| 114. | võtab teadmiseks kontrollikoja leiud, et komisjonipoolne dokumentide läbivaatamine ei ole kavandatud täiendavate rahastamiskõlbmatute kulude avastamiseks, mis piirab läbivaatamise panust raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse ja auditeerimisasutuste teatatud summaarse jääkveamäära õigsuse kinnitamisse; märgib lisaks, et programmide puhul, millel on teadaolevalt madalad veamäärad, on selline dokumentide läbivaatamine tõhus vahend auditeerimisasutuste teatatud veamäärade ja auditiarvamuste kinnitamiseks; märgib murega, et nii komisjoni vastavusauditite kui ka kontrollikoja audititega leiti olulisi vigu, mida dokumentide läbivaatamisel ei oleks avastatud; |
| --- | --- |

114.

võtab teadmiseks kontrollikoja leiud, et komisjonipoolne dokumentide läbivaatamine ei ole kavandatud täiendavate rahastamiskõlbmatute kulude avastamiseks, mis piirab läbivaatamise panust raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse ja auditeerimisasutuste teatatud summaarse jääkveamäära õigsuse kinnitamisse; märgib lisaks, et programmide puhul, millel on teadaolevalt madalad veamäärad, on selline dokumentide läbivaatamine tõhus vahend auditeerimisasutuste teatatud veamäärade ja auditiarvamuste kinnitamiseks; märgib murega, et nii komisjoni vastavusauditite kui ka kontrollikoja audititega leiti olulisi vigu, mida dokumentide läbivaatamisel ei oleks avastatud;

| 115. | võtab teadmiseks, et kontrollikoda leidis, et komisjon ei järginud vastavusauditite jaoks kõige riskantsemate auditeerimisasutuste valimisel alati oma riskipõhist käsitlusviisi ning et kuigi komisjon avastab vastavusauditites õigusnormide vastaselt tehtud kulutusi, vaatab ta nende lõplikud audititulemused sageli läbi alles koos liikmesriikidega järelmeetmete võtmise etapis; |
| --- | --- |

115.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda leidis, et komisjon ei järginud vastavusauditite jaoks kõige riskantsemate auditeerimisasutuste valimisel alati oma riskipõhist käsitlusviisi ning et kuigi komisjon avastab vastavusauditites õigusnormide vastaselt tehtud kulutusi, vaatab ta nende lõplikud audititulemused sageli läbi alles koos liikmesriikidega järelmeetmete võtmise etapis;

| 116. | on sügavalt mures teadete pärast, et Doonau delta integreeritud territoriaalse investeeringu rahastamisvahendis Rumeenias esineb raske ja süstemaatiline korruptsioon ning liidu ühtekuuluvusfondide väärkasutamine 1,1 miljardit euro ulatuses kaheksa Rumeenia programmi raames; märgib, et need vahendid on ette nähtud Rumeenias Doonau delta piirkonnas vaesuse vähendamise, looduskaitse ja keskkonnakaitse projektidele, mida rahastatakse viiest eri Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondist; märgib, et väidetavad eeskirjade eiramised on koondunud ühte programmi – piirkondlikku rakenduskavasse – seoses kolme projektikonkursiga ühe prioriteetse suuna raames, millega toetatakse peamiselt VKEsid ja mikroettevõtjaid summas 104 000 000 eurot, millega rahastatakse 347 projekti; märgib, et 2021. aasta mais algatas OLAF uurimise seoses väidetavate kelmuste ja pettuste ja muude rikkumistega, mis on seotud Doonau delta integreeritud territoriaalsest investeeringust rahastatava konkreetse projektiga Rumeenias; |
| --- | --- |

116.

on sügavalt mures teadete pärast, et Doonau delta integreeritud territoriaalse investeeringu rahastamisvahendis Rumeenias esineb raske ja süstemaatiline korruptsioon ning liidu ühtekuuluvusfondide väärkasutamine 1,1 miljardit euro ulatuses kaheksa Rumeenia programmi raames; märgib, et need vahendid on ette nähtud Rumeenias Doonau delta piirkonnas vaesuse vähendamise, looduskaitse ja keskkonnakaitse projektidele, mida rahastatakse viiest eri Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondist; märgib, et väidetavad eeskirjade eiramised on koondunud ühte programmi – piirkondlikku rakenduskavasse – seoses kolme projektikonkursiga ühe prioriteetse suuna raames, millega toetatakse peamiselt VKEsid ja mikroettevõtjaid summas 104 000 000 eurot, millega rahastatakse 347 projekti; märgib, et 2021. aasta mais algatas OLAF uurimise seoses väidetavate kelmuste ja pettuste ja muude rikkumistega, mis on seotud Doonau delta integreeritud territoriaalsest investeeringust rahastatava konkreetse projektiga Rumeenias;

| 117. | on mures meedia paljastuste pärast, et üks Rumeenia riigiasutus oli korrumpeerunud ja aitas kaasa projektide heakskiitmisele koos poliitikutega, kes on seotud huvide konfliktiga ja kes ei elanud Doonau delta piirkonnas; |
| --- | --- |

117.

on mures meedia paljastuste pärast, et üks Rumeenia riigiasutus oli korrumpeerunud ja aitas kaasa projektide heakskiitmisele koos poliitikutega, kes on seotud huvide konfliktiga ja kes ei elanud Doonau delta piirkonnas;

| 118. | märgib, et pärast meedia teateid tõsiste väidetavate kelmuste ja pettuste, huvide konfliktide ja omastamise kohta tegi komisjon 2021. aasta juunis otsuse maksed katkestada, blokeerides mis tahes liidupoolse hüvitise 347 riskantsele projektile kuni Rumeenia ametiasutuste poolse kontrolli tulemuste selgumiseni; märgib, et Rumeenia ametiasutused valisid kontrollimiseks välja 73 projekti, millest 35 projektist teatati riiklikule pettustevastasele asutusele või prokuratuurile, et neid saaks pettusekahtluste tõttu edasi uurida; märgib, et Rumeenia korraldusasutused kontrollisid veel 22 tegevust, et kontrollida nende korrektsust ja seda, kas need aitavad kaasa Doonau piirkonna arengule, ning selle tulemusel tuvastati veel üks võimalik eeskirjade eiramine; |
| --- | --- |

118.

märgib, et pärast meedia teateid tõsiste väidetavate kelmuste ja pettuste, huvide konfliktide ja omastamise kohta tegi komisjon 2021. aasta juunis otsuse maksed katkestada, blokeerides mis tahes liidupoolse hüvitise 347 riskantsele projektile kuni Rumeenia ametiasutuste poolse kontrolli tulemuste selgumiseni; märgib, et Rumeenia ametiasutused valisid kontrollimiseks välja 73 projekti, millest 35 projektist teatati riiklikule pettustevastasele asutusele või prokuratuurile, et neid saaks pettusekahtluste tõttu edasi uurida; märgib, et Rumeenia korraldusasutused kontrollisid veel 22 tegevust, et kontrollida nende korrektsust ja seda, kas need aitavad kaasa Doonau piirkonna arengule, ning selle tulemusel tuvastati veel üks võimalik eeskirjade eiramine;

| 119. | märgib, et komisjon nõustus Rumeenia ametiasutustega, et korraldusasutus esitab oma kontrollide tulemused auditeerimisasutusele, et see vaataks sõltumatult läbi, kas riskihindamise meetod on asjakohane, et valida välja tegevused läbivaatamiseks ja kontrollid läbi viimiseks, ning kinnitaks tulemused; märgib, et neid järeldusi kasutatakse sihtotstarbelise auditi ettevalmistamisel, mida komisjon kavatseb läbi viia ka 2022. aasta alguses, et kontrollida kohapeal Rumeenia ametiasutuste võetud meetmete tulemuslikkust; nõuab tungivalt, et komisjon teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kõigist uutest arengutest ja eelkõige finantskorrektsioonidest; |
| --- | --- |

119.

märgib, et komisjon nõustus Rumeenia ametiasutustega, et korraldusasutus esitab oma kontrollide tulemused auditeerimisasutusele, et see vaataks sõltumatult läbi, kas riskihindamise meetod on asjakohane, et valida välja tegevused läbivaatamiseks ja kontrollid läbi viimiseks, ning kinnitaks tulemused; märgib, et neid järeldusi kasutatakse sihtotstarbelise auditi ettevalmistamisel, mida komisjon kavatseb läbi viia ka 2022. aasta alguses, et kontrollida kohapeal Rumeenia ametiasutuste võetud meetmete tulemuslikkust; nõuab tungivalt, et komisjon teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kõigist uutest arengutest ja eelkõige finantskorrektsioonidest;

| 120. | väljendab muret selle pärast, et taaskord avalikustasid teabe selliste tõsiste süüdistuste kohta ajakirjanikud, mitte komisjoni audit; tuletab meelde, et ajakirjanikud juhtisid tähelepanu huvide konfliktidega seotud tõsistele puudustele ja lünkadele Rumeenia õigusaktides; rõhutab, et need õigusaktid tuleb kiiresti viia kooskõlla liidu finantsmääruse nõuetega; tuletab meelde, et selged ja üheselt mõistetavad huvide konfliktide vastu suunatud õigusaktid riiklikul tasandil on väärkasutuse, korruptsiooni ja kelmuste ja pettuste ennetamise, avastamise ja nende vastu võitlemise oluline eeltingimus; |
| --- | --- |

120.

väljendab muret selle pärast, et taaskord avalikustasid teabe selliste tõsiste süüdistuste kohta ajakirjanikud, mitte komisjoni audit; tuletab meelde, et ajakirjanikud juhtisid tähelepanu huvide konfliktidega seotud tõsistele puudustele ja lünkadele Rumeenia õigusaktides; rõhutab, et need õigusaktid tuleb kiiresti viia kooskõlla liidu finantsmääruse nõuetega; tuletab meelde, et selged ja üheselt mõistetavad huvide konfliktide vastu suunatud õigusaktid riiklikul tasandil on väärkasutuse, korruptsiooni ja kelmuste ja pettuste ennetamise, avastamise ja nende vastu võitlemise oluline eeltingimus;

| 121. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et nagu on märgitud kontrollikoja eriaruandes 10/2021 „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“, ei kasutata ära liidu struktuuri- ja investeerimisfondide märkimisväärseid võimalusi soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ei rakendata piisavalt eelarvemenetluse kõigis etappides; on arvamusel, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks on vaja sihipäraseid ja tõhusaid stiimuleid ning sellega tuleb tegeleda bürokraatiavabalt ja kindlapiiriliselt; |
| --- | --- |

121.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et nagu on märgitud kontrollikoja eriaruandes 10/2021 „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“, ei kasutata ära liidu struktuuri- ja investeerimisfondide märkimisväärseid võimalusi soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ei rakendata piisavalt eelarvemenetluse kõigis etappides; on arvamusel, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks on vaja sihipäraseid ja tõhusaid stiimuleid ning sellega tuleb tegeleda bürokraatiavabalt ja kindlapiiriliselt;

| 122. | tunneb heameelt kontrollikoja aruande üle Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) tulemuslikkuse kohta, mis moodustab 25,9 % kõigist 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta lõpuks tehtud maksetest; märgib, et ESFi kulud kasvasid rakendamise suurenemise tõttu 11,2 miljardilt eurolt 2019. aastal 13,7 miljardile eurole 2020. aastal; võtab teadmiseks, et kontrollikoja tehtud töö põhineb komisjoni tulemusteabel, mis koosneb eelkõige 2020. aasta haldus- ja tulemusaruandest, 2022. aasta eelarveprojekti programmiaruannetest ja komisjoni peamistest hinnangutest ning seitsmendast ühtekuuluvusaruandest; |
| --- | --- |

122.

tunneb heameelt kontrollikoja aruande üle Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) tulemuslikkuse kohta, mis moodustab 25,9 % kõigist 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta lõpuks tehtud maksetest; märgib, et ESFi kulud kasvasid rakendamise suurenemise tõttu 11,2 miljardilt eurolt 2019. aastal 13,7 miljardile eurole 2020. aastal; võtab teadmiseks, et kontrollikoja tehtud töö põhineb komisjoni tulemusteabel, mis koosneb eelkõige 2020. aasta haldus- ja tulemusaruandest, 2022. aasta eelarveprojekti programmiaruannetest ja komisjoni peamistest hinnangutest ning seitsmendast ühtekuuluvusaruandest;

| 123. | tuletab meelde ESFi, programmi „Erasmus+“ ja Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) ning Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) elulist tähtsust liidu peamiste vahenditena suurema tööhõive ja tööjõu liikuvuse, oskuste omandamiseks vajaliku hariduse ja kutseõppe ning elukestva õppe ning sotsiaalse kaasatuse edendamisel ja vaesuse ja diskrimineerimise vastu võitlemisel; tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda on leidnud, et ESFi tulemusraamistik on hästi välja arendatud ja et komisjon arvutab sihtväärtustega näitajate puhul saavutatu suhtarvu; peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda leidis, et kuigi ESFi tulemusraamistik suurendas tulemusteabe kättesaadavust, keskendutakse endiselt pigem finantssisenditele ja -väljunditele ega keskenduta piisavalt tulemustele, ja et kuigi hindamised hõlmavad enamikku ESFi valdkondi, on vaja rohkem metoodika alal pingutada, et hinnata poliitika mõju tööturult eemale jäänud inimesteni jõudmisel; |
| --- | --- |

123.

tuletab meelde ESFi, programmi „Erasmus+“ ja Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) ning Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) elulist tähtsust liidu peamiste vahenditena suurema tööhõive ja tööjõu liikuvuse, oskuste omandamiseks vajaliku hariduse ja kutseõppe ning elukestva õppe ning sotsiaalse kaasatuse edendamisel ja vaesuse ja diskrimineerimise vastu võitlemisel; tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda on leidnud, et ESFi tulemusraamistik on hästi välja arendatud ja et komisjon arvutab sihtväärtustega näitajate puhul saavutatu suhtarvu; peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda leidis, et kuigi ESFi tulemusraamistik suurendas tulemusteabe kättesaadavust, keskendutakse endiselt pigem finantssisenditele ja -väljunditele ega keskenduta piisavalt tulemustele, ja et kuigi hindamised hõlmavad enamikku ESFi valdkondi, on vaja rohkem metoodika alal pingutada, et hinnata poliitika mõju tööturult eemale jäänud inimesteni jõudmisel;

| 124. | võtab teadmiseks, et näitajad osutavad, et liikmesriigid teevad sihtväärtuste saavutamisel suuri edusamme, et komisjon vabastas 85 % ESFi programmide tulemusreservist ning et 2021.–2027. aasta ESF+ ettepaneku eesmärk on edasine lihtsustamine ja koostoime; |
| --- | --- |

124.

võtab teadmiseks, et näitajad osutavad, et liikmesriigid teevad sihtväärtuste saavutamisel suuri edusamme, et komisjon vabastas 85 % ESFi programmide tulemusreservist ning et 2021.–2027. aasta ESF+ ettepaneku eesmärk on edasine lihtsustamine ja koostoime;

| 125. | peab kahetsusväärseks, et andmete vähesuse ja asjaolu tõttu, et paljud tegevused olid kontrollikoja auditi tegemise ajal alles pooleli, ei olnud kontrollikojal võimalik teha üldist järeldust ESFi kulutuste tegeliku tulemuslikkuse kohta perioodil 2014–2020; |
| --- | --- |

125.

peab kahetsusväärseks, et andmete vähesuse ja asjaolu tõttu, et paljud tegevused olid kontrollikoja auditi tegemise ajal alles pooleli, ei olnud kontrollikojal võimalik teha üldist järeldust ESFi kulutuste tegeliku tulemuslikkuse kohta perioodil 2014–2020;

| 126. | märgib rahuloluga, et 2020. aasta lõpuks oli ESFist ja noorte tööhõive algatusest toetatud 45,4 miljonit osalejat ning komisjoni andmetel leidis mõlema programmi raames töö (sh füüsilisest isikust ettevõtjana) 5,4 miljonit inimest; |
| --- | --- |

126.

märgib rahuloluga, et 2020. aasta lõpuks oli ESFist ja noorte tööhõive algatusest toetatud 45,4 miljonit osalejat ning komisjoni andmetel leidis mõlema programmi raames töö (sh füüsilisest isikust ettevõtjana) 5,4 miljonit inimest;

| 127. | väljendab heameelt eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) mõju üle, millest komisjon teatas oma teises aruandes; märgib, et TERA on edukalt leevendanud COVID-19 pandeemia ränka sotsiaal-majanduslikku mõju; märgib, et 2020. aastal toetati TERAst 19 toetust saavas liikmesriigis ligikaudu 31 miljonit inimest, kellest 22,5 miljonit on töötajad ja 8,5 miljonit füüsilisest isikust ettevõtjad, ning et ligikaudu 2,5 miljonit COVID-19 pandeemiast mõjutatud ettevõtet on saanud TERAst kasu, mis on võimaldanud neil töötajaid hoida; |
| --- | --- |

127.

väljendab heameelt eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) mõju üle, millest komisjon teatas oma teises aruandes; märgib, et TERA on edukalt leevendanud COVID-19 pandeemia ränka sotsiaal-majanduslikku mõju; märgib, et 2020. aastal toetati TERAst 19 toetust saavas liikmesriigis ligikaudu 31 miljonit inimest, kellest 22,5 miljonit on töötajad ja 8,5 miljonit füüsilisest isikust ettevõtjad, ning et ligikaudu 2,5 miljonit COVID-19 pandeemiast mõjutatud ettevõtet on saanud TERAst kasu, mis on võimaldanud neil töötajaid hoida;

| 128. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal suurenes kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamisvahendite rakendamine, mille tulemusel tehti lõppsaajatele kumulatiivseid makseid summas 10,3 miljardit eurot (2019. aastal 4,7 miljardit eurot); |
| --- | --- |

128.

väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal suurenes kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamisvahendite rakendamine, mille tulemusel tehti lõppsaajatele kumulatiivseid makseid summas 10,3 miljardit eurot (2019. aastal 4,7 miljardit eurot);

| 129. | märgib, et Peljesaci silla ehitamise Horvaatias viis ühtekuuluvusfondide abil lõpule Hiina riigiettevõte, kes võis saada toetust Hiina valitsuselt ning kasutada madalamaid ja ebasobivaid tööstandardeid, mis tähendaks, et tal oli konkurentsieelis liidu äriühingute ees, kes esitasid pakkumisi sama hanke korral; on arvamusel, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja peab tagama liidu ja kolmandate riikide ettevõtjatele avalikes hankemenetlustes ja pakkumuste tegemisel võrdsed tingimused; on seetõttu arvamusel, et riigihanke pakkumiskutsetes ja ehitussektoris peaksid sisalduma ranged sätted liidu tasandi sotsiaalsete ja tööõiguse normide kohta; |
| --- | --- |

129.

märgib, et Peljesaci silla ehitamise Horvaatias viis ühtekuuluvusfondide abil lõpule Hiina riigiettevõte, kes võis saada toetust Hiina valitsuselt ning kasutada madalamaid ja ebasobivaid tööstandardeid, mis tähendaks, et tal oli konkurentsieelis liidu äriühingute ees, kes esitasid pakkumisi sama hanke korral; on arvamusel, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja peab tagama liidu ja kolmandate riikide ettevõtjatele avalikes hankemenetlustes ja pakkumuste tegemisel võrdsed tingimused; on seetõttu arvamusel, et riigihanke pakkumiskutsetes ja ehitussektoris peaksid sisalduma ranged sätted liidu tasandi sotsiaalsete ja tööõiguse normide kohta;

| 130. | on mures teadete pärast, et Ungari valitsus kavatses Budapesti lähedal asuva Ferenc Liszti nimelise lennujaama riigistada ja teatas oma kavatsusest kasutada liidu ühtekuuluvusfonde taristu arendamiseks, et vähendada lennujaama väärtust eesmärgiga vähendada selle sundvõõrandamise kulusid, kahjustades nii selle praeguseid omanikke; on sügavalt mures ebakindluse pärast, mida sellised ohud rahvusvahelistele investoritele põhjustavad; tuletab meelde, et liidu ühtekuuluvusfonde kasutati lennujaama kaasrahastamiseks, mis tooks lennujaama sundmüügi või mittevabatahtliku müügi korral kasu oligarhilistele struktuuridele; märgib, et valitsus on kehtestanud lennujaama käitajale äärmiselt bürokraatlikud takistused ja lisanõuded; väljendab hämmastust madalate pakkumiste üle, mida peaministriga otseses ja tihedas kontaktis olevad oligarhid on lennujaama ostuks esitanud; |
| --- | --- |

130.

on mures teadete pärast, et Ungari valitsus kavatses Budapesti lähedal asuva Ferenc Liszti nimelise lennujaama riigistada ja teatas oma kavatsusest kasutada liidu ühtekuuluvusfonde taristu arendamiseks, et vähendada lennujaama väärtust eesmärgiga vähendada selle sundvõõrandamise kulusid, kahjustades nii selle praeguseid omanikke; on sügavalt mures ebakindluse pärast, mida sellised ohud rahvusvahelistele investoritele põhjustavad; tuletab meelde, et liidu ühtekuuluvusfonde kasutati lennujaama kaasrahastamiseks, mis tooks lennujaama sundmüügi või mittevabatahtliku müügi korral kasu oligarhilistele struktuuridele; märgib, et valitsus on kehtestanud lennujaama käitajale äärmiselt bürokraatlikud takistused ja lisanõuded; väljendab hämmastust madalate pakkumiste üle, mida peaministriga otseses ja tihedas kontaktis olevad oligarhid on lennujaama ostuks esitanud;

| 131. | väljendab muret selle pärast, et ehitus- ja toorainehindade kasv võib muuta paljude projektide kogueelarvet ja võib põhjustada alaeelarvestamist, vahe-eesmärkide saavutamata jätmist ja rakendamise võimatust ning võib seetõttu takistada TEN-T põhivõrgu valmimist; |
| --- | --- |

131.

väljendab muret selle pärast, et ehitus- ja toorainehindade kasv võib muuta paljude projektide kogueelarvet ja võib põhjustada alaeelarvestamist, vahe-eesmärkide saavutamata jätmist ja rakendamise võimatust ning võib seetõttu takistada TEN-T põhivõrgu valmimist;

| 132. | märgib murega, et Portugali riskikapitaliettevõte Alpac Capital, millel on väidetavalt tihedad sidemed Ungari peaministriga, on omandanud 88 % Euronewsi aktsiatest; märgib, et Euronewsi toimetuskolleegiumisse kuulub nüüd kolm Alpaci valitud inimest, ning on seetõttu mures, et see võib mõjutada Euronewsi täielikku toimetuslikku sõltumatust; märgib, et 2020. aastal sai Euronews liidu eelarvest 18,12 miljonit eurot; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et seda raha kasutataks ka tegelikult objektiivseks ja faktipõhiseks uudiste kajastamiseks sõltumatute ajakirjanike poolt; |
| --- | --- |

132.

märgib murega, et Portugali riskikapitaliettevõte Alpac Capital, millel on väidetavalt tihedad sidemed Ungari peaministriga, on omandanud 88 % Euronewsi aktsiatest; märgib, et Euronewsi toimetuskolleegiumisse kuulub nüüd kolm Alpaci valitud inimest, ning on seetõttu mures, et see võib mõjutada Euronewsi täielikku toimetuslikku sõltumatust; märgib, et 2020. aastal sai Euronews liidu eelarvest 18,12 miljonit eurot; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et seda raha kasutataks ka tegelikult objektiivseks ja faktipõhiseks uudiste kajastamiseks sõltumatute ajakirjanike poolt;

Soovitused

Soovitused

| 133. | palub komisjonil teha järgmist:






  a) | esitada makse veamäär, mitte allesjäänud veamäär, et parandada tehtud kontrolli hindamist; |
| --- | --- | --- |

133.

palub komisjonil teha järgmist:

a)

esitada makse veamäär, mitte allesjäänud veamäär, et parandada tehtud kontrolli hindamist;

| b) | jätkata koostööd kontrollikojaga, et harmoneerida veelgi andmestandardeid ja ühtlustada õigusaktide tõlgendamist; |
| --- | --- |

b)

jätkata koostööd kontrollikojaga, et harmoneerida veelgi andmestandardeid ja ühtlustada õigusaktide tõlgendamist;

| c) | julgustada ja tähelepanelikult jälgida liikmesriike, kasutades ühikukulude standardiseeritud astmikku, kuna reeglite ja menetluste edasine lihtsustamine võib aidata kaasa vahendite tõhusamale kasutamisele ja vähendada veamäära, tagades samas, et kava ei too kaasa ülemäärast tasakaalustamatust liikmesriikide kasuks; |
| --- | --- |

c)

julgustada ja tähelepanelikult jälgida liikmesriike, kasutades ühikukulude standardiseeritud astmikku, kuna reeglite ja menetluste edasine lihtsustamine võib aidata kaasa vahendite tõhusamale kasutamisele ja vähendada veamäära, tagades samas, et kava ei too kaasa ülemäärast tasakaalustamatust liikmesriikide kasuks;

| d) | julgustada auditeerimisasutusi selgesõnaliselt lisama oma kontrollnimekirjadesse konkreetseid küsimusi pettuseriskide kohta ja dokumenteerima auditi käigus avastatud riskide kõrvaldamiseks võetud meetmed; pöörata rohkem tähelepanu ja anda suuremat tehnilist abi liikmesriikidele, kelle juhtimis- ja kontrollisüsteemid on ainult osaliselt usaldusväärsed või üldse mitte usaldusväärsed, kui rahaliste vahenditega seotud kelmuste ja pettuse ja korruptsiooni oht on suurenenud; |
| --- | --- |

d)

julgustada auditeerimisasutusi selgesõnaliselt lisama oma kontrollnimekirjadesse konkreetseid küsimusi pettuseriskide kohta ja dokumenteerima auditi käigus avastatud riskide kõrvaldamiseks võetud meetmed; pöörata rohkem tähelepanu ja anda suuremat tehnilist abi liikmesriikidele, kelle juhtimis- ja kontrollisüsteemid on ainult osaliselt usaldusväärsed või üldse mitte usaldusväärsed, kui rahaliste vahenditega seotud kelmuste ja pettuse ja korruptsiooni oht on suurenenud;

| e) | muuta IT-tööriistade, nagu ARACHNE ja varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi kasutamine kohustuslikuks ja süstemaatiliseks kõigi liidu fondide jaoks, sealhulgas jagatud eelarve täitmise puhul, ning tagada uue tehnoloogia parem kasutamine, et suurendada kontrolli ja kaitsta liidu eelarvet kelmuste ja pettuse ja vahendite väärkasutamise eest; |
| --- | --- |

e)

muuta IT-tööriistade, nagu ARACHNE ja varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi kasutamine kohustuslikuks ja süstemaatiliseks kõigi liidu fondide jaoks, sealhulgas jagatud eelarve täitmise puhul, ning tagada uue tehnoloogia parem kasutamine, et suurendada kontrolli ja kaitsta liidu eelarvet kelmuste ja pettuse ja vahendite väärkasutamise eest;

| f) | tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme, ning luues kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega; |
| --- | --- |

f)

tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme, ning luues kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega;

| g) | tagada, et liikmesriigid võtavad arvesse ja edendavad partnerluspõhimõtte rakendamist ja soolist võrdõiguslikkust kõikide programmide ettevalmistamisel, rakendamisel, seires ja hindamisel, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013 (6) ja määruses (EL) 2021/1060; |
| --- | --- |

g)

tagada, et liikmesriigid võtavad arvesse ja edendavad partnerluspõhimõtte rakendamist ja soolist võrdõiguslikkust kõikide programmide ettevalmistamisel, rakendamisel, seires ja hindamisel, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013 (6) ja määruses (EL) 2021/1060;

6

| h) | tagada usaldusväärne finantsjuhtimine vahendite kasutamisel, sealhulgas õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste järgimine, mis on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tõhusa rahastamise olulised eeltingimused; |
| --- | --- |

h)

tagada usaldusväärne finantsjuhtimine vahendite kasutamisel, sealhulgas õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste järgimine, mis on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tõhusa rahastamise olulised eeltingimused;

| i) | tagada, et liikmesriigid teevad aastakokkuvõttes kättesaadavaks piisava teabe järelduste ja nende tehingute järelmeetmete kohta, mille jaoks nad on välja võtnud summad kontodelt, mille korrektsuse hindamine on veel käimas; |
| --- | --- |

i)

tagada, et liikmesriigid teevad aastakokkuvõttes kättesaadavaks piisava teabe järelduste ja nende tehingute järelmeetmete kohta, mille jaoks nad on välja võtnud summad kontodelt, mille korrektsuse hindamine on veel käimas;

| j) | esitada seadusandlik ettepanek, mis on seotud finantsmääruse tulevase läbivaatamisega, et tagada makse kinnipidamise piisav kaitse enne selle vabastamist, parandada oma audititööd, auditi dokumenteerimist ja läbivaatamise protsessi, et tugevdada iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud teabe korrektsuse põhielemente ning tagada, et volinike kolleegium annaks iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes asjakohast ja usaldusväärset teavet; rõhutab, et ettepanekul peaks olema selge ja piiratud kohaldamisala, et see ei avaldaks negatiivset mõju fondide tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

j)

esitada seadusandlik ettepanek, mis on seotud finantsmääruse tulevase läbivaatamisega, et tagada makse kinnipidamise piisav kaitse enne selle vabastamist, parandada oma audititööd, auditi dokumenteerimist ja läbivaatamise protsessi, et tugevdada iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud teabe korrektsuse põhielemente ning tagada, et volinike kolleegium annaks iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes asjakohast ja usaldusväärset teavet; rõhutab, et ettepanekul peaks olema selge ja piiratud kohaldamisala, et see ei avaldaks negatiivset mõju fondide tulemuslikkusele;

| k) | parandada lähenemisviisi, mida kasutatakse halduskulude uurimisel, tehes teatavaks, mida uuritakse ja millal, ning hinnata, kas hinnanguline halduskulude kokkuhoid on realiseerunud; |
| --- | --- |

k)

parandada lähenemisviisi, mida kasutatakse halduskulude uurimisel, tehes teatavaks, mida uuritakse ja millal, ning hinnata, kas hinnanguline halduskulude kokkuhoid on realiseerunud;

| l) | kasutada ühtekuuluvuspoliitika tulemuspõhise rahastamise raames kõige paremal viisil 2021.–2027. aasta eeltingimusi, valmistada varakult ette pinnas tõhusaks tulemuslikkuse hindamiseks ning selgitada reegleid ja lähenemisviisi kindlustunde tagamiseks liidu rahastamise kohta kuludega sidumata rahastamismudeli alusel; |
| --- | --- |

l)

kasutada ühtekuuluvuspoliitika tulemuspõhise rahastamise raames kõige paremal viisil 2021.–2027. aasta eeltingimusi, valmistada varakult ette pinnas tõhusaks tulemuslikkuse hindamiseks ning selgitada reegleid ja lähenemisviisi kindlustunde tagamiseks liidu rahastamise kohta kuludega sidumata rahastamismudeli alusel;

| m) | lihtsustada reegleid ja menetlusi, julgustada liikmesriike ja komisjoni töötama välja kohustuslikud koolitused ja praktilise teabe taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid VKEde, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

m)

lihtsustada reegleid ja menetlusi, julgustada liikmesriike ja komisjoni töötama välja kohustuslikud koolitused ja praktilise teabe taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid VKEde, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmade jaoks;

| n) | näha ette suunised ja kontrollid, millega tagatakse, et piisavad sotsiaalsed ja tööõiguse miinimumstandardid on nõutavad riigihangete, eelkõige ehitushangete puhul, et vältida liidu ettevõtete asetamist ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes kolmandate riikide pakkujatega; kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa avalikes hangetes ja pakkumismenetlustes osaleksid ainult nende kolmandate riikide äriühingud, mis lubavad liidu äriühingutel osaleda oma avalikes hangetes ja pakkumismenetlustes, et tagada võrdsed tingimused ja võrdne juurdepääs liidu ja kolmandate riikide ettevõtjatele; |
| --- | --- |

n)

näha ette suunised ja kontrollid, millega tagatakse, et piisavad sotsiaalsed ja tööõiguse miinimumstandardid on nõutavad riigihangete, eelkõige ehitushangete puhul, et vältida liidu ettevõtete asetamist ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes kolmandate riikide pakkujatega; kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa avalikes hangetes ja pakkumismenetlustes osaleksid ainult nende kolmandate riikide äriühingud, mis lubavad liidu äriühingutel osaleda oma avalikes hangetes ja pakkumismenetlustes, et tagada võrdsed tingimused ja võrdne juurdepääs liidu ja kolmandate riikide ettevõtjatele;

| o) | Hõlbustada õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamiseks mõeldud mehhanismi vastuvõtmist, mis võib positiivselt mõjutada piiriüleste transpordiprojektide rakendamise tempot ja lõppkokkuvõttes suurendada transporditeenuste tõhusust nendes piirkondades; |
| --- | --- |

o)

Hõlbustada õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamiseks mõeldud mehhanismi vastuvõtmist, mis võib positiivselt mõjutada piiriüleste transpordiprojektide rakendamise tempot ja lõppkokkuvõttes suurendada transporditeenuste tõhusust nendes piirkondades;

Loodusvarad

Loodusvarad

| 134. | märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 „Loodusvarad“ moodustab liidu eelarvest 35 % ehk 60,6 miljardit eurot: sellest 41,6 miljardit eurot (68,7 %) kulutatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) otsetoetusteks, 2,6 miljardit eurot (4,3 %) EAGFi turuga seotud kuludeks, 14,6 miljardit eurot (24,1 %) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile (EAFRD), 0,9 miljardit eurot (1,4 %) Euroopa Merendus- ja Kalandusfondile (EMKF) ja ülejäänu muudes valdkondades; |
| --- | --- |

134.

märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 „Loodusvarad“ moodustab liidu eelarvest 35 % ehk 60,6 miljardit eurot: sellest 41,6 miljardit eurot (68,7 %) kulutatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) otsetoetusteks, 2,6 miljardit eurot (4,3 %) EAGFi turuga seotud kuludeks, 14,6 miljardit eurot (24,1 %) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile (EAFRD), 0,9 miljardit eurot (1,4 %) Euroopa Merendus- ja Kalandusfondile (EMKF) ja ülejäänu muudes valdkondades;

| 135. | märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 218 tehingust koosneva valimi, mis hõlmas 19 liikmesriiki ja Ühendkuningriiki ja mis koostati nii, et see oleks esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kõikide kulutuste suhtes; märgib, et kontrollikoda vaatas läbi ka Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ja keskkonna peadirektoraadi iga-aastased tegevusaruanded ning komisjoni iga-aastase haldus- ja tulemusaruande; |
| --- | --- |

135.

märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 218 tehingust koosneva valimi, mis hõlmas 19 liikmesriiki ja Ühendkuningriiki ja mis koostati nii, et see oleks esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kõikide kulutuste suhtes; märgib, et kontrollikoda vaatas läbi ka Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ja keskkonna peadirektoraadi iga-aastased tegevusaruanded ning komisjoni iga-aastase haldus- ja tulemusaruande;

| 136. | märgib rahuloluga, et kontrollikoja töö toetab järeldust, et otsetoetustes tervikuna, mis moodustavad 69 % mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kuludest, ei esinenud olulisi vigu; märgib, et põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused põhinevad toetusõigustel ja et selliste toetuste veaoht on väiksem, kui nendega seotud tingimused ei ole keerulised; tunnistab, et kontrollikoja andmetel moodustavad otsetoetuste peamised juhtimisvahendid, ühtne haldus- ja kontrollisüsteem ning maatükkide identifitseerimise süsteem tõhusa juhtimis- ja kontrollisüsteemi; märgib, et ÜPP 2022. aasta järgne reform ei tohiks enam olla vastavuspõhine, vaid tulemuspõhine; loodab, et sellel põhjalikul muutusel on otsetoetuste veamäärale positiivne mõju; |
| --- | --- |

136.

märgib rahuloluga, et kontrollikoja töö toetab järeldust, et otsetoetustes tervikuna, mis moodustavad 69 % mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kuludest, ei esinenud olulisi vigu; märgib, et põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused põhinevad toetusõigustel ja et selliste toetuste veaoht on väiksem, kui nendega seotud tingimused ei ole keerulised; tunnistab, et kontrollikoja andmetel moodustavad otsetoetuste peamised juhtimisvahendid, ühtne haldus- ja kontrollisüsteem ning maatükkide identifitseerimise süsteem tõhusa juhtimis- ja kontrollisüsteemi; märgib, et ÜPP 2022. aasta järgne reform ei tohiks enam olla vastavuspõhine, vaid tulemuspõhine; loodab, et sellel põhjalikul muutusel on otsetoetuste veamäärale positiivne mõju;

| 137. | võtab murega teadmiseks kontrollikoja avastatud vead maaelu arengu, turumeetmete ja muudes rubriigi „Loodusvarad“ kuluvaldkondades, mis moodustavad 31 % kulutustest; on mures kontrollikoja hinnangu pärast, et keerulisemad rahastamiskõlblikkuse tingimused suurendavad vigade tekkimise ohtu; peab kahetsusväärseks, et veamäära loetakse selles valdkonnas olulisel tasemel olevaks; |
| --- | --- |

137.

võtab murega teadmiseks kontrollikoja avastatud vead maaelu arengu, turumeetmete ja muudes rubriigi „Loodusvarad“ kuluvaldkondades, mis moodustavad 31 % kulutustest; on mures kontrollikoja hinnangu pärast, et keerulisemad rahastamiskõlblikkuse tingimused suurendavad vigade tekkimise ohtu; peab kahetsusväärseks, et veamäära loetakse selles valdkonnas olulisel tasemel olevaks;

| 138. | tunnistab, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi arvutuste kohaselt on makserisk 2020. aastal ÜPP kulutuste puhul tervikuna ligikaudu 1,9 %; märgib, et kontrollikoja hinnangul on veamäär 2 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 0,1 % suurem; peab kahetsusväärseks, et rubriigi „Loodusvarad“ kulutuste veamäär on peaaegu olulisel tasemel; |
| --- | --- |

138.

tunnistab, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi arvutuste kohaselt on makserisk 2020. aastal ÜPP kulutuste puhul tervikuna ligikaudu 1,9 %; märgib, et kontrollikoja hinnangul on veamäär 2 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 0,1 % suurem; peab kahetsusväärseks, et rubriigi „Loodusvarad“ kulutuste veamäär on peaaegu olulisel tasemel;

| 139. | tunneb heameelt selliste uute tehnoloogiate kasutamise üle, nagu seire teel tehtavad kontrollid, kasutades ELi Copernicuse programmi Sentineli satelliidi andmetel põhinevaid automatiseeritud protsesse, et kontrollida vastavust teatavatele ÜPP reeglitele; tunneb heameelt asjaolu üle, et need muudatused kiideti heaks ka 2022. aasta järgse ÜPP jaoks, ning julgustab liikmesriike neid võimalusi maksimaalselt ära kasutama; |
| --- | --- |

139.

tunneb heameelt selliste uute tehnoloogiate kasutamise üle, nagu seire teel tehtavad kontrollid, kasutades ELi Copernicuse programmi Sentineli satelliidi andmetel põhinevaid automatiseeritud protsesse, et kontrollida vastavust teatavatele ÜPP reeglitele; tunneb heameelt asjaolu üle, et need muudatused kiideti heaks ka 2022. aasta järgse ÜPP jaoks, ning julgustab liikmesriike neid võimalusi maksimaalselt ära kasutama;

| 140. | peab kiiduväärseks, et komisjon on võtnud endale kohustuse toetada liikmesriike uue lähenemisviisi väljatöötamisel seoses seire teel tehtavate kontrollidega; märgib, et alates 2018. aastast võivad liikmesriikide makseasutused seda liiki kontrolle teha, kuid avaldab kahetsust, et nendega kaetus oli 2020. aastal piiratud; toetab kontrollikoja soovitust komisjonile edendada seire teel tehtavaid kontrolle 2020. aasta järgse ÜPP keskse kontrollisüsteemina; |
| --- | --- |

140.

peab kiiduväärseks, et komisjon on võtnud endale kohustuse toetada liikmesriike uue lähenemisviisi väljatöötamisel seoses seire teel tehtavate kontrollidega; märgib, et alates 2018. aastast võivad liikmesriikide makseasutused seda liiki kontrolle teha, kuid avaldab kahetsust, et nendega kaetus oli 2020. aastal piiratud; toetab kontrollikoja soovitust komisjonile edendada seire teel tehtavaid kontrolle 2020. aasta järgse ÜPP keskse kontrollisüsteemina;

| 141. | peab äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni suutmatus koguda usaldusväärseid andmeid ÜPP vahendite lõplike saajate kohta jätab lahendamata paljud juhtumid, kus liikmesriigid saaksid vahendeid tagasi nõuda; märgib murega, et selliste aruandlus- ja seirevahendite nagu ARACHNE kasutamine on üksnes vabatahtlik; |
| --- | --- |

141.

peab äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni suutmatus koguda usaldusväärseid andmeid ÜPP vahendite lõplike saajate kohta jätab lahendamata paljud juhtumid, kus liikmesriigid saaksid vahendeid tagasi nõuda; märgib murega, et selliste aruandlus- ja seirevahendite nagu ARACHNE kasutamine on üksnes vabatahtlik;

| 142. | peab kahetsusväärseks kontrollikoja tuvastatud korduvaid puudusi seoses riskiga maksete tegemisel, mis mõjutab rubriigi „Loodusvarad“ kulutusi ja mis on seotud liikmesriikide kontrollidega ning kajastuvad nende kontrollistatistikas; |
| --- | --- |

142.

peab kahetsusväärseks kontrollikoja tuvastatud korduvaid puudusi seoses riskiga maksete tegemisel, mis mõjutab rubriigi „Loodusvarad“ kulutusi ja mis on seotud liikmesriikide kontrollidega ning kajastuvad nende kontrollistatistikas;

| 143. | tuletab meelde kontrollikoja tuvastatud puudusi ÜPP pettustevastases poliitikas ja menetlustes, nii komisjoni kui ka liikmesriikide omades; tuletab meelde eelmise aasta aruandes komisjonile esitatud soovitust ja võtab teadmiseks, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ajakohastas oma pettustevastase võitluse strateegiat 2020. aastal; ootab selleks, et praegust olukorda põhjalikult analüüsida, kontrollikoja eriaruannet ÜPP ja pettustevastaste meetmete kohta, mille ilmumine lükati edasi 2022. aasta teise kvartalisse; |
| --- | --- |

143.

tuletab meelde kontrollikoja tuvastatud puudusi ÜPP pettustevastases poliitikas ja menetlustes, nii komisjoni kui ka liikmesriikide omades; tuletab meelde eelmise aasta aruandes komisjonile esitatud soovitust ja võtab teadmiseks, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ajakohastas oma pettustevastase võitluse strateegiat 2020. aastal; ootab selleks, et praegust olukorda põhjalikult analüüsida, kontrollikoja eriaruannet ÜPP ja pettustevastaste meetmete kohta, mille ilmumine lükati edasi 2022. aasta teise kvartalisse;

| 144. | võtab murega teadmiseks 29 OLAFi juhtumit, mis käsitlevad struktuuri- ja põllumajandusfonde Bulgaarias; on mures organiseeritud kuritegevuse mõju liidu finantshuvidele käsitleva uuringu tulemuste pärast, mille kohaselt on enamik Bulgaarias tuvastatud rikkumisi toime pandud põllumajanduse rahastamise valdkonnas, eelkõige põllumajanduskultuuride toetuste valdkonnas, ning võltskülalismajade ehitamise pärast, mida tegelikult kasutatakse eramutena; on teadlik, et EL kaasrahastatud võltskülalismajade probleem ei esine üksnes Bulgaarias, kuna sarnased probleemid tuvastati ka Slovakkias ja Tšehhis; märgib, et komisjon jälgib olukorda ja loodab, et komisjon võtab kiireid ja otsustavaid meetmeid sellist liiki toetustega seotud kelmuste ja pettuste vastu; märgib lisaks, et Bulgaaria ametiasutused ei ole praegusel programmitöö perioodil 2021–2027 sarnaste meetmete rahastamist ette näinud; |
| --- | --- |

144.

võtab murega teadmiseks 29 OLAFi juhtumit, mis käsitlevad struktuuri- ja põllumajandusfonde Bulgaarias; on mures organiseeritud kuritegevuse mõju liidu finantshuvidele käsitleva uuringu tulemuste pärast, mille kohaselt on enamik Bulgaarias tuvastatud rikkumisi toime pandud põllumajanduse rahastamise valdkonnas, eelkõige põllumajanduskultuuride toetuste valdkonnas, ning võltskülalismajade ehitamise pärast, mida tegelikult kasutatakse eramutena; on teadlik, et EL kaasrahastatud võltskülalismajade probleem ei esine üksnes Bulgaarias, kuna sarnased probleemid tuvastati ka Slovakkias ja Tšehhis; märgib, et komisjon jälgib olukorda ja loodab, et komisjon võtab kiireid ja otsustavaid meetmeid sellist liiki toetustega seotud kelmuste ja pettuste vastu; märgib lisaks, et Bulgaaria ametiasutused ei ole praegusel programmitöö perioodil 2021–2027 sarnaste meetmete rahastamist ette näinud;

| 145. | märgib murega, et kontrollikoja eriaruande 16/2021 „Ühine põllumajanduspoliitika ja kliima – Pool ELi kliimakulutustest on suunatud põllumajandusele, kuid põllumajandustootjate tekitatud heide ei vähene“ kohaselt ei ole ÜPP vähendanud loomakasvatussektorist tulenevat heidet, et mullas kasutatavatest väetistest ja sõnnikust tulenev heide suureneb, et ÜPP meetmed ei aidanud kaasa süsiniku mullas ja taimedes sidumise üldisele suurenemisele ning et ÜPP 2014.–2020. aasta muudatused ei kajastanud ÜPP uusi kliimaeesmärke; |
| --- | --- |

145.

märgib murega, et kontrollikoja eriaruande 16/2021 „Ühine põllumajanduspoliitika ja kliima – Pool ELi kliimakulutustest on suunatud põllumajandusele, kuid põllumajandustootjate tekitatud heide ei vähene“ kohaselt ei ole ÜPP vähendanud loomakasvatussektorist tulenevat heidet, et mullas kasutatavatest väetistest ja sõnnikust tulenev heide suureneb, et ÜPP meetmed ei aidanud kaasa süsiniku mullas ja taimedes sidumise üldisele suurenemisele ning et ÜPP 2014.–2020. aasta muudatused ei kajastanud ÜPP uusi kliimaeesmärke;

| 146. | peab kahetsusväärseks, et kontrollikoja eriaruande 20/2021 „Säästev veekasutus põllumajanduses: ÜPP vahenditega edendatakse tõenäolisemalt pigem suuremat kui tõhusamat veekasutust“ järelduste kohaselt ei edenda ÜPP otsetoetused märkimisväärselt tõhusat veekasutust ning maaelu arengu vahendid ja turumeetmed ei edenda märkimisväärselt säästvat veekasutust; |
| --- | --- |

146.

peab kahetsusväärseks, et kontrollikoja eriaruande 20/2021 „Säästev veekasutus põllumajanduses: ÜPP vahenditega edendatakse tõenäolisemalt pigem suuremat kui tõhusamat veekasutust“ järelduste kohaselt ei edenda ÜPP otsetoetused märkimisväärselt tõhusat veekasutust ning maaelu arengu vahendid ja turumeetmed ei edenda märkimisväärselt säästvat veekasutust;

| 147. | märgib murega, et kontrollikoja eriaruande 13/2020 „Põllumajandusmaa bioloogiline mitmekesisus: ÜPP ei ole aidanud vähenemist peatada“ kohaselt esineb puudusi ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia kavandamises, selle kooskõlastamises ühise põllumajanduspoliitikaga ja selle järelevalves; peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda on jõudnud järeldusele, et enamik ÜPP rahastamisest avaldab vähest positiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

147.

märgib murega, et kontrollikoja eriaruande 13/2020 „Põllumajandusmaa bioloogiline mitmekesisus: ÜPP ei ole aidanud vähenemist peatada“ kohaselt esineb puudusi ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia kavandamises, selle kooskõlastamises ühise põllumajanduspoliitikaga ja selle järelevalves; peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda on jõudnud järeldusele, et enamik ÜPP rahastamisest avaldab vähest positiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele;

| 148. | tuletab meelde, kui oluline on ÜPP õiglane eraldamine, mis ühelt poolt peaks vältima rahaliste vahendite väärkasutamist eelkõige poliitiliste silmapaistvate jõukate üksikisikute, eliidi ja suurte konglomeraatide poolt ning teisalt keskenduma aktiivsetele põllumajandustootjatele; juhib tähelepanu asjaolule, et ÜPP fondide rakendamise uuringust (7) selgus, et ELi põllumajandustoetuste väljamaksmine on äärmiselt problemaatiline küsimus vähemalt viies liikmesriigis (8) ja et toetusvahendite eraldamisel suurtele ja väikestele põllumajandusettevõtjatele on märgata suurt ebavõrdsust ning süsteemset suurte põllumajandusettevõtete eelistamist, mille omanikel on tihedad sidemed oma riigi juhtivate erakondadega või kuuluvad nad ise neisse erakondadesse (9); |
| --- | --- |

148.

tuletab meelde, kui oluline on ÜPP õiglane eraldamine, mis ühelt poolt peaks vältima rahaliste vahendite väärkasutamist eelkõige poliitiliste silmapaistvate jõukate üksikisikute, eliidi ja suurte konglomeraatide poolt ning teisalt keskenduma aktiivsetele põllumajandustootjatele; juhib tähelepanu asjaolule, et ÜPP fondide rakendamise uuringust (7) selgus, et ELi põllumajandustoetuste väljamaksmine on äärmiselt problemaatiline küsimus vähemalt viies liikmesriigis (8) ja et toetusvahendite eraldamisel suurtele ja väikestele põllumajandusettevõtjatele on märgata suurt ebavõrdsust ning süsteemset suurte põllumajandusettevõtete eelistamist, mille omanikel on tihedad sidemed oma riigi juhtivate erakondadega või kuuluvad nad ise neisse erakondadesse (9);

7

8

9

| 149. | märgib murega, et kontrollikoda leidis, et komisjoni tulemusteave keskendub pigem sisenditele, väljunditele ja rahalisele panusele kui tulemustele; tunneb heameelt selle üle, et kalanduse majanduslik elujõulisus suureneb; peab kahetsusväärseks, et andmed vesiviljeluse kohta on vähem veenvad; |
| --- | --- |

149.

märgib murega, et kontrollikoda leidis, et komisjoni tulemusteave keskendub pigem sisenditele, väljunditele ja rahalisele panusele kui tulemustele; tunneb heameelt selle üle, et kalanduse majanduslik elujõulisus suureneb; peab kahetsusväärseks, et andmed vesiviljeluse kohta on vähem veenvad;

| 150. | võtab teadmiseks, et komisjon esitab aruanded EMKFi kulutuste kohta keskkonnaeesmärkide saavutamiseks; peab kahetsusväärseks, et seos selle ja peamiste keskkonnanäitajate vahel ei ole hästi määratletud; peab kahetsusväärseks, et ühise kalanduspoliitika kaitse-eesmärki tõenäoliselt ei saavutata; |
| --- | --- |

150.

võtab teadmiseks, et komisjon esitab aruanded EMKFi kulutuste kohta keskkonnaeesmärkide saavutamiseks; peab kahetsusväärseks, et seos selle ja peamiste keskkonnanäitajate vahel ei ole hästi määratletud; peab kahetsusväärseks, et ühise kalanduspoliitika kaitse-eesmärki tõenäoliselt ei saavutata;

| 151. | võtab teadmiseks, et 2020. aasta lõpuks toetati Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rohkem kui kaks miljonit projekti põllumajandussektoris ja maapiirkondades, ning anti panus 31 500 töökoha säilitamiseks ja 4 000 uue töökoha loomiseks merendus- ja kalandussektoris; märgib lisaks, et maaelu arengu programmide raames toetatud projektide kaudu on loodud üle 54 000 uue töökoha ning et 131 000 noort põllumajandustootjat sai ettevõtluse alustamise toetust; |
| --- | --- |

151.

võtab teadmiseks, et 2020. aasta lõpuks toetati Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rohkem kui kaks miljonit projekti põllumajandussektoris ja maapiirkondades, ning anti panus 31 500 töökoha säilitamiseks ja 4 000 uue töökoha loomiseks merendus- ja kalandussektoris; märgib lisaks, et maaelu arengu programmide raames toetatud projektide kaudu on loodud üle 54 000 uue töökoha ning et 131 000 noort põllumajandustootjat sai ettevõtluse alustamise toetust;

Soovitused

Soovitused

| 152. | palub komisjonil teha järgmist:






  a) | lihtsustada reegleid ja menetlusi, julgustada liikmesriike töötama välja kohustuslikud koolitused ja praktilise teabe taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid noorte põllumajandustootjate, VKEde, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- | --- |

152.

palub komisjonil teha järgmist:

a)

lihtsustada reegleid ja menetlusi, julgustada liikmesriike töötama välja kohustuslikud koolitused ja praktilise teabe taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid noorte põllumajandustootjate, VKEde, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmade jaoks;

| b) | kasutada paremini ära ja julgustada tehisintellekti, ja uute tehnoloogiate, näiteks ELile kuuluvate Copernicuse Sentineli satelliitide andmete kasutamist, et jälgida ja kontrollida ÜPP vahendite nõuetekohast kasutamist; |
| --- | --- |

b)

kasutada paremini ära ja julgustada tehisintellekti, ja uute tehnoloogiate, näiteks ELile kuuluvate Copernicuse Sentineli satelliitide andmete kasutamist, et jälgida ja kontrollida ÜPP vahendite nõuetekohast kasutamist;

| c) | muuta IT-tööriistad, Arachne ja varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem makseasutuste jaoks kohustuslikuks ja süstemaatiliseks, kuna see on oluline vahend, mida saab kasutada kelmustest ja pettustest ohustatud projektide, toetusesaajate ja töövõtjate tuvastamiseks; |
| --- | --- |

c)

muuta IT-tööriistad, Arachne ja varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem makseasutuste jaoks kohustuslikuks ja süstemaatiliseks, kuna see on oluline vahend, mida saab kasutada kelmustest ja pettustest ohustatud projektide, toetusesaajate ja töövõtjate tuvastamiseks;

| d) | tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme, ning luues kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega; |
| --- | --- |

d)

tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme, ning luues kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega;

| e) | keskenduda oma tulemusteabes tulemustele ning luua selge seos programmist tehtavate maksete ja deklareeritud tulemuste vahel, et hinnata programmide tõhusust; |
| --- | --- |

e)

keskenduda oma tulemusteabes tulemustele ning luua selge seos programmist tehtavate maksete ja deklareeritud tulemuste vahel, et hinnata programmide tõhusust;

| f) | edendada jälgimise teel tehtavate kontrollide lähenemisviisi makseasutuste peamise kontrollisüsteemina; kasutada rohelise kokkuleppe raamistikus üldiselt ja süstemaatiliselt uusi tehnoloogiaid keskkonna- ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide ning kliimanõuete jälgimiseks; tagada piisavad rahalised ja inimressursid rakendusametitele, nagu Euroopa Ravimiamet, Euroopa Keskkonnaamet ja Euroopa Kemikaaliamet, kes seisavad COVID-19 pandeemia või rohelise kokkuleppe tegevusprogrammi tõttu silmitsi suurenenud töökoormusega; |
| --- | --- |

f)

edendada jälgimise teel tehtavate kontrollide lähenemisviisi makseasutuste peamise kontrollisüsteemina; kasutada rohelise kokkuleppe raamistikus üldiselt ja süstemaatiliselt uusi tehnoloogiaid keskkonna- ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide ning kliimanõuete jälgimiseks; tagada piisavad rahalised ja inimressursid rakendusametitele, nagu Euroopa Ravimiamet, Euroopa Keskkonnaamet ja Euroopa Kemikaaliamet, kes seisavad COVID-19 pandeemia või rohelise kokkuleppe tegevusprogrammi tõttu silmitsi suurenenud töökoormusega;

| g) | võtta meetmeid, et ÜPP vähendaks põllumajanduse heitkoguseid, vähendaks haritud kuivendatud orgaaniliste muldade heitkoguseid ning esitaks korrapäraselt aruandeid ÜPP panuse kohta kliimamuutuste leevendamisse; tunneb heameelt selle üle, et vahepeal võeti vastu uus ÜPP reform ja teatis strateegia „Talust taldrikule“ kohta; |
| --- | --- |

g)

võtta meetmeid, et ÜPP vähendaks põllumajanduse heitkoguseid, vähendaks haritud kuivendatud orgaaniliste muldade heitkoguseid ning esitaks korrapäraselt aruandeid ÜPP panuse kohta kliimamuutuste leevendamisse; tunneb heameelt selle üle, et vahepeal võeti vastu uus ÜPP reform ja teatis strateegia „Talust taldrikule“ kohta;

| h) | nõuda põhjendusi erandite tegemiseks veepoliitika raamdirektiivi rakendamisest põllumajanduses, siduda ÜPP maksed keskkonnaalaste normide täitmisega ning kasutada liidu vahendeid veekogude kvantitatiivse seisundi parandamiseks; |
| --- | --- |

h)

nõuda põhjendusi erandite tegemiseks veepoliitika raamdirektiivi rakendamisest põllumajanduses, siduda ÜPP maksed keskkonnaalaste normide täitmisega ning kasutada liidu vahendeid veekogude kvantitatiivse seisundi parandamiseks;

| i) | parandada 2020. aasta järgse bioloogilise mitmekesisuse strateegia koordineerimist ja ülesehitust ning jälgida kulutusi täpsemalt, suurendada otsetoetuste ja maaelu arengu panust põllumajandusmaa bioloogilisse mitmekesisusse ning näidata ÜPP meetmete mõju sellisele bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

i)

parandada 2020. aasta järgse bioloogilise mitmekesisuse strateegia koordineerimist ja ülesehitust ning jälgida kulutusi täpsemalt, suurendada otsetoetuste ja maaelu arengu panust põllumajandusmaa bioloogilisse mitmekesisusse ning näidata ÜPP meetmete mõju sellisele bioloogilisele mitmekesisusele;

| j) | jätkata mahepõllumajanduse arendamist; rõhutada, et ainult 8 % Euroopa põllumajandusmaast on pühendatud mahetoidule ja 7 miljoni põllumajandustootja seas on ainult 303 000 mahepõllumajandustootjat, kes saavad kasu ÜPP vahenditest; |
| --- | --- |

j)

jätkata mahepõllumajanduse arendamist; rõhutada, et ainult 8 % Euroopa põllumajandusmaast on pühendatud mahetoidule ja 7 miljoni põllumajandustootja seas on ainult 303 000 mahepõllumajandustootjat, kes saavad kasu ÜPP vahenditest;

| k) | tagada, et juurdepääs maale on prioriteet, et säilitada põllumajanduslike pereettevõtete mudel ja võimaldada noortel põllumajandustootjatel oma tegevust arendada; |
| --- | --- |

k)

tagada, et juurdepääs maale on prioriteet, et säilitada põllumajanduslike pereettevõtete mudel ja võimaldada noortel põllumajandustootjatel oma tegevust arendada;

| l) | suurendada ÜPP tõhusust, koondades selle toetuse aktiivsetele põllumajandustootjatele, kelle põhitegevus on põllumajandus; |
| --- | --- |

l)

suurendada ÜPP tõhusust, koondades selle toetuse aktiivsetele põllumajandustootjatele, kelle põhitegevus on põllumajandus;

| m) | edendada investeeringuid, mis aitavad kooskõlas rohelise kokkuleppega kaasa vastupidavamale ja digitaalsemale majanduse taastumisele ning mis on maapiirkondade sotsiaalse ja majandusliku arengu seisukohalt üliolulised; |
| --- | --- |

m)

edendada investeeringuid, mis aitavad kooskõlas rohelise kokkuleppega kaasa vastupidavamale ja digitaalsemale majanduse taastumisele ning mis on maapiirkondade sotsiaalse ja majandusliku arengu seisukohalt üliolulised;

Julgeolek ja kodakondsus

Julgeolek ja kodakondsus

| 153. | märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 „Julgeolek ja kodakondsus“ moodustab liidu eelarvest 3,7 % ehk 6,3 miljardit eurot: sellest 2,6 miljardit eurot (40,5 %) kulutatakse erakorralise toetuse rahastamisvahendile, 1,6 miljardit eurot (25,3 %) rände ja julgeoleku valdkonnas, 1,2 miljardit eurot (18,5 %) detsentraliseeritud asutustele, 0,2 miljardit eurot (3,7 %) toidule ja söödale, 0,2 miljardit eurot (3,8 %) programmile „Loov Euroopa“ ja ülejäänu muudes valdkondades; |
| --- | --- |

153.

märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 „Julgeolek ja kodakondsus“ moodustab liidu eelarvest 3,7 % ehk 6,3 miljardit eurot: sellest 2,6 miljardit eurot (40,5 %) kulutatakse erakorralise toetuse rahastamisvahendile, 1,6 miljardit eurot (25,3 %) rände ja julgeoleku valdkonnas, 1,2 miljardit eurot (18,5 %) detsentraliseeritud asutustele, 0,2 miljardit eurot (3,7 %) toidule ja söödale, 0,2 miljardit eurot (3,8 %) programmile „Loov Euroopa“ ja ülejäänu muudes valdkondades;

| 154. | võtab teadmiseks, et kõige olulisem kuluvaldkond on seotud 2020. aasta aprillis loodud erakorralise toetuse rahastamisvahendiga, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel COVID-19 pandeemiaga toime tulla, rahastades muu hulgas patsientide, meditsiinitöötajate ja oluliste meditsiinitoodete piiriülest üleandmist ja vedu, vaktsiinide ja raviga seotud teadusuuringuid ja tootmist ning testimisvahendite väljatöötamist, ostmist ja jaotamist; |
| --- | --- |

154.

võtab teadmiseks, et kõige olulisem kuluvaldkond on seotud 2020. aasta aprillis loodud erakorralise toetuse rahastamisvahendiga, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel COVID-19 pandeemiaga toime tulla, rahastades muu hulgas patsientide, meditsiinitöötajate ja oluliste meditsiinitoodete piiriülest üleandmist ja vedu, vaktsiinide ja raviga seotud teadusuuringuid ja tootmist ning testimisvahendite väljatöötamist, ostmist ja jaotamist;

| 155. | on mures, et kontrollikoda leidis oma eriaruandes 10/2021, et komisjon ei ole soolõimet liidu eelarves piisavalt kohaldanud; kutsub komisjoni üles kiiresti välja töötama soolõime metoodika, et integreerida soolise võrdõiguslikkuse perspektiiv kõikidesse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas sooliselt eristatud andmete ja näitajate kasutamine; tuletab meelde, et soolõime vajadus on COVID-19 pandeemia soolise mõju valguses veelgi pakilisem; |
| --- | --- |

155.

on mures, et kontrollikoda leidis oma eriaruandes 10/2021, et komisjon ei ole soolõimet liidu eelarves piisavalt kohaldanud; kutsub komisjoni üles kiiresti välja töötama soolõime metoodika, et integreerida soolise võrdõiguslikkuse perspektiiv kõikidesse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas sooliselt eristatud andmete ja näitajate kasutamine; tuletab meelde, et soolõime vajadus on COVID-19 pandeemia soolise mõju valguses veelgi pakilisem;

| 156. | peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal said COVID-19 pandeemia tõttu kõige rängemalt kannatada kultuuri- ja loomesektorid; märgib, et ehkki võeti kasutusele paindlikud meetmed ja MEDIA alaprogrammist anti täiendavat toetust sundsulgemise all kannatavatele kinovõrgustiku Europa Cinemas liikmetele (summas 16 miljonit eurot), olid alaprogrammi tulemused mõnede näitajate, eelkõige üritustel osalenud vaatajate arvu, puhul halvemad; |
| --- | --- |

156.

peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal said COVID-19 pandeemia tõttu kõige rängemalt kannatada kultuuri- ja loomesektorid; märgib, et ehkki võeti kasutusele paindlikud meetmed ja MEDIA alaprogrammist anti täiendavat toetust sundsulgemise all kannatavatele kinovõrgustiku Europa Cinemas liikmetele (summas 16 miljonit eurot), olid alaprogrammi tulemused mõnede näitajate, eelkõige üritustel osalenud vaatajate arvu, puhul halvemad;

| 157. | märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 27 tehingust koosneva valimi, mis koostati nii, et see aitaks kaasa üldise kinnitava avalduse koostamisele, selle asemel, et olla esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes; märgib, et kontrollikoda vaatas läbi ka rände ja siseasjade peadirektoraadi ja sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi iga-aastased tegevusaruanded ning lisas komisjoni iga-aastasesse haldus- ja tulemusaruandesse; |
| --- | --- |

157.

märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 27 tehingust koosneva valimi, mis koostati nii, et see aitaks kaasa üldise kinnitava avalduse koostamisele, selle asemel, et olla esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes; märgib, et kontrollikoda vaatas läbi ka rände ja siseasjade peadirektoraadi ja sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi iga-aastased tegevusaruanded ning lisas komisjoni iga-aastasesse haldus- ja tulemusaruandesse;

| 158. | märgib, et kontrollikoda ei suutnud veamäära hinnata; märgib murega, et kontrollikoja auditeeritud 27 tehingust olid vigadest mõjutatud kaheksa (30 %); rõhutab, et kontrollikoda leidis ka juhtumeid, kus ei järgita õigus- ja finantssätteid, kuid millel puudub finantsmõju liidu eelarvele; märgib, et vead on seotud projektide valiku ja riigihanke normide kohaldamisega, mittetäielike dokumentide esitamisega kulunõuete toetuseks ja IT-süsteemi puuduliku toimimisega; |
| --- | --- |

158.

märgib, et kontrollikoda ei suutnud veamäära hinnata; märgib murega, et kontrollikoja auditeeritud 27 tehingust olid vigadest mõjutatud kaheksa (30 %); rõhutab, et kontrollikoda leidis ka juhtumeid, kus ei järgita õigus- ja finantssätteid, kuid millel puudub finantsmõju liidu eelarvele; märgib, et vead on seotud projektide valiku ja riigihanke normide kohaldamisega, mittetäielike dokumentide esitamisega kulunõuete toetuseks ja IT-süsteemi puuduliku toimimisega;

| 159. | peab kahetsusväärseks, et 2020. aasta 27 tehingust koosneva piiratud valimi tõttu ei olnud kontrollikojal võimalik võrrelda oma audititulemusi rände ja siseasjade peadirektoraadi ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi esitatud teabega kulutuste korrektsuse kohta; palub kontrollikojal laiendada oma valimit ja muuta see selle kuluvaldkonna suhtes representatiivsemaks, et seda rubriiki põhjalikumalt hinnata; |
| --- | --- |

159.

peab kahetsusväärseks, et 2020. aasta 27 tehingust koosneva piiratud valimi tõttu ei olnud kontrollikojal võimalik võrrelda oma audititulemusi rände ja siseasjade peadirektoraadi ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi esitatud teabega kulutuste korrektsuse kohta; palub kontrollikojal laiendada oma valimit ja muuta see selle kuluvaldkonna suhtes representatiivsemaks, et seda rubriiki põhjalikumalt hinnata;

| 160. | tunneb heameelt kontrollikoja aruande üle välispiiride ja viisade rahastamisvahendi tulemuslikkuse kohta, mis 2020. aasta haldus- ja tulemusaruande, 2022. aasta eelarveprojekti programmide tegevusaruannete ning peamiste hinnangute ja muude aruannete põhjal moodustab 8,1 % mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi 2020. aasta lõpuks tehtud kogumaksetest; |
| --- | --- |

160.

tunneb heameelt kontrollikoja aruande üle välispiiride ja viisade rahastamisvahendi tulemuslikkuse kohta, mis 2020. aasta haldus- ja tulemusaruande, 2022. aasta eelarveprojekti programmide tegevusaruannete ning peamiste hinnangute ja muude aruannete põhjal moodustab 8,1 % mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi 2020. aasta lõpuks tehtud kogumaksetest;

| 161. | märgib murega, et kontrollikoda leidis märkimisväärseid erinevusi riiklike programmide rakendamises ning et välispiiride ja viisade rahastamisvahendi tulemusteabes esineb lünki; rõhutab, et välispiiride ja viisade rahastamisvahendi panus tõhusasse piirihaldusesse sõltub sellest, kas liikmesriigid sisestavad IT-süsteemidesse usaldusväärse, asjakohase ja ajakohase teabe; on mures, et tõhusat piirihaldust takistab andmete ja piirivalvurite koolitamise ebapiisav kvaliteet; tunneb heameelt selle üle, et iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes avaldatud tulemuslikkuse näitajad annavad optimistliku pildi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi tulemuslikkusest; |
| --- | --- |

161.

märgib murega, et kontrollikoda leidis märkimisväärseid erinevusi riiklike programmide rakendamises ning et välispiiride ja viisade rahastamisvahendi tulemusteabes esineb lünki; rõhutab, et välispiiride ja viisade rahastamisvahendi panus tõhusasse piirihaldusesse sõltub sellest, kas liikmesriigid sisestavad IT-süsteemidesse usaldusväärse, asjakohase ja ajakohase teabe; on mures, et tõhusat piirihaldust takistab andmete ja piirivalvurite koolitamise ebapiisav kvaliteet; tunneb heameelt selle üle, et iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes avaldatud tulemuslikkuse näitajad annavad optimistliku pildi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi tulemuslikkusest;

| 162. | võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et programm ei ole piisavalt kaasa aidanud koolituse kaudu liidu õigustiku järjepidevale kohaldamisele; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et välispiiride ja viisade rahastamisvahend on aidanud kaasa viisade tõhusale menetlemisele, rahastades 2 680 konsulaadi ajakohastamist (290 % 2020. aasta eesmärgist); märgib siiski, et praeguseks on ühise viisapoliitika valdkonnas koolitatud 4 322 töötajat (38 % 2020. aasta eesmärgist), mis kontrollikoja hinnangul võib suurendada ohtu, et Schengeni viisataotlusi ei menetleta ühtlustatud viisil; |
| --- | --- |

162.

võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et programm ei ole piisavalt kaasa aidanud koolituse kaudu liidu õigustiku järjepidevale kohaldamisele; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et välispiiride ja viisade rahastamisvahend on aidanud kaasa viisade tõhusale menetlemisele, rahastades 2 680 konsulaadi ajakohastamist (290 % 2020. aasta eesmärgist); märgib siiski, et praeguseks on ühise viisapoliitika valdkonnas koolitatud 4 322 töötajat (38 % 2020. aasta eesmärgist), mis kontrollikoja hinnangul võib suurendada ohtu, et Schengeni viisataotlusi ei menetleta ühtlustatud viisil;

| 163. | väljendab heameelt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi tõhusa integratsiooni ja seadusliku rände tegevussuuna edu üle ning märgib rahuloluga, et ajavahemikuks 2014–2020 seatud eesmärk 2,6 miljonit inimest on märkimisväärselt ületatud, kuna integratsiooniabi on saanud peaaegu 6 miljonit inimest selles sihtrühmas; |
| --- | --- |

163.

väljendab heameelt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi tõhusa integratsiooni ja seadusliku rände tegevussuuna edu üle ning märgib rahuloluga, et ajavahemikuks 2014–2020 seatud eesmärk 2,6 miljonit inimest on märkimisväärselt ületatud, kuna integratsiooniabi on saanud peaaegu 6 miljonit inimest selles sihtrühmas;

| 164. | rõhutab, et valitsusvälised organisatsioonid on eelkõige julgeoleku ja kodakondsuse valdkonnas komisjoni olulised ja väärtuslikud rakenduspartnerid; märgib, et rahalisi vahendeid võib välja maksta katusorganisatsioonidele, kes jagavad ja edastavad rahalised vahendid kohapealsetele liikmesorganisatsioonidele või vabaühendustest partneritele; tunneb muret selle pärast, et komisjonil on lõplikest vahendite saajatest vaid piiratud ülevaade; on sügavalt mures selle pärast, et liidu rahalised vahendid võivad tahtmatult tuua kasu organisatsioonidele, kes õhutavad terrorismi või ekstremismi; on arvamusel, et katusorganisatsioonidel, kes annavad liidu rahalised vahendid edasi oma liikmesorganisatsioonidele või vabaühendustest partneritele, on vaja reegleid, mis on sarnased sätetega lõplike toetusesaajate, tegelike tulusaajate ja alltöövõtjate läbipaistvuse kohta, nagu on kokku lepitud uue ühissätete määruse XVII lisas; |
| --- | --- |

164.

rõhutab, et valitsusvälised organisatsioonid on eelkõige julgeoleku ja kodakondsuse valdkonnas komisjoni olulised ja väärtuslikud rakenduspartnerid; märgib, et rahalisi vahendeid võib välja maksta katusorganisatsioonidele, kes jagavad ja edastavad rahalised vahendid kohapealsetele liikmesorganisatsioonidele või vabaühendustest partneritele; tunneb muret selle pärast, et komisjonil on lõplikest vahendite saajatest vaid piiratud ülevaade; on sügavalt mures selle pärast, et liidu rahalised vahendid võivad tahtmatult tuua kasu organisatsioonidele, kes õhutavad terrorismi või ekstremismi; on arvamusel, et katusorganisatsioonidel, kes annavad liidu rahalised vahendid edasi oma liikmesorganisatsioonidele või vabaühendustest partneritele, on vaja reegleid, mis on sarnased sätetega lõplike toetusesaajate, tegelike tulusaajate ja alltöövõtjate läbipaistvuse kohta, nagu on kokku lepitud uue ühissätete määruse XVII lisas;

Soovitused

Soovitused

| 165. | palub komisjonil teha järgmist:






  a) | arendada paremat koostööd kõigi liikmesriikidega, tuletades meelde, et julgeoleku ja rände haldamisega seotud probleemid on liidu prioriteet; tunnustab komisjoni sellealaseid jõupingutusi; |
| --- | --- | --- |

165.

palub komisjonil teha järgmist:

a)

arendada paremat koostööd kõigi liikmesriikidega, tuletades meelde, et julgeoleku ja rände haldamisega seotud probleemid on liidu prioriteet; tunnustab komisjoni sellealaseid jõupingutusi;

| b) | anda selged õiguslikud suunised, et tagada läbipaistev, täpne ja täielik teave, mida liikmesriigid piirihalduse kohta peavad esitama; tuletab meelde vajadust kehtestada siduvad reeglid ja anda rohkem suuniseid piirihalduse IT-süsteemide kohta, et tagada kiire ja tõhus piirihaldus; anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile korrapäraselt aru ajakohastatud andmete kvaliteedi paranemise ja piisava koolituse kohta igas asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

anda selged õiguslikud suunised, et tagada läbipaistev, täpne ja täielik teave, mida liikmesriigid piirihalduse kohta peavad esitama; tuletab meelde vajadust kehtestada siduvad reeglid ja anda rohkem suuniseid piirihalduse IT-süsteemide kohta, et tagada kiire ja tõhus piirihaldus; anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile korrapäraselt aru ajakohastatud andmete kvaliteedi paranemise ja piisava koolituse kohta igas asjaomases liikmesriigis;

| c) | lihtsustada reegleid ja menetlusi, töötada välja kohustuslikud koolitused ja praktiline teave taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid kõigi sidusrühmade, haldus- ja makseasutuste jaoks; |
| --- | --- |

c)

lihtsustada reegleid ja menetlusi, töötada välja kohustuslikud koolitused ja praktiline teave taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid kõigi sidusrühmade, haldus- ja makseasutuste jaoks;

| d) | kontrollida hoolikalt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetuse saajate esitatud kulude rahastamiskõlblikkust ja eelkõige hankemenetluste korrektsust; |
| --- | --- |

d)

kontrollida hoolikalt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetuse saajate esitatud kulude rahastamiskõlblikkust ja eelkõige hankemenetluste korrektsust;

| e) | koostada suunised rände ja siseasjade peadirektoraadi vahendite kasutamise eest vastutavatele liikmesriikide ametiasutustele nii 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kui ka 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames teenuste täielikkuse ja kvaliteedi dokumenteerimiseks, kui rahastamine põhineb standardsetel ühikukuludel; |
| --- | --- |

e)

koostada suunised rände ja siseasjade peadirektoraadi vahendite kasutamise eest vastutavatele liikmesriikide ametiasutustele nii 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kui ka 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames teenuste täielikkuse ja kvaliteedi dokumenteerimiseks, kui rahastamine põhineb standardsetel ühikukuludel;

| f) | tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme ning luues kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega; |
| --- | --- |

f)

tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme ning luues kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega;

| g) | teha ettepanek läbipaistvust käsitlevate normide kohta selliste katusorganisatsioonide või partnerorganisatsioonide jaoks, kes annavad liidu rahalised vahendid edasi oma liikmesorganisatsioonidele, sarnaselt ühissätete määruse XVII lisa sätetele lõplike toetusesaajate, tegelike tulusaajate ja alltöövõtjate kohta; |
| --- | --- |

g)

teha ettepanek läbipaistvust käsitlevate normide kohta selliste katusorganisatsioonide või partnerorganisatsioonide jaoks, kes annavad liidu rahalised vahendid edasi oma liikmesorganisatsioonidele, sarnaselt ühissätete määruse XVII lisa sätetele lõplike toetusesaajate, tegelike tulusaajate ja alltöövõtjate kohta;

| h) | suurendada vahendeid, mis on ette nähtud soolise vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks seoses kodanike, võrdsuse, õiguste ja väärtustega, eelkõige naistevastase vägivalla ägenemise valguses; |
| --- | --- |

h)

suurendada vahendeid, mis on ette nähtud soolise vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks seoses kodanike, võrdsuse, õiguste ja väärtustega, eelkõige naistevastase vägivalla ägenemise valguses;

| i) | toetada parlamendi katseprojekte, mis käsitlevad noorte vajadusi ja tagavad põlvkondadevahelise õigluse; |
| --- | --- |

i)

toetada parlamendi katseprojekte, mis käsitlevad noorte vajadusi ja tagavad põlvkondadevahelise õigluse;

| j) | julgustada liikmesriike töötama välja erialgatusi, mis võimaldavad ja lihtsustavad Euroopa noorte juurdepääsu kultuurile ja liikuvusele, ning otsida uuenduslikke lahendusi, et muuta keskkonnasõbralik transport kogu liidus taskukohasemaks; |
| --- | --- |

j)

julgustada liikmesriike töötama välja erialgatusi, mis võimaldavad ja lihtsustavad Euroopa noorte juurdepääsu kultuurile ja liikuvusele, ning otsida uuenduslikke lahendusi, et muuta keskkonnasõbralik transport kogu liidus taskukohasemaks;

| k) | uurida, kuhu täpselt on liidu rahalised vahendid Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi programmides investeeritud ja milliseid konkreetseid parandusi on need kaasa toonud; nõuab komisjonilt vastavat aruannet iga asjaomase liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

k)

uurida, kuhu täpselt on liidu rahalised vahendid Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi programmides investeeritud ja milliseid konkreetseid parandusi on need kaasa toonud; nõuab komisjonilt vastavat aruannet iga asjaomase liikmesriigi kohta;

| l) | rakendada meetmeid, et tagada Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning EASO/Frontexi vastastikune täiendavus ja parem koordineerimine (nt sunniviisiliste tagasisaatmiste või varjupaigaasutuste toetamise valdkonnas); |
| --- | --- |

l)

rakendada meetmeid, et tagada Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning EASO/Frontexi vastastikune täiendavus ja parem koordineerimine (nt sunniviisiliste tagasisaatmiste või varjupaigaasutuste toetamise valdkonnas);

| m) | kasutada arenguabi kui vahendit rändajate päritoluriikidega tõhusama koostöö hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

m)

kasutada arenguabi kui vahendit rändajate päritoluriikidega tõhusama koostöö hõlbustamiseks;

| n) | kontrollida põhjalikult liidu rahaliste vahendite kasutamist kolmandate üksuste, nende tütarettevõtjate ja/või füüsiliste isikute poolt, tagamaks, et rahalisi vahendeid ei eraldata ega seota terrorismi ja/või usulise ja poliitilise radikaliseerumise mis tahes eesmärgi või vormiga; tagada, et liidu rahastamisest jäetakse välja isikud või rühmad, kes on seotud terroriorganisatsioonidega või toetavad neid; tagada, et need liidu vahendid nõutakse ennetavalt tagasi ja et asjaomased vahendite saajad jäetakse liidu tulevasest rahastamisest välja; |
| --- | --- |

n)

kontrollida põhjalikult liidu rahaliste vahendite kasutamist kolmandate üksuste, nende tütarettevõtjate ja/või füüsiliste isikute poolt, tagamaks, et rahalisi vahendeid ei eraldata ega seota terrorismi ja/või usulise ja poliitilise radikaliseerumise mis tahes eesmärgi või vormiga; tagada, et liidu rahastamisest jäetakse välja isikud või rühmad, kes on seotud terroriorganisatsioonidega või toetavad neid; tagada, et need liidu vahendid nõutakse ennetavalt tagasi ja et asjaomased vahendite saajad jäetakse liidu tulevasest rahastamisest välja;

| o) | külmutada viivitamata, ja paigutada osa liidu rahalistest vahenditest reservi juhul, kui liit avastab eeskirjade eiramise seoses mis tahes rahastamiskõlbliku üksuse, sidusettevõtja ja/või füüsilise isikuga, kes on seotud terrorismi ja/või usulise ja poliitilise radikaliseerumise mis tahes põhjuse või vormiga, ning vabastab need liidu vahendid reservist üksnes juhul, kui liit on kogunud piisavalt tõendeid, et liidu õigusnorme järgimine on tagatud; |
| --- | --- |

o)

külmutada viivitamata, ja paigutada osa liidu rahalistest vahenditest reservi juhul, kui liit avastab eeskirjade eiramise seoses mis tahes rahastamiskõlbliku üksuse, sidusettevõtja ja/või füüsilise isikuga, kes on seotud terrorismi ja/või usulise ja poliitilise radikaliseerumise mis tahes põhjuse või vormiga, ning vabastab need liidu vahendid reservist üksnes juhul, kui liit on kogunud piisavalt tõendeid, et liidu õigusnorme järgimine on tagatud;

| p) | tagada rohkem avalikustamist ja läbipaistvust uurimiste puhul, mida komisjon ise või tema üksused, nagu Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) viivad läbi pärast liidu rahastamisega seotud rikkumisi, eelkõige juhul, kui selline uurimine puudutab liidu rahastamist seoses terrorismi mis tahes põhjuse või vormi ja/või usulise ja poliitilise radikaliseerumisega; |
| --- | --- |

p)

tagada rohkem avalikustamist ja läbipaistvust uurimiste puhul, mida komisjon ise või tema üksused, nagu Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) viivad läbi pärast liidu rahastamisega seotud rikkumisi, eelkõige juhul, kui selline uurimine puudutab liidu rahastamist seoses terrorismi mis tahes põhjuse või vormi ja/või usulise ja poliitilise radikaliseerumisega;

Globaalne Euroopa

Globaalne Euroopa

| 166. | märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 „Globaalne Euroopa“ moodustab liidu eelarvest 6,6 % ehk 11,4 miljardit eurot: sellest 3 miljardit eurot (26,7 %) kulutatakse arengukoostöö rahastamisvahendile, 2,7 miljardit eurot (23,2 %) Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendile, 1,9 miljardit eurot (16,9 %) ühinemiseelse abi rahastamisvahendile, 1,9 miljardit eurot (16,8 %) humanitaarabile ja ülejäänu muudele meetmetele ja programmidele; |
| --- | --- |

166.

märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 „Globaalne Euroopa“ moodustab liidu eelarvest 6,6 % ehk 11,4 miljardit eurot: sellest 3 miljardit eurot (26,7 %) kulutatakse arengukoostöö rahastamisvahendile, 2,7 miljardit eurot (23,2 %) Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendile, 1,9 miljardit eurot (16,9 %) ühinemiseelse abi rahastamisvahendile, 1,9 miljardit eurot (16,8 %) humanitaarabile ja ülejäänu muudele meetmetele ja programmidele;

| 167. | märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 75 tehingust koosneva valimi, mis koostati nii, et see aitaks kaasa üldise kinnitava avalduse koostamisele, selle asemel, et esindada mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kulutusi; märgib, et kontrollikoda kontrollis ka rahvusvahelise partnerluse peadirektoraadi ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes ja komisjoni iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes sisalduva teabe korrektsust; |
| --- | --- |

167.

märgib, et kontrollikoda vaatas läbi 75 tehingust koosneva valimi, mis koostati nii, et see aitaks kaasa üldise kinnitava avalduse koostamisele, selle asemel, et esindada mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kulutusi; märgib, et kontrollikoda kontrollis ka rahvusvahelise partnerluse peadirektoraadi ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes ja komisjoni iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes sisalduva teabe korrektsust;

| 168. | võtab teadmiseks, et kontrollikoda ei auditeerinud piisavalt tehinguid, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi veamäära; on mures, et läbi vaadatud 75 tehingust olid vigadest mõjutatud 28 (37,3 %); märgib murega, et mõned rahvusvahelised organisatsioonid andsid dokumentidele ainult piiratud juurdepääsu ning mõni neist seadis kahtluse alla kontrollikoja mandaadi; |
| --- | --- |

168.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda ei auditeerinud piisavalt tehinguid, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi veamäära; on mures, et läbi vaadatud 75 tehingust olid vigadest mõjutatud 28 (37,3 %); märgib murega, et mõned rahvusvahelised organisatsioonid andsid dokumentidele ainult piiratud juurdepääsu ning mõni neist seadis kahtluse alla kontrollikoja mandaadi;

| 169. | märgib murega, et rubriigi „Globaalne Euroopa“ leidude üldkategooriad on rahastamiskõlbmatud kulud, tegemata jäänud kulutused, riigihankevead ja tõendavate dokumentide puudumine; on mures, et kontrollikoda on taas avastanud mitmeid olulisi tegureid, mis moonutasid naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi allesjäänud veamäära uuringut; heidab ette, et allesjäänud veamäära uuringut reguleerivas õigusraamistikus ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi ja allesjäänud veamäära uuringut tegeva töövõtja vahelises lepingus ei käsitleta ega nimetata pettuseohtu; märgib murega, et puudub menetlus, mis kohustaks töövõtjat teatama komisjonile ELi eelarve vastu suunatud kelmuse ja pettuse kahtlustest, mis on avastatud allesjäänud veamäära alase töö käigus; |
| --- | --- |

169.

märgib murega, et rubriigi „Globaalne Euroopa“ leidude üldkategooriad on rahastamiskõlbmatud kulud, tegemata jäänud kulutused, riigihankevead ja tõendavate dokumentide puudumine; on mures, et kontrollikoda on taas avastanud mitmeid olulisi tegureid, mis moonutasid naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi allesjäänud veamäära uuringut; heidab ette, et allesjäänud veamäära uuringut reguleerivas õigusraamistikus ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi ja allesjäänud veamäära uuringut tegeva töövõtja vahelises lepingus ei käsitleta ega nimetata pettuseohtu; märgib murega, et puudub menetlus, mis kohustaks töövõtjat teatama komisjonile ELi eelarve vastu suunatud kelmuse ja pettuse kahtlustest, mis on avastatud allesjäänud veamäära alase töö käigus;

| 170. | väljendab heameelt kontrollikoja aruande üle ühinemiseelse abi rahastamisvahendi II (IPA II) tulemuslikkuse kohta, mis moodustab 12,6 % (5,6 miljardit eurot) mitmeaastase finantsraamistiku selle rubriigi 2020. aasta lõpuni tehtud maksetest, tuginedes komisjoni tulemusteabele, sealhulgas 2020. aasta iga-aastasele haldus- ja tulemusaruandele, 2022. aasta eelarveprojekti programmiaruannetele ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2020. aasta tegevusaruandele ning peamistele hindamistele ja muudele aruannetele; |
| --- | --- |

170.

väljendab heameelt kontrollikoja aruande üle ühinemiseelse abi rahastamisvahendi II (IPA II) tulemuslikkuse kohta, mis moodustab 12,6 % (5,6 miljardit eurot) mitmeaastase finantsraamistiku selle rubriigi 2020. aasta lõpuni tehtud maksetest, tuginedes komisjoni tulemusteabele, sealhulgas 2020. aasta iga-aastasele haldus- ja tulemusaruandele, 2022. aasta eelarveprojekti programmiaruannetele ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2020. aasta tegevusaruandele ning peamistele hindamistele ja muudele aruannetele;

| 171. | märgib suure murega, et enamik näitajaid on ajakavast maha jäänud või nende näitajate saavutamine ei ole selge; rõhutab, et sektoripõhine lähenemisviis oli strateegiline valik IPA II tulemuslikkuse parandamiseks; peab kahetsusväärseks, et seda ei saanud järjepidevalt kohaldada; peab kahetsusväärseks, et abisaavates riikides rakendatav kaudne eelarve täitmine mõjutas mõnikord negatiivselt tegevuse tõhusust; |
| --- | --- |

171.

märgib suure murega, et enamik näitajaid on ajakavast maha jäänud või nende näitajate saavutamine ei ole selge; rõhutab, et sektoripõhine lähenemisviis oli strateegiline valik IPA II tulemuslikkuse parandamiseks; peab kahetsusväärseks, et seda ei saanud järjepidevalt kohaldada; peab kahetsusväärseks, et abisaavates riikides rakendatav kaudne eelarve täitmine mõjutas mõnikord negatiivselt tegevuse tõhusust;

| 172. | tunneb heameelt asjaolu üle, et IPA II on kriiside leevendamiseks paindlikult reageerinud; märgib murega, et IPA II tulemusi puudutavas teabes on lünki; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et poliitiliste reformide elluviimine on üldiselt aeglane, ning järelduse, et nende edenemine ei sõltu mitte ainult IPA II toetusest, vaid ka muudest taustateguritest, nagu asjaomase IPA II abisaajariigi poliitilisest tahtest; märgib murega, et kontrollikoda leidis, et liidu toetus on olnud tõhusam peamiste reformide edendamisel kui nende elluviimise tagamisel; |
| --- | --- |

172.

tunneb heameelt asjaolu üle, et IPA II on kriiside leevendamiseks paindlikult reageerinud; märgib murega, et IPA II tulemusi puudutavas teabes on lünki; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et poliitiliste reformide elluviimine on üldiselt aeglane, ning järelduse, et nende edenemine ei sõltu mitte ainult IPA II toetusest, vaid ka muudest taustateguritest, nagu asjaomase IPA II abisaajariigi poliitilisest tahtest; märgib murega, et kontrollikoda leidis, et liidu toetus on olnud tõhusam peamiste reformide edendamisel kui nende elluviimise tagamisel;

| 173. | tuletab meelde, et arengu- ja koostööpoliitika eesmärk on kaotada vaesus ja vähendada ebavõrdsust ning et rahalised vahendid peaksid jõudma ainult ettenähtud abisaajateni; |
| --- | --- |

173.

tuletab meelde, et arengu- ja koostööpoliitika eesmärk on kaotada vaesus ja vähendada ebavõrdsust ning et rahalised vahendid peaksid jõudma ainult ettenähtud abisaajateni;

| 174. | rõhutab, kui tähtis on parlamendi aktiivne osalemine kolmandate riikidega sõlmitavate partnerlus- ja koostöölepingute väljatöötamisel; rõhutab, et tulevased partnerluslepingud tuleks allutada parlamentaarsele kontrollile ning nad peaksid põhinema solidaarsuse, jagatud vastutuse, inimõiguste austamise, õigusriigi ja rahvusvahelise humanitaarõiguse põhimõtetel; |
| --- | --- |

174.

rõhutab, kui tähtis on parlamendi aktiivne osalemine kolmandate riikidega sõlmitavate partnerlus- ja koostöölepingute väljatöötamisel; rõhutab, et tulevased partnerluslepingud tuleks allutada parlamentaarsele kontrollile ning nad peaksid põhinema solidaarsuse, jagatud vastutuse, inimõiguste austamise, õigusriigi ja rahvusvahelise humanitaarõiguse põhimõtetel;

| 175. | taunib asjaolu, et Palestiina kooliõpikutest ei ole ikka veel eemaldatud probleemseid ja viha õhutavaid materjale ning tunneb muret, et ikka veel ei suudeta tõhusalt võidelda kooliõpikutes ja eelkõige äsja loodud õppekaartides sisalduva vihakõne ja vägivaldsuse vastu; kordab oma seisukohta, et kõik liidu fondidest toetatavad õpikud ja õppematerjalid, mida kasutatakse koolides, peavad olema kooskõlas UNESCO rahu, sallivuse, kooseksisteerimise ja vägivallast hoidumise standarditega; nõuab lisaks, et õpetajate ja haridussektoris töötavate riigiteenistujate palku, mida rahastatakse sellistest liidu vahenditest nagu PEGASE, kasutataks niisuguste õppekavade koostamiseks ja õpetamiseks, mis kajastavad UNESCO rahu, sallivuse, kooseksisteerimise ja vägivallast hoidumise standardeid, nagu otsustasid liidu haridusministrid Pariisis 17. märtsil 2015, ning Euroopa Parlamendi otsuseid Euroopa Liidu 2016., 2018. ja 2019. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta; palub seetõttu komisjonil hoolikalt jälgida, et Palestiina omavalitsus ja asjaomased eksperdid muudaksid kiiresti õppekava; |
| --- | --- |

175.

taunib asjaolu, et Palestiina kooliõpikutest ei ole ikka veel eemaldatud probleemseid ja viha õhutavaid materjale ning tunneb muret, et ikka veel ei suudeta tõhusalt võidelda kooliõpikutes ja eelkõige äsja loodud õppekaartides sisalduva vihakõne ja vägivaldsuse vastu; kordab oma seisukohta, et kõik liidu fondidest toetatavad õpikud ja õppematerjalid, mida kasutatakse koolides, peavad olema kooskõlas UNESCO rahu, sallivuse, kooseksisteerimise ja vägivallast hoidumise standarditega; nõuab lisaks, et õpetajate ja haridussektoris töötavate riigiteenistujate palku, mida rahastatakse sellistest liidu vahenditest nagu PEGASE, kasutataks niisuguste õppekavade koostamiseks ja õpetamiseks, mis kajastavad UNESCO rahu, sallivuse, kooseksisteerimise ja vägivallast hoidumise standardeid, nagu otsustasid liidu haridusministrid Pariisis 17. märtsil 2015, ning Euroopa Parlamendi otsuseid Euroopa Liidu 2016., 2018. ja 2019. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta; palub seetõttu komisjonil hoolikalt jälgida, et Palestiina omavalitsus ja asjaomased eksperdid muudaksid kiiresti õppekava;

Soovitused

Soovitused

| 176. | palub komisjonil teha järgmist:






  a) | võtta meetmeid, et rahvusvahelised organisatsioonid annaksid kontrollikojale täieliku, piiramatu ja õigeaegse juurdepääsu dokumentidele, mis on vajalikud Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt tema ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- | --- |

176.

palub komisjonil teha järgmist:

a)

võtta meetmeid, et rahvusvahelised organisatsioonid annaksid kontrollikojale täieliku, piiramatu ja õigeaegse juurdepääsu dokumentidele, mis on vajalikud Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt tema ülesannete täitmiseks;

| b) | kehtestada menetlus, millega tagatakse, et partnerorganisatsioonid võtavad jagatud kulude jaotamisel aluseks tegelikult tehtud kulutused; |
| --- | --- |

b)

kehtestada menetlus, millega tagatakse, et partnerorganisatsioonid võtavad jagatud kulude jaotamisel aluseks tegelikult tehtud kulutused;

| c) | töötada välja järelkontrollid uute tehnoloogiate ja IT-vahendite parema rakendamise ning kohapealsete missioonide suurendamise teel; |
| --- | --- |

c)

töötada välja järelkontrollid uute tehnoloogiate ja IT-vahendite parema rakendamise ning kohapealsete missioonide suurendamise teel;

| d) | tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme ning luues kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega; |
| --- | --- |

d)

tagada liidu eelarve kaitse, kasutades aruandluseks, järelevalveks ja auditeerimiseks üldiselt ja süstemaatiliselt digitaalseid ja automatiseeritud süsteeme ning luues kiiresti integreeritud ja koostalitlusvõimelise süsteemi, mis põhineb olemasolevatel vahenditel ja andmebaasidel, kuid ei piirdu nendega;

| e) | kehtestada allesjäänud veamäära uuringu töövõtjale kohustus teatada komisjonile igast ELi eelarve vastu suunatud kelmuse ja pettuse kahtlusest, mis on avastatud allesjäänud veamäära alase töö käigus; |
| --- | --- |

e)

kehtestada allesjäänud veamäära uuringu töövõtjale kohustus teatada komisjonile igast ELi eelarve vastu suunatud kelmuse ja pettuse kahtlusest, mis on avastatud allesjäänud veamäära alase töö käigus;

| f) | arendada edasi tasakaalustatud kaubanduslepinguid ja säilitada valvsus selliste välisjõudude investeeringute suhtes, nagu Hiina või Venemaa; |
| --- | --- |

f)

arendada edasi tasakaalustatud kaubanduslepinguid ja säilitada valvsus selliste välisjõudude investeeringute suhtes, nagu Hiina või Venemaa;

| g) | pöörata suurt tähelepanu keerulisele olukorrale Valgevenes; rõhutab, kui oluline on vaadata läbi liidu rahastamine ja tagada, et see ei oleks suunatud mitte Aljaksandr Lukašenka režiimile, vaid Valgevene kodanikuühiskonna toetamisele; |
| --- | --- |

g)

pöörata suurt tähelepanu keerulisele olukorrale Valgevenes; rõhutab, kui oluline on vaadata läbi liidu rahastamine ja tagada, et see ei oleks suunatud mitte Aljaksandr Lukašenka režiimile, vaid Valgevene kodanikuühiskonna toetamisele;

| h) | võtta täielikult kasutusele tingimuslikkuse põhimõte ning viia läbi korrapäraseid eel- ja järelkontrolle kolmandate riikide toetamiseks mõeldud liidu vahendite korrektsuse ja tulemuslikkuse kohta ning tagada õigusraamistik, millega nähakse ette kõnealused toetusvahendid, et võimaldada avastatud eeskirjade eiramise korral vahendid täies ulatuses tagasi nõuda; |
| --- | --- |

h)

võtta täielikult kasutusele tingimuslikkuse põhimõte ning viia läbi korrapäraseid eel- ja järelkontrolle kolmandate riikide toetamiseks mõeldud liidu vahendite korrektsuse ja tulemuslikkuse kohta ning tagada õigusraamistik, millega nähakse ette kõnealused toetusvahendid, et võimaldada avastatud eeskirjade eiramise korral vahendid täies ulatuses tagasi nõuda;

| i) | jätkata COVAXi programmi toetamist, et kiirendada COVID-19 vastu vaktsineerimist arengumaades; |
| --- | --- |

i)

jätkata COVAXi programmi toetamist, et kiirendada COVID-19 vastu vaktsineerimist arengumaades;

| j) | tagada, et välisabi andmise suhtes kohaldatakse õigusriigi põhimõtet ja inimõiguste austamist abisaavates riikides; |
| --- | --- |

j)

tagada, et välisabi andmise suhtes kohaldatakse õigusriigi põhimõtet ja inimõiguste austamist abisaavates riikides;

| k) | lihtsustada reegleid ja menetlusi, töötada välja kohustuslikud koolitused ja praktiline teave taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid VKEde, ülikoolide, valitsusväliste organisatsioonide, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

k)

lihtsustada reegleid ja menetlusi, töötada välja kohustuslikud koolitused ja praktiline teave taotlejatele, eelkõige uutele taotlejatele, ning parandada abi ja suuniseid VKEde, ülikoolide, valitsusväliste organisatsioonide, võrsefirmade, idufirmade, haldus- ja makseasutuste ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmade jaoks;

| l) | tagada õigusriigi tingimuslikkuse määruse asjakohaste sätete range kohaldamise uute IPA III fondide ning Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava suhtes, mis on vahendite jaotamise lahutamatu osa ajavahemikus 2021–2027; |
| --- | --- |

l)

tagada õigusriigi tingimuslikkuse määruse asjakohaste sätete range kohaldamise uute IPA III fondide ning Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava suhtes, mis on vahendite jaotamise lahutamatu osa ajavahemikus 2021–2027;

| m) | koostada Ukraina rahalise toetamise kava, et riik saaks taastuda Vladimir Putini režiimi ebaseaduslikust agressioonist; |
| --- | --- |

m)

koostada Ukraina rahalise toetamise kava, et riik saaks taastuda Vladimir Putini režiimi ebaseaduslikust agressioonist;

Halduskulud

Halduskulud

| 177. | märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 „Halduskulud“ raames tehtud maksed ulatusid 2020. aastal 10,3 miljardi euroni (6,0 % mitmeaastasest finantsraamistikust). Komisjon moodustab 6,3 miljardit eurot (60,0 % kõnealuse rubriigi maksetest) ning personalikulud moodustavad 68 % sellest summast; |
| --- | --- |

177.

märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 „Halduskulud“ raames tehtud maksed ulatusid 2020. aastal 10,3 miljardi euroni (6,0 % mitmeaastasest finantsraamistikust). Komisjon moodustab 6,3 miljardit eurot (60,0 % kõnealuse rubriigi maksetest) ning personalikulud moodustavad 68 % sellest summast;

| 178. | märgib, et kontrollikoda vaatas läbi ainult 48 tehingut, mille eesmärk oli kajastada kõiki selle rubriigi kulutusi, mis jagunesid mitme institutsiooni vahel, ning vaatas läbi ka valiku Euroopa Ombudsmani ja nõukogu järelevalve- ja kontrollisüsteeme; |
| --- | --- |

178.

märgib, et kontrollikoda vaatas läbi ainult 48 tehingut, mille eesmärk oli kajastada kõiki selle rubriigi kulutusi, mis jagunesid mitme institutsiooni vahel, ning vaatas läbi ka valiku Euroopa Ombudsmani ja nõukogu järelevalve- ja kontrollisüsteeme;

| 179. | märgib, et kontrollikoda kontrollib ka komisjoni iga-aastastes tegevusaruannetes sisalduva teabe, sealhulgas eelkõige halduskulude eest vastutavate peadirektoraatide ja ametite teabe asjakohasust; märgib rahuloluga, et kontrollikoja hinnangul ei olnud rubriigi „Halduskulud“ kulutuste veamäär märkimisväärne; |
| --- | --- |

179.

märgib, et kontrollikoda kontrollib ka komisjoni iga-aastastes tegevusaruannetes sisalduva teabe, sealhulgas eelkõige halduskulude eest vastutavate peadirektoraatide ja ametite teabe asjakohasust; märgib rahuloluga, et kontrollikoja hinnangul ei olnud rubriigi „Halduskulud“ kulutuste veamäär märkimisväärne;

| 180. | märgib, et kontrollikoda leidis komisjoni kohta koostatud valimis viis viga, millest neli olid seotud töötajate toetustega ja üks puudutas väikest enammakset tarkvaralitsentside eest; |
| --- | --- |

180.

märgib, et kontrollikoda leidis komisjoni kohta koostatud valimis viis viga, millest neli olid seotud töötajate toetustega ja üks puudutas väikest enammakset tarkvaralitsentside eest;

| 181. | tuletab meelde, et komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO) vastutab teenustaseme kokkuleppe alusel nõukogu määrusega (EL) 2016/300 (10) (millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud) ette nähtud ELi kõrgete ametnike sisseseadmistoetuse ja nii sisseseadmis- kui ka elamistoetuse õiguslike tingimuste kontrollimise eest; |
| --- | --- |

181.

tuletab meelde, et komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO) vastutab teenustaseme kokkuleppe alusel nõukogu määrusega (EL) 2016/300 (10) (millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud) ette nähtud ELi kõrgete ametnike sisseseadmistoetuse ja nii sisseseadmis- kui ka elamistoetuse õiguslike tingimuste kontrollimise eest;

10

| 182. | väljendab muret, et komisjoni endiste töötajate erasektori ametikohtadele üleviimise taotlusi kiidetakse heaks nii suurel arvul, et see suurendab huvide konflikti tekkimise tõenäosust; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks oma sellekohase poliitika läbi; |
| --- | --- |

182.

väljendab muret, et komisjoni endiste töötajate erasektori ametikohtadele üleviimise taotlusi kiidetakse heaks nii suurel arvul, et see suurendab huvide konflikti tekkimise tõenäosust; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks oma sellekohase poliitika läbi;

| 183. | märgib, et 2020. aastal sai komisjon dokumentidele juurdepääsuks 8 001 esialgset taotlust ja 309 kordustaotlust, samuti võimaldati täielik või osaline juurdepääs 81 %-l esialgsetest juhtumitest ning rohkem kui 37 % kordustaotluste puhul anti ulatuslikum või isegi täielik juurdepääs; |
| --- | --- |

183.

märgib, et 2020. aastal sai komisjon dokumentidele juurdepääsuks 8 001 esialgset taotlust ja 309 kordustaotlust, samuti võimaldati täielik või osaline juurdepääs 81 %-l esialgsetest juhtumitest ning rohkem kui 37 % kordustaotluste puhul anti ulatuslikum või isegi täielik juurdepääs;

| 184. | märgib, et liidu institutsioonidel on ametisõidukite kasutamise kohta erinevad reeglid; on seisukohal, et neid reegleid tuleks ühtlustada ja kasutajate omapanust kuludega võrreldes piisavalt suurendada, et see kajastaks õigesti rahalist eelist, mida selline kasutamine annab; |
| --- | --- |

184.

märgib, et liidu institutsioonidel on ametisõidukite kasutamise kohta erinevad reeglid; on seisukohal, et neid reegleid tuleks ühtlustada ja kasutajate omapanust kuludega võrreldes piisavalt suurendada, et see kajastaks õigesti rahalist eelist, mida selline kasutamine annab;

| 185. | kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid kõigi kontrollikoja soovituste rakendamiseks ja andma Euroopa Parlamendile 30. juuniks 2022 arengutest aru; |
| --- | --- |

185.

kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid kõigi kontrollikoja soovituste rakendamiseks ja andma Euroopa Parlamendile 30. juuniks 2022 arengutest aru;

| 186. | märgib murega, et ühise ravikindlustussüsteemi otsustus- ja heakskiitmisfoorumitel puudub arusaam uutest raviviisidest, meditsiinilistest suundumustest ja veel heakskiitmata ravimitest, mis on eelkõige seotud närvihaiguste, autoimmuunhäirete ja vähihaiguste uute vormidega; nõuab, et ühise ravikindlustusskeemi asjaomased organid võtaksid hüvitamiskõlblike raviviiside ja ravimite loetelu ajakohastamisel nõuetekohaselt ja korrapäraselt arvesse hiljutist meditsiini arengut ja meditsiiniteadmiste kasvu; nõuab, et ühine raviskeem näitaks üles suuremat paindlikkust kliinilise seisundi ning hilisema ravi ja ravimeetodite hindamisel, mis võivad patsienti aidata; soovitab luua eksperdirühmad, kes saaksid hinnata ja heaks kiita veel heakskiitmata ravi ja ravimid, et parandada taotlejate ravi kvaliteeti, vähendada bürokraatlikku koormust ja võtta hüvitamistaotluste käsitlemisel arvesse kõige uuemat meditsiinilist teavet; rõhutab, et liit on meditsiinilise innovatsiooni ja -tehnoloogia valdkonnas esirinnas, ning on seetõttu arvamusel, et seda standardit tuleks kohaldada ka ühise ravikindlustusskeemi alla kuuluvate isikute ravi suhtes; |
| --- | --- |

186.

märgib murega, et ühise ravikindlustussüsteemi otsustus- ja heakskiitmisfoorumitel puudub arusaam uutest raviviisidest, meditsiinilistest suundumustest ja veel heakskiitmata ravimitest, mis on eelkõige seotud närvihaiguste, autoimmuunhäirete ja vähihaiguste uute vormidega; nõuab, et ühise ravikindlustusskeemi asjaomased organid võtaksid hüvitamiskõlblike raviviiside ja ravimite loetelu ajakohastamisel nõuetekohaselt ja korrapäraselt arvesse hiljutist meditsiini arengut ja meditsiiniteadmiste kasvu; nõuab, et ühine raviskeem näitaks üles suuremat paindlikkust kliinilise seisundi ning hilisema ravi ja ravimeetodite hindamisel, mis võivad patsienti aidata; soovitab luua eksperdirühmad, kes saaksid hinnata ja heaks kiita veel heakskiitmata ravi ja ravimid, et parandada taotlejate ravi kvaliteeti, vähendada bürokraatlikku koormust ja võtta hüvitamistaotluste käsitlemisel arvesse kõige uuemat meditsiinilist teavet; rõhutab, et liit on meditsiinilise innovatsiooni ja -tehnoloogia valdkonnas esirinnas, ning on seetõttu arvamusel, et seda standardit tuleks kohaldada ka ühise ravikindlustusskeemi alla kuuluvate isikute ravi suhtes;

| 187. | tunneb siiski muret selle pärast, et komisjoni ei ilmutanud 2020. aasta COVID-19 kriisi ajal vaktsiinide ostmise ja liidus levitamise osas vajalikul määral läbipaistvust; märgib kahetsusega juhtumit, kus komisjon keeldus andmast üldsusele juurdepääsu komisjoni presidendi ja ühe ravimifirma tegevdirektori vahel COVID-19 vaktsiini ostmise teemal vahetatud tekstisõnumitele; juhib tähelepanu sellele, et juhtumi uurimise käigus tehtud järelduste põhjal leidis ombudsman, et see kujutas endast haldusomavoli; |
| --- | --- |

187.

tunneb siiski muret selle pärast, et komisjoni ei ilmutanud 2020. aasta COVID-19 kriisi ajal vaktsiinide ostmise ja liidus levitamise osas vajalikul määral läbipaistvust; märgib kahetsusega juhtumit, kus komisjon keeldus andmast üldsusele juurdepääsu komisjoni presidendi ja ühe ravimifirma tegevdirektori vahel COVID-19 vaktsiini ostmise teemal vahetatud tekstisõnumitele; juhib tähelepanu sellele, et juhtumi uurimise käigus tehtud järelduste põhjal leidis ombudsman, et see kujutas endast haldusomavoli;

| 188. | võtab teadmiseks, et COVID-19 pandeemia tõttu kulutas komisjon 2020. aastal lähetustele, konverentsidele, kohtumistele ja koolitustele vähem eelarvevahendeid, kui 2020. aasta eelarves ette nähtud summad; võtab teadmiseks, et osa kokkuhoiust ja muudest halduskulude valdkondadest eraldatud assigneeringud suunati ümber pandeemiaga seotud vajadustele, nagu IKT-seadmed, sealhulgas kodukontori seadmete pakkumine kõigile töötajatele, ning meditsiiniteenistuse kulutused COVID-19 vaktsineerimiskampaania läbiviimiseks, sealhulgas tervishoiumeetmed lastehoiukeskustes; |
| --- | --- |

188.

võtab teadmiseks, et COVID-19 pandeemia tõttu kulutas komisjon 2020. aastal lähetustele, konverentsidele, kohtumistele ja koolitustele vähem eelarvevahendeid, kui 2020. aasta eelarves ette nähtud summad; võtab teadmiseks, et osa kokkuhoiust ja muudest halduskulude valdkondadest eraldatud assigneeringud suunati ümber pandeemiaga seotud vajadustele, nagu IKT-seadmed, sealhulgas kodukontori seadmete pakkumine kõigile töötajatele, ning meditsiiniteenistuse kulutused COVID-19 vaktsineerimiskampaania läbiviimiseks, sealhulgas tervishoiumeetmed lastehoiukeskustes;

| 189. | rõhutab, et kõik liidu institutsioonid ja eelkõige komisjon peavad järgima kõrgeimaid andmekaitsekriteeriume nii avalike pakkumiste menetlemisel kui ka hangitavate kaupade või teenuste puhul, mis nõuavad vastutavatelt ametnikelt eriteadmisi; |
| --- | --- |

189.

rõhutab, et kõik liidu institutsioonid ja eelkõige komisjon peavad järgima kõrgeimaid andmekaitsekriteeriume nii avalike pakkumiste menetlemisel kui ka hangitavate kaupade või teenuste puhul, mis nõuavad vastutavatelt ametnikelt eriteadmisi;

Euroopa koolid

Euroopa koolid

| 190. | võtab rahuloluga teadmiseks, et kontrollikoda ei leidnud 2020. aasta lõplikes konsolideeritud raamatupidamisaruannetes olulisi vigu; võtab lisaks rahuloluga teadmiseks, et kontrollikoda märgib, et koolide raamatupidamisaruannete kvaliteet on võrreldes eelmiste aastatega paranenud, isegi kui välisaudiitor leiab ikka veel probleeme; |
| --- | --- |

190.

võtab rahuloluga teadmiseks, et kontrollikoda ei leidnud 2020. aasta lõplikes konsolideeritud raamatupidamisaruannetes olulisi vigu; võtab lisaks rahuloluga teadmiseks, et kontrollikoda märgib, et koolide raamatupidamisaruannete kvaliteet on võrreldes eelmiste aastatega paranenud, isegi kui välisaudiitor leiab ikka veel probleeme;

| 191. | on siiski mures selle pärast, et kontrollikoda leiab ikka veel puudusi sisekontrollisüsteemides nii töölevõtmise kui ka hangete valdkonnas; |
| --- | --- |

191.

on siiski mures selle pärast, et kontrollikoda leiab ikka veel puudusi sisekontrollisüsteemides nii töölevõtmise kui ka hangete valdkonnas;

| 192. | nõuab tungivalt, et Euroopa koolid hakkaksid kiiresti järgima kontrollikoja soovitusi seoses hangetes ja värbamises avastatud puudustega; |
| --- | --- |

192.

nõuab tungivalt, et Euroopa koolid hakkaksid kiiresti järgima kontrollikoja soovitusi seoses hangetes ja värbamises avastatud puudustega;

| 193. | rõhutab seoses Euroopa koolidega, kui oluline on järgida aastasuse põhimõtet ning pidada kinni maksetähtaegadest, hanke-eeskirjadest ja värbamismenetluste läbipaistvusest; |
| --- | --- |

193.

rõhutab seoses Euroopa koolidega, kui oluline on järgida aastasuse põhimõtet ning pidada kinni maksetähtaegadest, hanke-eeskirjadest ja värbamismenetluste läbipaistvusest;

Inimressursid

Inimressursid

| 194. | tunneb heameelt komisjoni algatuste üle soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks ning tuletab meelde komisjoni presidendi kohustust saavutada sooline võrdõiguslikkus kõigil juhtimistasanditel praeguse komisjoni mandaadi lõpuks, mida parlament täielikult toetab; |
| --- | --- |

194.

tunneb heameelt komisjoni algatuste üle soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks ning tuletab meelde komisjoni presidendi kohustust saavutada sooline võrdõiguslikkus kõigil juhtimistasanditel praeguse komisjoni mandaadi lõpuks, mida parlament täielikult toetab;

| 195. | rõhutab oma üleskutset, et komisjon tagaks oma töötajate seas õiglase geograafilise tasakaalu kõigil tasanditel, eelkõige kesk- ja kõrgema juhtkonna tasandil, kus püsib suur tasakaalustamatus, täites samal ajal personalieeskirjades sätestatud nõudeid kandidaatide pädevuse ja teenete suhtes; |
| --- | --- |

195.

rõhutab oma üleskutset, et komisjon tagaks oma töötajate seas õiglase geograafilise tasakaalu kõigil tasanditel, eelkõige kesk- ja kõrgema juhtkonna tasandil, kus püsib suur tasakaalustamatus, täites samal ajal personalieeskirjades sätestatud nõudeid kandidaatide pädevuse ja teenete suhtes;

| 196. | kordab, et Luxembourgis asuvatel liidu institutsioonidel on keeruline leida oma vajadustele vastavaid töötajaid, ning tuletab meelde Eurostati uuringut, mille kohaselt ostujõu erinevus Luksemburgi ja Brüsseli vahel (25,4 %) ületas 5 % künnist isegi juhul, kui eluasemekulud arvutustest välja jäeti; |
| --- | --- |

196.

kordab, et Luxembourgis asuvatel liidu institutsioonidel on keeruline leida oma vajadustele vastavaid töötajaid, ning tuletab meelde Eurostati uuringut, mille kohaselt ostujõu erinevus Luksemburgi ja Brüsseli vahel (25,4 %) ületas 5 % künnist isegi juhul, kui eluasemekulud arvutustest välja jäeti;

| 197. | nõuab, et komisjon rakendaks kõigi ametikohtade, eriti juhtkonnaga seotud ametikohtade puhul läbipaistvamat ametisse nimetamise menetlust, seda eelkõige uue personalistrateegia kontekstis; |
| --- | --- |

197.

nõuab, et komisjon rakendaks kõigi ametikohtade, eriti juhtkonnaga seotud ametikohtade puhul läbipaistvamat ametisse nimetamise menetlust, seda eelkõige uue personalistrateegia kontekstis;

| 198. | tuletab komisjonile meelde võimalikke riske, mis kaasnevad volinike osalemisega uutes tegevustes, ja nõuab, et komisjon pööraks nendele juhtumitele selget tähelepanu; |
| --- | --- |

198.

tuletab komisjonile meelde võimalikke riske, mis kaasnevad volinike osalemisega uutes tegevustes, ja nõuab, et komisjon pööraks nendele juhtumitele selget tähelepanu;

| 199. | tunnistab, et 2020. aastal mõjutas COVID-19 pandeemia komisjoni eelarve sisemist toimimist ja haldamist; |
| --- | --- |

199.

tunnistab, et 2020. aastal mõjutas COVID-19 pandeemia komisjoni eelarve sisemist toimimist ja haldamist;

| 200. | kordab kontrollikoja järeldust, et „ELi institutsioonide ja organite töötajate ja liikmete ebaeetiline käitumine on vastuvõetamatu. Ebaeetiline käitumine – isegi kui see on vaid väidetav – tekitab avalikkuses suurt huvi ning vähendab usaldust liidu vastu. Ebaeetiline käitumine on seotud ka korruptsiooni- ja pettuseohuga“; |
| --- | --- |

200.

kordab kontrollikoja järeldust, et „ELi institutsioonide ja organite töötajate ja liikmete ebaeetiline käitumine on vastuvõetamatu. Ebaeetiline käitumine – isegi kui see on vaid väidetav – tekitab avalikkuses suurt huvi ning vähendab usaldust liidu vastu. Ebaeetiline käitumine on seotud ka korruptsiooni- ja pettuseohuga“;

| 201. | kordab parlamendi muret restoraniteenuse osutajaga sõlmitud lepingu lõpetamise pärast, mis tõi kaasa 400 töötaja koondamise; |
| --- | --- |

201.

kordab parlamendi muret restoraniteenuse osutajaga sõlmitud lepingu lõpetamise pärast, mis tõi kaasa 400 töötaja koondamise;

| 202. | tuletab meelde parlamendi muret selle pärast, et komisjon võtab üha suuremal arvul tööle lepingulisi töötajaid ning et sellise üleminekuga on seotud ohud, ning et lepingu lõppemisel lähevad kaotsi ka teadmised, unustamata sealjuures lepinguliste töötajate väljavaateid ja töökohakindlust; |
| --- | --- |

202.

tuletab meelde parlamendi muret selle pärast, et komisjon võtab üha suuremal arvul tööle lepingulisi töötajaid ning et sellise üleminekuga on seotud ohud, ning et lepingu lõppemisel lähevad kaotsi ka teadmised, unustamata sealjuures lepinguliste töötajate väljavaateid ja töökohakindlust;

Soovitused

Soovitused

| 203. | palub komisjonil teha järgmist:






  a) | võtta järelmeetmeid seoses kontrollikoja soovitusega parandada oma kohustuslike peretoetuste haldamise süsteemi, muu hulgas tõhustades töötajate poolt teistest allikatest saadud toetuste deklareerimise järjepidevuse kontrollimist; |
| --- | --- | --- |

203.

palub komisjonil teha järgmist:

a)

võtta järelmeetmeid seoses kontrollikoja soovitusega parandada oma kohustuslike peretoetuste haldamise süsteemi, muu hulgas tõhustades töötajate poolt teistest allikatest saadud toetuste deklareerimise järjepidevuse kontrollimist;

| b) | vaadata läbi sisseseadmistoetuse õiguslike tingimuste kontrollimise mehhanism, et nõuda võimalikult suures ulatused muid tõendavaid dokumente, pidades sealjuures kinni proportsionaalsuse ja eraelu puutumatuse põhimõttest, arvestades, et kinnisvara rendi- või ostulepingut ei saa määruse (EL) 2016/300 artikli 4 tähenduses pidada piisavaks tõendiks, kuna selline kinnisvara võib olla mõeldud kasutamiseks muul otstarbel kui peamise elukohana; |
| --- | --- |

b)

vaadata läbi sisseseadmistoetuse õiguslike tingimuste kontrollimise mehhanism, et nõuda võimalikult suures ulatused muid tõendavaid dokumente, pidades sealjuures kinni proportsionaalsuse ja eraelu puutumatuse põhimõttest, arvestades, et kinnisvara rendi- või ostulepingut ei saa määruse (EL) 2016/300 artikli 4 tähenduses pidada piisavaks tõendiks, kuna selline kinnisvara võib olla mõeldud kasutamiseks muul otstarbel kui peamise elukohana;

| c) | jätkata tööd, et tagada sooline võrdõiguslikkus kõigil juhtimistasanditel praeguse komisjoni mandaadi lõpuks ning esitada sooliselt eristatud andmed; |
| --- | --- |

c)

jätkata tööd, et tagada sooline võrdõiguslikkus kõigil juhtimistasanditel praeguse komisjoni mandaadi lõpuks ning esitada sooliselt eristatud andmed;

| d) | jätkata tööd, et tagada oma töötajate seas õiglane geograafiline tasakaal kõigil tasanditel, täites samal ajal personalieeskirjades sätestatud nõudeid kandidaatide pädevuse ja teenete suhtes; |
| --- | --- |

d)

jätkata tööd, et tagada oma töötajate seas õiglane geograafiline tasakaal kõigil tasanditel, täites samal ajal personalieeskirjades sätestatud nõudeid kandidaatide pädevuse ja teenete suhtes;

| e) | jätkata mitmekesisema ja kaasavama töökeskkonna ja -kultuuri loomist, võttes meetmeid puuetega inimeste abistamiseks, ning hinnata, kuidas saaks töölevõtmisel, koolitustel, karjääri edendamisel ja töötingimustes võrdsete võimaluste põhimõtteid veel rohkem tugevdada ja integreerida, ning suurendada töötajate teadlikkust nendest aspektidest; |
| --- | --- |

e)

jätkata mitmekesisema ja kaasavama töökeskkonna ja -kultuuri loomist, võttes meetmeid puuetega inimeste abistamiseks, ning hinnata, kuidas saaks töölevõtmisel, koolitustel, karjääri edendamisel ja töötingimustes võrdsete võimaluste põhimõtteid veel rohkem tugevdada ja integreerida, ning suurendada töötajate teadlikkust nendest aspektidest;

| f) | võtta järelmeetmeid seoses võimalike mõistlike paranduste ja muudatustega, mida saaks piiratud liikumisvõime või muude puuetega inimeste jaoks teha institutsioonide hoonetes (juurdepääs, asjakohane kontoritehnika); |
| --- | --- |

f)

võtta järelmeetmeid seoses võimalike mõistlike paranduste ja muudatustega, mida saaks piiratud liikumisvõime või muude puuetega inimeste jaoks teha institutsioonide hoonetes (juurdepääs, asjakohane kontoritehnika);

| g) | teha ettepanek kehtestada kõigis liidu institutsioonides, asutustes ja organites ühtlustatud reeglid ametiautode kasutamiseks, sealhulgas suurendades asjakohaselt kasutajate omapanust võrreldes kuludega, et õigesti kajastada rahalist eelist, mida selline kasutamine annab; |
| --- | --- |

g)

teha ettepanek kehtestada kõigis liidu institutsioonides, asutustes ja organites ühtlustatud reeglid ametiautode kasutamiseks, sealhulgas suurendades asjakohaselt kasutajate omapanust võrreldes kuludega, et õigesti kajastada rahalist eelist, mida selline kasutamine annab;

| h) | rakendada Euroopa Ombudsmani soovitust seoses juhtumiga, kus Euroopa Komisjon keeldus andmast üldsusele juurdepääsu komisjoni presidendi ja ühe ravimifirma tegevdirektori vahel COVID-19 vaktsiini ostmise teemal vahetatud tekstisõnumitele (juhtum 1316/2021/MIG), |
| --- | --- |

h)

rakendada Euroopa Ombudsmani soovitust seoses juhtumiga, kus Euroopa Komisjon keeldus andmast üldsusele juurdepääsu komisjoni presidendi ja ühe ravimifirma tegevdirektori vahel COVID-19 vaktsiini ostmise teemal vahetatud tekstisõnumitele (juhtum 1316/2021/MIG),

| i) | lahendada pikaajaline ja tõsine palkade indekseerimise probleem Luksemburgis, võttes vastu delegeeritud õigusakti personalieeskirjade asjaomase sätte parandamiseks; |
| --- | --- |

i)

lahendada pikaajaline ja tõsine palkade indekseerimise probleem Luksemburgis, võttes vastu delegeeritud õigusakti personalieeskirjade asjaomase sätte parandamiseks;

| j) | tagada, et ühises ravikindlustusskeemis esitatakse hüvitamistaotluse tagasilükkamise kohta arusaadav ja individuaalne selgitus; peab kahetsusväärseks tava lükata tagasi PDF-formaadis esitatud hüvitamistaotlus, ilma et otsust oleks võimalik isiklikult vaidlustada; palub individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametil anda taotlejat ravivatele kohalikele arstidele võimalus rääkida ühise ravikindlustusskeemi vastutava üksuse või eksperdirühmaga, et selgitada ravi ja meditsiinilist kasu; väljendab lisaks soovi parandada rakenduse kasutajasõbralikkust, võimaldades individuaalsete taotlustele kiiremat ja otsesemat vastamist; |
| --- | --- |

j)

tagada, et ühises ravikindlustusskeemis esitatakse hüvitamistaotluse tagasilükkamise kohta arusaadav ja individuaalne selgitus; peab kahetsusväärseks tava lükata tagasi PDF-formaadis esitatud hüvitamistaotlus, ilma et otsust oleks võimalik isiklikult vaidlustada; palub individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametil anda taotlejat ravivatele kohalikele arstidele võimalus rääkida ühise ravikindlustusskeemi vastutava üksuse või eksperdirühmaga, et selgitada ravi ja meditsiinilist kasu; väljendab lisaks soovi parandada rakenduse kasutajasõbralikkust, võimaldades individuaalsete taotlustele kiiremat ja otsesemat vastamist;

| k) | võtta oma asutusesiseses juhtimisstrateegias täiel määral arvesse COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde talituspidevuse ja kriisiohjamise lähenemisviiside, IT-reageerimisvõime, organisatsiooni vastupanuvõime, töötajate suhtes rakendatava hoolsuskohustuse, sisekommunikatsiooni tõhususe ja tööprotsesside paindlikkuse kohta; |
| --- | --- |

k)

võtta oma asutusesiseses juhtimisstrateegias täiel määral arvesse COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde talituspidevuse ja kriisiohjamise lähenemisviiside, IT-reageerimisvõime, organisatsiooni vastupanuvõime, töötajate suhtes rakendatava hoolsuskohustuse, sisekommunikatsiooni tõhususe ja tööprotsesside paindlikkuse kohta;

| l) | olla rikkumisest teatajate kaitsmisel esirinnas, pannes aluse ühtsemale reguleerimisele kõigis institutsioonides, tuginedes parimatele tavadele ja kõrgematele standarditele; |
| --- | --- |

l)

olla rikkumisest teatajate kaitsmisel esirinnas, pannes aluse ühtsemale reguleerimisele kõigis institutsioonides, tuginedes parimatele tavadele ja kõrgematele standarditele;

| m) | tungivalt soovitab läbi vaadata liidu institutsioonide ja organite ametikohtadele kandidaatide esitamise ja ametisse nimetamise menetlused, et tugevdada ja austada nii komisjoni ja parlamendi arvamusi kui ka asjaomaste sidusrühmade demokraatlikku osalemist; |
| --- | --- |

m)

tungivalt soovitab läbi vaadata liidu institutsioonide ja organite ametikohtadele kandidaatide esitamise ja ametisse nimetamise menetlused, et tugevdada ja austada nii komisjoni ja parlamendi arvamusi kui ka asjaomaste sidusrühmade demokraatlikku osalemist;

| n) | tugevdada ja optimeerida koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga riigihangete valdkonnas, eelkõige riigihangetega tegelevate ametnike koolitamisel; |
| --- | --- |

n)

tugevdada ja optimeerida koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga riigihangete valdkonnas, eelkõige riigihangetega tegelevate ametnike koolitamisel;

| o) | muuta komisjoni erinõustajate staatus läbipaistvamaks, määratledes selgelt nende ülesanded ja volitused, vaadates selleks läbi kehtivad erinõustajaid käsitlevad reeglid; |
| --- | --- |

o)

muuta komisjoni erinõustajate staatus läbipaistvamaks, määratledes selgelt nende ülesanded ja volitused, vaadates selleks läbi kehtivad erinõustajaid käsitlevad reeglid;

| 204. | kutsub Euroopa koolide keskasutust üles kontrollikoja soovituste põhjal järelmeetmeid võtma. |
| --- | --- |

204.

kutsub Euroopa koolide keskasutust üles kontrollikoja soovituste põhjal järelmeetmeid võtma.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon finantsmääruse läbivaatamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 jõustumist silmas pidades, P9_TA(2021)0469.

3

(4)  Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimise kohta, P9_TA(2021)0464.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ning Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

6

(7)  Sabeb, jt 2021 „Where does the EU money go? An analysis of the implementation of CAP funds in Bulgaria, the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Romania“ („Kuhu ELi raha läheb? ÜPP vahendite rakendamise analüüs Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Slovakkias ja Rumeenias“).

7

(8)  Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Slovakkia ja Rumeenia.

8

(9)  Algatusraport „Mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027, oligarhiliste struktuuride vastu võitlemise ning ELi raha kaitse kohta pettuste ja huvide konflikti eest“ CONT 2020/2126(INI).

9

(10)  Nõukogu 29. veebruari 2016. aasta määrus (EL) 2016/300, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).

10

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/82

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1698,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve raamatupidamiskontode sulgemise kohta, III jagu – komisjon

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0258/2021) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi konkreetsetele ettepanekutele,

| — | võttes arvesse komisjoni koostatud ELi 2020. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruannet (COM(2021) 301), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni koostatud ELi 2020. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruannet (COM(2021) 301),

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3) ja kontrollikoja eriaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3) ja kontrollikoja eriaruandeid,

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust komisjoni tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06001/2022 – C9-0061/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust komisjoni tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06001/2022 – C9-0061/2022),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06004/2022 – C9-0103/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (5) eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (5) eriti selle artikleid 69, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (6) eriti selle artikli 14 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (6) eriti selle artikli 14 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99 ja V lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonnakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0127/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide parlamentidele ja riiklikele ja piirkondlikele kontrolliasutustele ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide parlamentidele ja riiklikele ja piirkondlikele kontrolliasutustele ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

3

(4)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

4

(5)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

5

(6)  
  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/84 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/84

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1699,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-00261/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-00261/2021) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklileo287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklileo287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ning artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ning artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artiklido59, 118, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artiklido59, 118, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0066/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0066/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Kohtu kohtusekretäri tegevusele Euroopa Liidu Kohtu 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Kohtu kohtusekretäri tegevusele Euroopa Liidu Kohtu 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Kohtule, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Kohtule, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

3

(4)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 207.

4

(5)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/85

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1700,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0066/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0066/2022),

| A. | arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et eriti oluline on veelgi tugevdada liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust, suurendades läbipaistvust ja aruandekohustust ning rakendades tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ning personalijuhtimise head tava; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et eriti oluline on veelgi tugevdada liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust, suurendades läbipaistvust ja aruandekohustust ning rakendades tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ning personalijuhtimise head tava;

| 1. | avaldab heameelt, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei tuvastanud Euroopa Liidu Kohtu personali ja hangetega seotud auditeeritud teemades olulisi puudusi; |
| --- | --- |

1.

avaldab heameelt, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei tuvastanud Euroopa Liidu Kohtu personali ja hangetega seotud auditeeritud teemades olulisi puudusi;

| 2. | rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et institutsioonide, sealhulgas Euroopa Liidu Kohtu 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu; |
| --- | --- |

2.

rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et institutsioonide, sealhulgas Euroopa Liidu Kohtu 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu;

| 3. | väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoda ei tuvastanud mingeid konkreetseid probleeme seoses tehingute korrektsusega; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoda ei tuvastanud mingeid konkreetseid probleeme seoses tehingute korrektsusega;

| 4. | on teadlik, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükis „Haldus“ keskendutakse personali-, hoonete, seadmete, energia- ning side- ja infotehnoloogia kuludele ning et kontrollikoja hinnangul on sellised kulutused väikese riskiga; |
| --- | --- |

4.

on teadlik, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükis „Haldus“ keskendutakse personali-, hoonete, seadmete, energia- ning side- ja infotehnoloogia kuludele ning et kontrollikoja hinnangul on sellised kulutused väikese riskiga;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 5. | märgib, et Euroopa Liidu Kohtu eelarve on suuremalt jaolt halduseelarve, mida kasutatakse peamiselt personali, hoonete, sisustuse ja seadmetega seotud kulude ning mitmesuguste jooksvate kulude katteks; märgib, et 2020. aastal ulatus see 436,6 miljoni euroni (võrreldes 429,5 miljoni euroga 2019. aastal ja 410 miljoni euroga 2018. aastal); |
| --- | --- |

5.

märgib, et Euroopa Liidu Kohtu eelarve on suuremalt jaolt halduseelarve, mida kasutatakse peamiselt personali, hoonete, sisustuse ja seadmetega seotud kulude ning mitmesuguste jooksvate kulude katteks; märgib, et 2020. aastal ulatus see 436,6 miljoni euroni (võrreldes 429,5 miljoni euroga 2019. aastal ja 410 miljoni euroga 2018. aastal);

| 6. | võtab rahuloluga teadmiseks, et eelarveaastal 2020 oli eelarve täitmise määr (99o%) kõrge (veidi kõrgem kui 2019. aastal saavutatud 98,7o%); |
| --- | --- |

6.

võtab rahuloluga teadmiseks, et eelarveaastal 2020 oli eelarve täitmise määr (99o%) kõrge (veidi kõrgem kui 2019. aastal saavutatud 98,7o%);

o

o

| 7. | täheldab, et peaaegu 75o% Euroopa Liidu Kohtu poolt 2020. aastal kasutatud assigneeringutest olid ette nähtud liikmete ja töötajate kuludeks (1. jaotise kulud), kusjuures peaaegu kogu ülejäänud summa oli seotud taristukuludega (2. jaotis), eelkõige hoonete ja IT-valdkonnaga (üle 25o%); |
| --- | --- |

7.

täheldab, et peaaegu 75o% Euroopa Liidu Kohtu poolt 2020. aastal kasutatud assigneeringutest olid ette nähtud liikmete ja töötajate kuludeks (1. jaotise kulud), kusjuures peaaegu kogu ülejäänud summa oli seotud taristukuludega (2. jaotis), eelkõige hoonete ja IT-valdkonnaga (üle 25o%);

o

o

| 8. | tunneb heameelt, et kasutada olnud assigneeringute haldamisel rakendati hoogsalt ennetavat lähenemisviisi ja pidevat seiret, et teha kindlaks nii lisavajadusi kui ka uusi säästuvõimalusi, mille tulemusena tehti õigeaegsed ülekanded, et katta COVID-19 pandeemiast tingitud lisakulutused ja tasuda aasta lõpu koondümberpaigutuse raames hoonetega seotud järelmaksulepingu alusel tehtud ettemakse; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt, et kasutada olnud assigneeringute haldamisel rakendati hoogsalt ennetavat lähenemisviisi ja pidevat seiret, et teha kindlaks nii lisavajadusi kui ka uusi säästuvõimalusi, mille tulemusena tehti õigeaegsed ülekanded, et katta COVID-19 pandeemiast tingitud lisakulutused ja tasuda aasta lõpu koondümberpaigutuse raames hoonetega seotud järelmaksulepingu alusel tehtud ettemakse;

| 9. | märgib, et 2020. aastal oli maksenõuete täitmise keskmine aeg võrreldes 2019. aastaga vähenenud (25,53 päeva võrreldes 32,45 päevaga) ja elektrooniliselt laekunud arvete osakaal oli 2020. aastal märkimisväärselt suurenenud (74o% võrreldes 60o%-ga 2019. aastal); |
| --- | --- |

9.

märgib, et 2020. aastal oli maksenõuete täitmise keskmine aeg võrreldes 2019. aastaga vähenenud (25,53 päeva võrreldes 32,45 päevaga) ja elektrooniliselt laekunud arvete osakaal oli 2020. aastal märkimisväärselt suurenenud (74o% võrreldes 60o%-ga 2019. aastal);

o

o

| 10. | tunnistab, et 2020. aastal mõjutas Euroopa Liidu Kohtu eelarvet COVID-19 pandeemia; täheldab, et lisakulud tekkisid seoses IT-seadmete ostmisega töötajate üldise kaugtööle suunamise tõttu, aga ka seoses isikukaitsevahendite ja desinfitseerimisvahendite ostmisega; märgib, et selle tulemusel õnnestus kokku hoida mitmetel eelarveridadel, eelkõige kirjaliku ja vabakutselise suulise tõlke, erialase koolituse, lähetuskulude, hoonete (koristamine, turvateenused ja seire), mööbli, protokolliliste toimingute, koosolekute ja konverentside osas; märgib eelkõige, et märkimisväärne hulk koolitusi, milleks eelarves oli ette nähtud 170 000 eurot, ei saanud toimuda; |
| --- | --- |

10.

tunnistab, et 2020. aastal mõjutas Euroopa Liidu Kohtu eelarvet COVID-19 pandeemia; täheldab, et lisakulud tekkisid seoses IT-seadmete ostmisega töötajate üldise kaugtööle suunamise tõttu, aga ka seoses isikukaitsevahendite ja desinfitseerimisvahendite ostmisega; märgib, et selle tulemusel õnnestus kokku hoida mitmetel eelarveridadel, eelkõige kirjaliku ja vabakutselise suulise tõlke, erialase koolituse, lähetuskulude, hoonete (koristamine, turvateenused ja seire), mööbli, protokolliliste toimingute, koosolekute ja konverentside osas; märgib eelkõige, et märkimisväärne hulk koolitusi, milleks eelarves oli ette nähtud 170 000 eurot, ei saanud toimuda;

| 11. | märgib, et Euroopa Liidu Kohus tegi finantsmääruse artikli 29 kohaselt 14 eelarvelist ümberpaigutust, mis moodustasid kokku 20,4 miljonit eurot ehk 4,7o% lõplikest assigneeringutest; märgib, et suurima ülekandega tasuti hoonetega seotud järelmaksulepingu alusel tehtud ettemaks, et vähendada Euroopa Liidu Kohtu hoonete viienda laiendamisega seotud tulevaste kulutuste finantskoormust; märgib, et muid rahaülekandeid tehti isikukaitsevahendite ostmiseks Euroopa Liidu Kohtu liikmetele ja töötajatele, osapoolte esindajatele ja külastajatele; |
| --- | --- |

11.

märgib, et Euroopa Liidu Kohus tegi finantsmääruse artikli 29 kohaselt 14 eelarvelist ümberpaigutust, mis moodustasid kokku 20,4 miljonit eurot ehk 4,7o% lõplikest assigneeringutest; märgib, et suurima ülekandega tasuti hoonetega seotud järelmaksulepingu alusel tehtud ettemaks, et vähendada Euroopa Liidu Kohtu hoonete viienda laiendamisega seotud tulevaste kulutuste finantskoormust; märgib, et muid rahaülekandeid tehti isikukaitsevahendite ostmiseks Euroopa Liidu Kohtu liikmetele ja töötajatele, osapoolte esindajatele ja külastajatele;

o

| 12. | on teadlik, et suur osa 2019. aastast 2020. aastasse ülekantud assigneeringutest kasutati ära (84,78o% ehk 20 816 958,83 eurot, võrreldes 87,21o%-ga 2019. aastal); |
| --- | --- |

12.

on teadlik, et suur osa 2019. aastast 2020. aastasse ülekantud assigneeringutest kasutati ära (84,78o% ehk 20 816 958,83 eurot, võrreldes 87,21o%-ga 2019. aastal);

o

o

| 13. | märgib, et töötajate üldine sooline osakaal (61 % naisi ja 39 % mehi) jäi 2020. aastal 2019. aastaga võrreldes muutumatuks; täheldab, et peaaegu igas töötajate kategoorias (ametnikud, ajutised ja lepingulised töötajad) on naistöötajate arv suurem kui meestöötajate arv; märgib lisaks, et AD-kategooria töötajate seas on sooline jaotus 54o% naisi ja 46o% mehi, kusjuures kõrgema juhtkonna ametikohtadel on 40o% naisi ja 60o% mehi; tunneb heameelt, et keskastme juhtkonna puhul suurenes naiste osakaal 39o%-lt 2019. aastal 41o%-le 2020. aastal; peab kiiduväärseks meetmeid, mida Euroopa Liidu Kohus võttis soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks, näiteks mentorlust ja talendijuhtimist ning naiste julgustamist kandideerima kõrgema ja keskastme juhtkonna ametikohtadele; |
| --- | --- |

13.

märgib, et töötajate üldine sooline osakaal (61 % naisi ja 39 % mehi) jäi 2020. aastal 2019. aastaga võrreldes muutumatuks; täheldab, et peaaegu igas töötajate kategoorias (ametnikud, ajutised ja lepingulised töötajad) on naistöötajate arv suurem kui meestöötajate arv; märgib lisaks, et AD-kategooria töötajate seas on sooline jaotus 54o% naisi ja 46o% mehi, kusjuures kõrgema juhtkonna ametikohtadel on 40o% naisi ja 60o% mehi; tunneb heameelt, et keskastme juhtkonna puhul suurenes naiste osakaal 39o%-lt 2019. aastal 41o%-le 2020. aastal; peab kiiduväärseks meetmeid, mida Euroopa Liidu Kohus võttis soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks, näiteks mentorlust ja talendijuhtimist ning naiste julgustamist kandideerima kõrgema ja keskastme juhtkonna ametikohtadele;

o

o

o

o

o

o

| 14. | tõdeb, et eelarveaastal 2020 COVID-19 pandeemiaga seoses tekkinud lisakulud moodustasid 3 miljonit eurot ja kokkuhoid oli 8,5 miljonit eurot, mis tähendab, et kokkuhoiu netosummaks võib hinnata 5,5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

14.

tõdeb, et eelarveaastal 2020 COVID-19 pandeemiaga seoses tekkinud lisakulud moodustasid 3 miljonit eurot ja kokkuhoid oli 8,5 miljonit eurot, mis tähendab, et kokkuhoiu netosummaks võib hinnata 5,5 miljonit eurot;

| 15. | märgib, et Euroopa Liidu Kohus kasutas väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust ainult ühel korral, nimelt CJ10bis hoone projekti tellimiseks arhitektuuribüroolt (leping summas 231 500 eurot); märgib, et kontrollikoda kontrollis märkusi tegemata Euroopa Liidu Kohtu korraldatud riigihankemenetlusi isikukaitsevahendite ostmiseks ja ei tuvastanud aluseks olevate tehingute korrektsuse osas konkreetseid Euroopa Liidu Kohtuga seotud puudusi; |
| --- | --- |

15.

märgib, et Euroopa Liidu Kohus kasutas väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust ainult ühel korral, nimelt CJ10bis hoone projekti tellimiseks arhitektuuribüroolt (leping summas 231 500 eurot); märgib, et kontrollikoda kontrollis märkusi tegemata Euroopa Liidu Kohtu korraldatud riigihankemenetlusi isikukaitsevahendite ostmiseks ja ei tuvastanud aluseks olevate tehingute korrektsuse osas konkreetseid Euroopa Liidu Kohtuga seotud puudusi;

Sisehaldus, tulemuslikkus, sisekontroll

Sisehaldus, tulemuslikkus, sisekontroll

| 16. | tunneb heameelt Üldkohtu toimimist käsitleva aruande üle, mille esitamine oli nõutav Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2015/2422 (1) artiklio3 lõikeo1 kohaselt; tunnistab asjaolu, et see tuli koostada COVID-19 pandeemia tingimustes, mis takistas konsulteerimist ja kooskõlastamist väga paljude asjaosalistega; rõhutab, et kõnealuse aruande kohaselt oli liidu kohtusüsteemi ülesehituse reformimine vajalik, et vähendada nii menetluses olevate kohtuasjade arvu kui ka menetluste ülemäärast pikkust; märgib, et uute kohtunike ja nende töötajate lisamine nõudis mõningaid struktuurilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke muudatusi; märgib, et aruandes sisalduv analüüs tõi esile teatavad positiivsed suundumused, nagu i) menetluste kestuse märkimisväärne vähenemine, ii) kohtuasjade intensiivsem uurimine ja iii) kohtuasjade sagedasem suunamine laiendatud kohtukoosseisudele; on teadlik, et Üldkohtu reformi kohta ei saa veel teha lõplikke järeldusi, sest selle viimasest etapist on möödunud vähe aega ja 2020. aastat ei saa pidada tüüpiliseks aastaks; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt Üldkohtu toimimist käsitleva aruande üle, mille esitamine oli nõutav Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2015/2422 (1) artiklio3 lõikeo1 kohaselt; tunnistab asjaolu, et see tuli koostada COVID-19 pandeemia tingimustes, mis takistas konsulteerimist ja kooskõlastamist väga paljude asjaosalistega; rõhutab, et kõnealuse aruande kohaselt oli liidu kohtusüsteemi ülesehituse reformimine vajalik, et vähendada nii menetluses olevate kohtuasjade arvu kui ka menetluste ülemäärast pikkust; märgib, et uute kohtunike ja nende töötajate lisamine nõudis mõningaid struktuurilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke muudatusi; märgib, et aruandes sisalduv analüüs tõi esile teatavad positiivsed suundumused, nagu i) menetluste kestuse märkimisväärne vähenemine, ii) kohtuasjade intensiivsem uurimine ja iii) kohtuasjade sagedasem suunamine laiendatud kohtukoosseisudele; on teadlik, et Üldkohtu reformi kohta ei saa veel teha lõplikke järeldusi, sest selle viimasest etapist on möödunud vähe aega ja 2020. aastat ei saa pidada tüüpiliseks aastaks;

1

o

o

| 17. | märgib heameelega, et Euroopa Liidu Kohus on suutnud vaatamata COVID-19 pandeemiale säilitada kõrge tööviljakustaseme; täheldab Euroopa Liidu Kohtus menetluses olevate kohtuasjade arvu mõningast vähenemist (1 045 kohtuasja 31. detsembril 2020 võrreldes 1 102 kohtuasjaga 31. detsembril 2019, seega vähenemine 57 kohtuasja võrra); tunnistab, et selline vähenemine oli tingitud liikmesriikide kohtute tegevuse aeglustumisest COVID-19 pandeemia alguses ning see mõjutas omakorda ka uute eelotsusetaotluste arvu (556 aastal 2020 võrreldes 641-ga 2019. aastal) ning vähenes ka Üldkohtu otsuste peale esitatud apellatsioonkaebuste arv (131 aastal 2020 võrreldes 266-ga 2019. aastal); |
| --- | --- |

17.

märgib heameelega, et Euroopa Liidu Kohus on suutnud vaatamata COVID-19 pandeemiale säilitada kõrge tööviljakustaseme; täheldab Euroopa Liidu Kohtus menetluses olevate kohtuasjade arvu mõningast vähenemist (1 045 kohtuasja 31. detsembril 2020 võrreldes 1 102 kohtuasjaga 31. detsembril 2019, seega vähenemine 57 kohtuasja võrra); tunnistab, et selline vähenemine oli tingitud liikmesriikide kohtute tegevuse aeglustumisest COVID-19 pandeemia alguses ning see mõjutas omakorda ka uute eelotsusetaotluste arvu (556 aastal 2020 võrreldes 641-ga 2019. aastal) ning vähenes ka Üldkohtu otsuste peale esitatud apellatsioonkaebuste arv (131 aastal 2020 võrreldes 266-ga 2019. aastal);

| 18. | täheldab siiski Üldkohtu menetluses olevate kohtuasjade arvu suurenemist (31. detsembril 2020 oli menetluses 1 497 kohtuasja võrreldes 1 398 kohtuasjaga 31. detsembril 2019); mõistab, et sellist suurenemist võib seletada asjaoluga, et Üldkohus on kohustatud rahuldama iga põhjendatud kohtuistungitaotluse, ning lisaks põhjustas ajavahemik, mille jooksul ei olnud võimalik kohtuistungeid korraldada, kohtuasjade kuhjumist; väljendab heameelt, et Üldkohus kasutas 2020. aastal lõpetatud kohtuasjade arvu 14,4o% vähenemist (748 võrreldes 874 kohtuasjaga 2019. aastal) selleks, et korraldada seni edasilükatud kohtuistungid tänu Euroopa Liidu Kohtu poolt kasutusele võetud uuele kaugmenetlussüsteemile; |
| --- | --- |

18.

täheldab siiski Üldkohtu menetluses olevate kohtuasjade arvu suurenemist (31. detsembril 2020 oli menetluses 1 497 kohtuasja võrreldes 1 398 kohtuasjaga 31. detsembril 2019); mõistab, et sellist suurenemist võib seletada asjaoluga, et Üldkohus on kohustatud rahuldama iga põhjendatud kohtuistungitaotluse, ning lisaks põhjustas ajavahemik, mille jooksul ei olnud võimalik kohtuistungeid korraldada, kohtuasjade kuhjumist; väljendab heameelt, et Üldkohus kasutas 2020. aastal lõpetatud kohtuasjade arvu 14,4o% vähenemist (748 võrreldes 874 kohtuasjaga 2019. aastal) selleks, et korraldada seni edasilükatud kohtuistungid tänu Euroopa Liidu Kohtu poolt kasutusele võetud uuele kaugmenetlussüsteemile;

o

| 19. | märgib, et nii Euroopa Kohtu kui ka Üldkohtu keskmine menetlusaeg oli 2020. aastal 15,4 kuud; märgib, et Euroopa Kohtus oli keskmine menetlusaeg 2020. aastal veidi pikem kui 2019. aastal (14,4 kuud), samas kui Üldkohtus tõid määrusega (EL, Euratom) 2015/2422 ette nähtud reform ja kaasnevad meetmed kaasa menetlusaja vähenemise (15,4 kuud 2020. aastal, võrreldes 16,9 kuuga 2019. aastal ja 20 kuuga 2018. aastal) ning seda vaatamata COVID-19 pandeemiaga seotud keerulisele olukorrale; |
| --- | --- |

19.

märgib, et nii Euroopa Kohtu kui ka Üldkohtu keskmine menetlusaeg oli 2020. aastal 15,4 kuud; märgib, et Euroopa Kohtus oli keskmine menetlusaeg 2020. aastal veidi pikem kui 2019. aastal (14,4 kuud), samas kui Üldkohtus tõid määrusega (EL, Euratom) 2015/2422 ette nähtud reform ja kaasnevad meetmed kaasa menetlusaja vähenemise (15,4 kuud 2020. aastal, võrreldes 16,9 kuuga 2019. aastal ja 20 kuuga 2018. aastal) ning seda vaatamata COVID-19 pandeemiaga seotud keerulisele olukorrale;

Inimressursid, võrdsus ja töötajate heaolu

Inimressursid, võrdsus ja töötajate heaolu

| 20. | märgib, et Euroopa Liidu Kohtu ametikohtade loetelus sisalduvate ametikohtade täitmise määr oli 2020. aastal väga kõrge, ligikaudu 97o%; mõistab, et on rakendatud aktiivset värbamispoliitikat, mis hõlmas vabade ametikohtade ette kavandamist ja prognoosimist ning olemasolevate institutsiooniväliste ja -siseste reservnimekirjade kasutamist ning 2020. aastal COVID-19 pandeemiast tingitud probleemidele reageerides virtuaalseid valikumenetlusi ja täiustatud digitaalset töövoogu ajutiste ja lepinguliste töötajate värbamise ettepanekute heakskiitmiseks ja nende lepingute pikendamiseks; |
| --- | --- |

20.

märgib, et Euroopa Liidu Kohtu ametikohtade loetelus sisalduvate ametikohtade täitmise määr oli 2020. aastal väga kõrge, ligikaudu 97o%; mõistab, et on rakendatud aktiivset värbamispoliitikat, mis hõlmas vabade ametikohtade ette kavandamist ja prognoosimist ning olemasolevate institutsiooniväliste ja -siseste reservnimekirjade kasutamist ning 2020. aastal COVID-19 pandeemiast tingitud probleemidele reageerides virtuaalseid valikumenetlusi ja täiustatud digitaalset töövoogu ajutiste ja lepinguliste töötajate värbamise ettepanekute heakskiitmiseks ja nende lepingute pikendamiseks;

o

| 21. | märgib, et 2020. aasta lõpus oli 2 239 töötajat (60o% ametnikke, 32o% ajutisi töötajaid ja 8o% lepingulisi töötajaid), võrreldes 2 256 töötajaga 2019. aasta lõpus (62o% ametnikke, 30o% ajutisi töötajaid ja 8o% lepingulisi töötajaid); |
| --- | --- |

21.

märgib, et 2020. aasta lõpus oli 2 239 töötajat (60o% ametnikke, 32o% ajutisi töötajaid ja 8o% lepingulisi töötajaid), võrreldes 2 256 töötajaga 2019. aasta lõpus (62o% ametnikke, 30o% ajutisi töötajaid ja 8o% lepingulisi töötajaid);

o

o

o

o

o

o

| 22. | kordab, kui oluline on tegeleda soolise tasakaalu puudumisega kohtunike kolleegiumis, ning et parlamendi eelarvekontrollikomisjon on pühendunud soolise tasakaalu saavutamisele; on teadlik asjaolust, et Euroopa Kohtu ja Üldkohtu liikmed nimetatakse liikmesriikide valitsuste ühisel kokkuleppel ning et Euroopa Liidu Kohtul ei ole kohtunike või kohtujuristide valikul sõnaõigust, nii nagu ei osale selles valikus ei nõukogu ega ka Euroopa Parlament; väljendab siiski pettumust, et 2019. aastal lõpuleviidud struktuurireform avaldas sellele teemale vähe mõju; kutsub Üldkohtu presidenti üles juhtima liikmesriikide valitsuste tähelepanu asjaolule, et Üldkohtu koosseisu osalise uuendamise ajal on ametisse nimetamiste puhul oluline tagada sooline tasakaal; |
| --- | --- |

22.

kordab, kui oluline on tegeleda soolise tasakaalu puudumisega kohtunike kolleegiumis, ning et parlamendi eelarvekontrollikomisjon on pühendunud soolise tasakaalu saavutamisele; on teadlik asjaolust, et Euroopa Kohtu ja Üldkohtu liikmed nimetatakse liikmesriikide valitsuste ühisel kokkuleppel ning et Euroopa Liidu Kohtul ei ole kohtunike või kohtujuristide valikul sõnaõigust, nii nagu ei osale selles valikus ei nõukogu ega ka Euroopa Parlament; väljendab siiski pettumust, et 2019. aastal lõpuleviidud struktuurireform avaldas sellele teemale vähe mõju; kutsub Üldkohtu presidenti üles juhtima liikmesriikide valitsuste tähelepanu asjaolule, et Üldkohtu koosseisu osalise uuendamise ajal on ametisse nimetamiste puhul oluline tagada sooline tasakaal;

| 23. | rõhutab raskusi, millega Luxembourgis asuvad liidu institutsioonid vajaliku personali värbamisel kokku puutuvad; juhib tähelepanu Luksemburgi palkade indekseerimisele kui ühele peamisele tegurile; julgustab asjaomaseid institutsioone pöörduma selles küsimuses kooskõlastatud ja ühtsel viisil komisjoni poole; |
| --- | --- |

23.

rõhutab raskusi, millega Luxembourgis asuvad liidu institutsioonid vajaliku personali värbamisel kokku puutuvad; juhib tähelepanu Luksemburgi palkade indekseerimisele kui ühele peamisele tegurile; julgustab asjaomaseid institutsioone pöörduma selles küsimuses kooskõlastatud ja ühtsel viisil komisjoni poole;

| 24. | märgib, et Euroopa Liidu Kohtus pakutav paindlik töökorraldus hõlmab osalist tööaega, vanemapuhkust, perepuhkust, paindlikku tööaega ja kaugtööd; täheldab, et sellise töökorralduse kasutajate seas valitseb endiselt tasakaalustamatus naissoost töötajate kasuks; soovitab, et Euroopa Liidu Kohus tegeleks tõhusamalt sellise töökorralduse edukuse ja eeliste tutvustamisega ning astuks samme tagamaks, et olemasoleva paindliku töökorralduse kasutamine ei takistaks mingil viisil töötajate karjääris edasijõudmist; |
| --- | --- |

24.

märgib, et Euroopa Liidu Kohtus pakutav paindlik töökorraldus hõlmab osalist tööaega, vanemapuhkust, perepuhkust, paindlikku tööaega ja kaugtööd; täheldab, et sellise töökorralduse kasutajate seas valitseb endiselt tasakaalustamatus naissoost töötajate kasuks; soovitab, et Euroopa Liidu Kohus tegeleks tõhusamalt sellise töökorralduse edukuse ja eeliste tutvustamisega ning astuks samme tagamaks, et olemasoleva paindliku töökorralduse kasutamine ei takistaks mingil viisil töötajate karjääris edasijõudmist;

| 25. | tunneb heameelt 2020. aastal vastu võetud lisameetmete üle, mille eesmärk oli parandada töötajate heaolu COVID-19 pandeemia ajal, näiteks suurendati psühholoogiga konsulteerimiseks lubatud tundide arvu; rõhutab, kui oluline on juhendada ja kaasata juhte töötajate heaolu kaitsmisesse ja kui tähtis on töötajate õigus tööst välja lülituda, et säilitada töö- ja eraelu tasakaal, kuna kaugtöökorraldus kuulub nüüd Euroopa Liidu Kohtu töökultuuri; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt 2020. aastal vastu võetud lisameetmete üle, mille eesmärk oli parandada töötajate heaolu COVID-19 pandeemia ajal, näiteks suurendati psühholoogiga konsulteerimiseks lubatud tundide arvu; rõhutab, kui oluline on juhendada ja kaasata juhte töötajate heaolu kaitsmisesse ja kui tähtis on töötajate õigus tööst välja lülituda, et säilitada töö- ja eraelu tasakaal, kuna kaugtöökorraldus kuulub nüüd Euroopa Liidu Kohtu töökultuuri;

| 26. | märgib, et 2020. aastal oli 27 võimalikku läbipõlemise juhtumit, mis võivad hõlmata juhtumeid, mis ei ole otseselt või kaudselt seotud töökoormuse või töötingimustega; väljendab heameelt toetuse üle, mida Euroopa Liidu Kohtu meditsiiniteenistus asjaomastele töötajatele pakub, samuti psühholoogi palkamise üle 2019. aastal, et olla raskustesse sattunud töötajatele aktiivselt abiks; hindab asjaolu, et kõikidele juhtidele mõeldud koolitussari põhines inimressursi juhtimise kontseptsioonil, sealhulgas eneseteadlikkusele ja emotsioonide juhtimisele keskendunud moodulitel, mille eesmärk oli parandada töökohal vaimset tervist; väljendab heameelt konfliktide ohjamise ja läbipõlemise ennetamise valdkonnas korraldatud koolituskursuste üle, mida pakuti virtuaalformaadis kõigile töötajatele; on siiski jätkuvalt mures Euroopa Liidu Kohtus viimastel aastatel esinenud läbipõlemiste suure arvu pärast; kutsub Euroopa Liidu Kohut üles jätkuvalt hoolikalt jälgima pidevalt suureneva töökoormuse mõju oma töötajate heaolule, sealhulgas kasutama töötajate rahulolu-uuringuid, et mõista, kust probleemid võivad tuleneda, ja uurida võimalikke lahendusi; |
| --- | --- |

26.

märgib, et 2020. aastal oli 27 võimalikku läbipõlemise juhtumit, mis võivad hõlmata juhtumeid, mis ei ole otseselt või kaudselt seotud töökoormuse või töötingimustega; väljendab heameelt toetuse üle, mida Euroopa Liidu Kohtu meditsiiniteenistus asjaomastele töötajatele pakub, samuti psühholoogi palkamise üle 2019. aastal, et olla raskustesse sattunud töötajatele aktiivselt abiks; hindab asjaolu, et kõikidele juhtidele mõeldud koolitussari põhines inimressursi juhtimise kontseptsioonil, sealhulgas eneseteadlikkusele ja emotsioonide juhtimisele keskendunud moodulitel, mille eesmärk oli parandada töökohal vaimset tervist; väljendab heameelt konfliktide ohjamise ja läbipõlemise ennetamise valdkonnas korraldatud koolituskursuste üle, mida pakuti virtuaalformaadis kõigile töötajatele; on siiski jätkuvalt mures Euroopa Liidu Kohtus viimastel aastatel esinenud läbipõlemiste suure arvu pärast; kutsub Euroopa Liidu Kohut üles jätkuvalt hoolikalt jälgima pidevalt suureneva töökoormuse mõju oma töötajate heaolule, sealhulgas kasutama töötajate rahulolu-uuringuid, et mõista, kust probleemid võivad tuleneda, ja uurida võimalikke lahendusi;

| 27. | kiidab Euroopa Liidu Kohut kaugtööd tegevatele töötajatele tähelepanu osutamise eest, mille käigus anti nende käsutusse lisaks IT-seadmetele ka ergonoomilised kontoritoolid, kavatsusega anda 2021. aasta jooksul veel muud varustust; märgib, et selline kavatsus on osa meetmetest, mille eesmärk on tõhustada kaugtöö integreerimist Euroopa Liidu Kohtu töökorraldusse pikemaks ajaks; märgib, et kõik töötajatele kaugtööks antud töövahendid jäävad Euroopa Liidu Kohtu omandisse ja need tuleb administratsiooni nõudmisel ja teenistusest lahkumise korral kindlasti tagastada; |
| --- | --- |

27.

kiidab Euroopa Liidu Kohut kaugtööd tegevatele töötajatele tähelepanu osutamise eest, mille käigus anti nende käsutusse lisaks IT-seadmetele ka ergonoomilised kontoritoolid, kavatsusega anda 2021. aasta jooksul veel muud varustust; märgib, et selline kavatsus on osa meetmetest, mille eesmärk on tõhustada kaugtöö integreerimist Euroopa Liidu Kohtu töökorraldusse pikemaks ajaks; märgib, et kõik töötajatele kaugtööks antud töövahendid jäävad Euroopa Liidu Kohtu omandisse ja need tuleb administratsiooni nõudmisel ja teenistusest lahkumise korral kindlasti tagastada;

| 28. | märgib, et Euroopa Liidu Kohtu töötajad on pärit kõigist liikmesriikidest ja et kesk- ja tippjuhtkonnas on puudu vaid kahest rahvusest töötajad; kutsub Euroopa Liidu Kohut üles hankima asjakohast teavet institutsioonidevahelisest teabevahetusest ning kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid ja kõrvaldama võimalikud tõkked, et soodustada kandideerimisavaldusi alaesindatud rahvustelt, eesmärgiga saavutada vastuvõetav geograafiline jaotus; |
| --- | --- |

28.

märgib, et Euroopa Liidu Kohtu töötajad on pärit kõigist liikmesriikidest ja et kesk- ja tippjuhtkonnas on puudu vaid kahest rahvusest töötajad; kutsub Euroopa Liidu Kohut üles hankima asjakohast teavet institutsioonidevahelisest teabevahetusest ning kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid ja kõrvaldama võimalikud tõkked, et soodustada kandideerimisavaldusi alaesindatud rahvustelt, eesmärgiga saavutada vastuvõetav geograafiline jaotus;

| 29. | märgib, et 2020. aastal esitati üks kaebus väidetava moraalse ja seksuaalse ahistamise kohta ning selle suhtes algatati haldusuurimine; on teadlik, et ametisse nimetav asutus või ametiisik otsustas haldusuurimise lõpus ja selle järelduste põhjal, et mingisugust ahistamist, ei moraalset ega seksuaalset, ei toimunud; |
| --- | --- |

29.

märgib, et 2020. aastal esitati üks kaebus väidetava moraalse ja seksuaalse ahistamise kohta ning selle suhtes algatati haldusuurimine; on teadlik, et ametisse nimetav asutus või ametiisik otsustas haldusuurimise lõpus ja selle järelduste põhjal, et mingisugust ahistamist, ei moraalset ega seksuaalset, ei toimunud;

| 30. | tunneb heameelt personali teadlikkuse tõstmise meetmete, sealhulgas veebiseminaride ja lõunasöögivestluste, võrdsete võimaluste, mitmekesisuse ja kaasamisega seotud aspektide üle; märgib rahuloluga, et Euroopa Liidu Kohtu võrdsete võimaluste ja mitmekesisuse esindajad osalevad institutsioonidevahelistes teaberühmades ja EPSO töörühmas, mis tegeleb mitmekesisusega värbamismenetlustes, eesmärgiga jagada häid tavasid ja rakendada ühist ühtlustatud lähenemisviisi, mille eesmärk on tugevdada liidu institutsioonides kaasamist; märgib, et alates 2021. aasta maist võttis vastutuse võrdsete võimaluste ja mitmekesisuse üksuse töö juhtimise eest üle Euroopa Liidu Kohtu koolituse ja personali arengu osakond; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt personali teadlikkuse tõstmise meetmete, sealhulgas veebiseminaride ja lõunasöögivestluste, võrdsete võimaluste, mitmekesisuse ja kaasamisega seotud aspektide üle; märgib rahuloluga, et Euroopa Liidu Kohtu võrdsete võimaluste ja mitmekesisuse esindajad osalevad institutsioonidevahelistes teaberühmades ja EPSO töörühmas, mis tegeleb mitmekesisusega värbamismenetlustes, eesmärgiga jagada häid tavasid ja rakendada ühist ühtlustatud lähenemisviisi, mille eesmärk on tugevdada liidu institutsioonides kaasamist; märgib, et alates 2021. aasta maist võttis vastutuse võrdsete võimaluste ja mitmekesisuse üksuse töö juhtimise eest üle Euroopa Liidu Kohtu koolituse ja personali arengu osakond;

| 31. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal Euroopa Liidu Kohtus tööle võetud 223 praktikandi seas oli palgaliste praktikantide osakaal suurenenud 72o%-ni, võrreldes 48,5o%-ga 2019. aastal; on teadlik, et 2020. aasta oli kohtuliikmete kabinettides toimuva tasustatud praktika skeemi teine rakendusaasta; tunnustab tehtud edusamme ja kutsub Euroopa Liidu Kohut üles tagama, et kõik tema praktikandid saavad inimväärset töötasu, mis on samaväärne teiste liidu institutsioonide töötasuga, välja arvatud praktikantide puhul, kes saavad makseid muudest allikatest; |
| --- | --- |

31.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal Euroopa Liidu Kohtus tööle võetud 223 praktikandi seas oli palgaliste praktikantide osakaal suurenenud 72o%-ni, võrreldes 48,5o%-ga 2019. aastal; on teadlik, et 2020. aasta oli kohtuliikmete kabinettides toimuva tasustatud praktika skeemi teine rakendusaasta; tunnustab tehtud edusamme ja kutsub Euroopa Liidu Kohut üles tagama, et kõik tema praktikandid saavad inimväärset töötasu, mis on samaväärne teiste liidu institutsioonide töötasuga, välja arvatud praktikantide puhul, kes saavad makseid muudest allikatest;

o

o

| 32. | märgib, et pärast 2019. aastal esitatud aruannet algatas Euroopa Liidu Kohus sisejuurdluse rikkumisest teatamise kohta ning selle tulemusel leiti, et olemasoleva teabe põhjal ei ole võimalik järeldada, et süüdistustel oleks alust; on teadlik, et väidetavate faktidega seoses toimub siseriiklik menetlus; kutsub Euroopa Liidu Kohut üles jälgima siseriikliku menetluse lõplikku otsust, et algatada vajaduse korral uuesti sisejuurdlus, ja anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile uurimise seisust teada; |
| --- | --- |

32.

märgib, et pärast 2019. aastal esitatud aruannet algatas Euroopa Liidu Kohus sisejuurdluse rikkumisest teatamise kohta ning selle tulemusel leiti, et olemasoleva teabe põhjal ei ole võimalik järeldada, et süüdistustel oleks alust; on teadlik, et väidetavate faktidega seoses toimub siseriiklik menetlus; kutsub Euroopa Liidu Kohut üles jälgima siseriikliku menetluse lõplikku otsust, et algatada vajaduse korral uuesti sisejuurdlus, ja anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile uurimise seisust teada;

Eetiline raamistik ja läbipaistvus

Eetiline raamistik ja läbipaistvus

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 19 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklites 253, 254 ja 255 sätestatud nõuetele on sõltumatus kohtuniku või kohtujuristi ülesannete täitmise esmane tingimus; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu sellele, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 19 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklites 253, 254 ja 255 sätestatud nõuetele on sõltumatus kohtuniku või kohtujuristi ülesannete täitmise esmane tingimus;

| 34. | tunneb heameelt Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile esitatud aruande üle, mis käsitleb Euroopa Liidu Kohtu liikmete huvide konflikti vältimist; märgib heameelega, et praegu kehtiv süsteem koosneb ennetusmehhanismidest, mida kohaldatakse nii üldiselt kui ka kohtuasjade määramisel; märgib, et ennetusmeetmete seas on silmapaistval kohal kohtuliikmete huvide deklareerimine, ning tunneb heameelt 2021. aastal vastu võetud tegevusjuhendi üle, millega suurendati huvide deklaratsiooni mahtu; rõhutab, et ennetusmeetmed kehtivad nii kogu ametiaja jooksul kui ka ametiaja lõpule järgneval ajal ning hõlmavad nii kolmeaastast ooteaega kui ka mõningaid ajalise piiranguta absoluutseid ühitamatusi; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile esitatud aruande üle, mis käsitleb Euroopa Liidu Kohtu liikmete huvide konflikti vältimist; märgib heameelega, et praegu kehtiv süsteem koosneb ennetusmehhanismidest, mida kohaldatakse nii üldiselt kui ka kohtuasjade määramisel; märgib, et ennetusmeetmete seas on silmapaistval kohal kohtuliikmete huvide deklareerimine, ning tunneb heameelt 2021. aastal vastu võetud tegevusjuhendi üle, millega suurendati huvide deklaratsiooni mahtu; rõhutab, et ennetusmeetmed kehtivad nii kogu ametiaja jooksul kui ka ametiaja lõpule järgneval ajal ning hõlmavad nii kolmeaastast ooteaega kui ka mõningaid ajalise piiranguta absoluutseid ühitamatusi;

| 35. | võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu vastuse Euroopa Parlamendi nõudmisele, et sõltumatu kolmas osapool vaataks läbi kohtuliikmete majanduslike huvide deklaratsioonid ja hindaks huvide konflikti esinemise tõenäosust; mõistab, et kolmas osapool vaatab deklaratsioonid läbi nende esitamise ajal ning võtab arvesse seda, et huvide konflikt ilmneb alles siis, kui kohtutöötajale on määratud konkreetne kohtuasi; mõistab samuti, et president viib enne kohtuasjade määramist läbi ulatuslikuma üksikjuhtumeid hindava analüüsi, mille eesmärk ei ole mitte ainult tagada õigusemõistmise kvaliteet ja erapooletus, vaid ka töökoormuse optimaalne jaotumine kohtuliikmete vahel; usub, et kõike eelnevat arvesse võttes oleks Euroopa Liidu Kohtule kasulik, kui sõltumatu kolmas osapool teeks kõnealuste otsuste järelkontrolle; |
| --- | --- |

35.

võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu vastuse Euroopa Parlamendi nõudmisele, et sõltumatu kolmas osapool vaataks läbi kohtuliikmete majanduslike huvide deklaratsioonid ja hindaks huvide konflikti esinemise tõenäosust; mõistab, et kolmas osapool vaatab deklaratsioonid läbi nende esitamise ajal ning võtab arvesse seda, et huvide konflikt ilmneb alles siis, kui kohtutöötajale on määratud konkreetne kohtuasi; mõistab samuti, et president viib enne kohtuasjade määramist läbi ulatuslikuma üksikjuhtumeid hindava analüüsi, mille eesmärk ei ole mitte ainult tagada õigusemõistmise kvaliteet ja erapooletus, vaid ka töökoormuse optimaalne jaotumine kohtuliikmete vahel; usub, et kõike eelnevat arvesse võttes oleks Euroopa Liidu Kohtule kasulik, kui sõltumatu kolmas osapool teeks kõnealuste otsuste järelkontrolle;

| 36. | kordab, kui oluline on vastu võtta töötajatele mõeldud läbivaadatud üldine tegevusjuhend, kuhu oleks lisatud sätted, mis käsitlevad juhtivtöötajate pöördukse efekti, huvide konflikti, kohtuvälist tegevust, ametialast tegevust pärast teenistusest lahkumist, abikaasa tasustatavat tööd ja väljaandeid; võtab teadmiseks, et Euroopa Liidu Kohus lubas teha üldise läbivaatamise 2021. aasta lõpuks, ja palub end selle lõpuleviimisest nõuetekohaselt teavitada; |
| --- | --- |

36.

kordab, kui oluline on vastu võtta töötajatele mõeldud läbivaadatud üldine tegevusjuhend, kuhu oleks lisatud sätted, mis käsitlevad juhtivtöötajate pöördukse efekti, huvide konflikti, kohtuvälist tegevust, ametialast tegevust pärast teenistusest lahkumist, abikaasa tasustatavat tööd ja väljaandeid; võtab teadmiseks, et Euroopa Liidu Kohus lubas teha üldise läbivaatamise 2021. aasta lõpuks, ja palub end selle lõpuleviimisest nõuetekohaselt teavitada;

| 37. | kutsub Euroopa Liidu Kohut üles koostama uuringuid töötajate teadlikkuse kohta eetilisest raamistikust ja rikkumisest teatamise menetlustest, et teha kindlaks, kus on vaja rohkem sekkuda; märgib, et teemal „Hea käitumise reeglid“ korraldatud kuuel koolituskursusel oli suhteliselt vähe osavõtjaid (70 töötajat), ja soovitab seega Euroopa Liidu Kohtul leida viise, kuidas suurendada Euroopa Liidu Kohtu eetilist raamistikku käsitlevatel koolituskursustel osalevate töötajate arvu; |
| --- | --- |

37.

kutsub Euroopa Liidu Kohut üles koostama uuringuid töötajate teadlikkuse kohta eetilisest raamistikust ja rikkumisest teatamise menetlustest, et teha kindlaks, kus on vaja rohkem sekkuda; märgib, et teemal „Hea käitumise reeglid“ korraldatud kuuel koolituskursusel oli suhteliselt vähe osavõtjaid (70 töötajat), ja soovitab seega Euroopa Liidu Kohtul leida viise, kuidas suurendada Euroopa Liidu Kohtu eetilist raamistikku käsitlevatel koolituskursustel osalevate töötajate arvu;

| 38. | tunnustab Euroopa Liidu Kohtu püüdlusi suurendada oma liikmete kohtuvälist tegevust käsitleva teabe läbipaistvust ja juurdepääsetavust; on teadlik, et Euroopa Liidu Kohus töötab välja vahendit, mis võimaldaks teenistuste ressursse koormamata jätkata selliseid tegevusi käsitleva teabe mitmekeelset avaldamist ning hõlmata ühtlasi ka Euroopa Parlamendi poolt nõutud lisateavet; märgib, et see vahend peaks kasutusse jõudma 2022. aasta alguses, ja palub kohtul teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

38.

tunnustab Euroopa Liidu Kohtu püüdlusi suurendada oma liikmete kohtuvälist tegevust käsitleva teabe läbipaistvust ja juurdepääsetavust; on teadlik, et Euroopa Liidu Kohus töötab välja vahendit, mis võimaldaks teenistuste ressursse koormamata jätkata selliseid tegevusi käsitleva teabe mitmekeelset avaldamist ning hõlmata ühtlasi ka Euroopa Parlamendi poolt nõutud lisateavet; märgib, et see vahend peaks kasutusse jõudma 2022. aasta alguses, ja palub kohtul teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest;

| 39. | tunneb heameelt Euroopa Liidu Kohtu kavatsuse üle arendada oma veebisaidil edasi kohtuliikmete tutvustamise viisi ja lisada sinna muid andmeid, nagu näiteks auametikohad või omistatud tiitlid ning eri valdkondade liikmelisus sihtasutustes ja samalaadsetes asutustes; võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu teate, et selline teave tehakse kohtu veebisaidil nähtavaks 2021. aasta lõpuks; soovitab Euroopa Liidu Kohtul teha veebisait muutmiste käigus ühtlasi ka kasutajasõbralikumaks; |
| --- | --- |

39.

tunneb heameelt Euroopa Liidu Kohtu kavatsuse üle arendada oma veebisaidil edasi kohtuliikmete tutvustamise viisi ja lisada sinna muid andmeid, nagu näiteks auametikohad või omistatud tiitlid ning eri valdkondade liikmelisus sihtasutustes ja samalaadsetes asutustes; võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu teate, et selline teave tehakse kohtu veebisaidil nähtavaks 2021. aasta lõpuks; soovitab Euroopa Liidu Kohtul teha veebisait muutmiste käigus ühtlasi ka kasutajasõbralikumaks;

| 40. | soovitab Euroopa Liidu Kohtul otsida uuenduslikke lahendusi üldsusele suunatud läbipaistvuse suurendamiseks, pakkudes oma avalikelt kohtuistungitelt ülekandeid ja tehes nende salvestised internetis kättesaadavaks; on veendunud, et selline läbipaistvuse suurendamine oleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 15 ja tooks kasu kõigile, kes liidus õigusvaldkonnas töötavad või õpivad; |
| --- | --- |

40.

soovitab Euroopa Liidu Kohtul otsida uuenduslikke lahendusi üldsusele suunatud läbipaistvuse suurendamiseks, pakkudes oma avalikelt kohtuistungitelt ülekandeid ja tehes nende salvestised internetis kättesaadavaks; on veendunud, et selline läbipaistvuse suurendamine oleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 15 ja tooks kasu kõigile, kes liidus õigusvaldkonnas töötavad või õpivad;

Digiteerimine, küberturvalisus, andmekaitse

Digiteerimine, küberturvalisus, andmekaitse

| 41. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Kohus ja Üldkohus olid COVID-19 pandeemia ning IT-taristu ja vajalike tingimuste puudumise tõttu sunnitud tühistama või edasi lükkama kõik kohtuistungid, mis olid kavandatud ajavahemikku 2020. aasta märtsi keskpaigast juuni alguseni; märgib, et Euroopa Kohus otsustas asendada mitmed kohtuistungid kirjalikku vastust nõudvate küsimustega; märgib, et sarnast lahendust ei saaks rakendada Üldkohtus, sest kodukorra kohaselt tuleb korraldada kohtuistung, kui kohtuasja pool esitab selleks põhjendatud taotluse; kiidab personali, tehniliste ja rahaliste vahendite eraldamist ühtse turvalise videokonverentsisüsteemi väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis võimaldab sünkroontõlget 24 ametlikku keelde nende osapoolte esindajate jaoks, kes ei saa liikmesriikides kehtestatud reisipiirangute tõttu Luxembourgi reisida; õnnitleb Euroopa Liidu Kohut kaugosalusega kohtuistungite süsteemi eest Euroopa Ombudsmani hea halduse auhinna võitmise puhul innovatsiooni ja ümberkujundamise tipptaseme kategoorias; |
| --- | --- |

41.

peab kahetsusväärseks, et Euroopa Kohus ja Üldkohus olid COVID-19 pandeemia ning IT-taristu ja vajalike tingimuste puudumise tõttu sunnitud tühistama või edasi lükkama kõik kohtuistungid, mis olid kavandatud ajavahemikku 2020. aasta märtsi keskpaigast juuni alguseni; märgib, et Euroopa Kohus otsustas asendada mitmed kohtuistungid kirjalikku vastust nõudvate küsimustega; märgib, et sarnast lahendust ei saaks rakendada Üldkohtus, sest kodukorra kohaselt tuleb korraldada kohtuistung, kui kohtuasja pool esitab selleks põhjendatud taotluse; kiidab personali, tehniliste ja rahaliste vahendite eraldamist ühtse turvalise videokonverentsisüsteemi väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis võimaldab sünkroontõlget 24 ametlikku keelde nende osapoolte esindajate jaoks, kes ei saa liikmesriikides kehtestatud reisipiirangute tõttu Luxembourgi reisida; õnnitleb Euroopa Liidu Kohut kaugosalusega kohtuistungite süsteemi eest Euroopa Ombudsmani hea halduse auhinna võitmise puhul innovatsiooni ja ümberkujundamise tipptaseme kategoorias;

| 42. | võtab huviga teadmiseks 2020. aastal täheldatud e-Curia kasutamise kõrge määra, mis suurenes COVID-19 pandeemia ajal ja väljendus selles, et kasutajakontode arv suurenes 12 % (2020. aasta lõpuks 7 378 kontot võrreldes 6 588 kontoga 2019. aasta lõpus) ning Euroopa Kohtule ja Üldkohtule esitatud menetlusdokumentide osakaal oli suur (vastavalt 79 % ja 95 %); rõhutab, et kasutajate usaldus selle süsteemi vastu ja kõigi asjaomaste poolte kasvav huvi digitaalsete vahendite kasutamise vastu tõid kaasa liikmesriikide kohtute avatud kasutajakontode arvu märkimisväärse suurenemise (45 kontolt 2019. aasta lõpus 121 kontole 2020. aasta lõpus); ergutab Euroopa Liidu Kohut e-Curiat edasi arendama; |
| --- | --- |

42.

võtab huviga teadmiseks 2020. aastal täheldatud e-Curia kasutamise kõrge määra, mis suurenes COVID-19 pandeemia ajal ja väljendus selles, et kasutajakontode arv suurenes 12 % (2020. aasta lõpuks 7 378 kontot võrreldes 6 588 kontoga 2019. aasta lõpus) ning Euroopa Kohtule ja Üldkohtule esitatud menetlusdokumentide osakaal oli suur (vastavalt 79 % ja 95 %); rõhutab, et kasutajate usaldus selle süsteemi vastu ja kõigi asjaomaste poolte kasvav huvi digitaalsete vahendite kasutamise vastu tõid kaasa liikmesriikide kohtute avatud kasutajakontode arvu märkimisväärse suurenemise (45 kontolt 2019. aasta lõpus 121 kontole 2020. aasta lõpus); ergutab Euroopa Liidu Kohut e-Curiat edasi arendama;

| 43. | märgib, et COVID-19 pandeemia tagajärjel juurutatud kaugtöö on nii haldus- kui ka õigusalases tegevuses järsult hoogustanud töövoo ja otsustusprotsesside digiteerimist ja lihtsustamist ning töötajad on sellesse hästi suhtunud; märgib, et pandeemia sunnil toimunud kirjade hoogustunud digiteerimine võimaldas säästa postikuludelt, mis tekitas eelarves ülejäägi, mis kanti üle muuks otstarbeks; |
| --- | --- |

43.

märgib, et COVID-19 pandeemia tagajärjel juurutatud kaugtöö on nii haldus- kui ka õigusalases tegevuses järsult hoogustanud töövoo ja otsustusprotsesside digiteerimist ja lihtsustamist ning töötajad on sellesse hästi suhtunud; märgib, et pandeemia sunnil toimunud kirjade hoogustunud digiteerimine võimaldas säästa postikuludelt, mis tekitas eelarves ülejäägi, mis kanti üle muuks otstarbeks;

| 44. | täheldab suurenenud investeeringuid IT-projektidesse ja -seadmetesse (13,5 miljonit eurot 2020. aastal võrreldes 9 miljoni euroga 2019. aastal); tunneb heameelt, et projekte SIGA (integreeritud kohtuasjade menetlemise süsteem) ja HAN (haldusdokumentide menetlemise süsteem) rakendati hoolimata pandeemiaga seotud probleemidest; võtab teadmiseks lepingu allkirjastamise SIGA projekti jaoks 2020. aastal; tunneb heameelt muude vahendite, näiteks elektrooniliste allkirjade (komisjoni pakutud EU SIGN) laialdasema kasutamise üle nii haldus- kui ka kohtudokumentide puhul; |
| --- | --- |

44.

täheldab suurenenud investeeringuid IT-projektidesse ja -seadmetesse (13,5 miljonit eurot 2020. aastal võrreldes 9 miljoni euroga 2019. aastal); tunneb heameelt, et projekte SIGA (integreeritud kohtuasjade menetlemise süsteem) ja HAN (haldusdokumentide menetlemise süsteem) rakendati hoolimata pandeemiaga seotud probleemidest; võtab teadmiseks lepingu allkirjastamise SIGA projekti jaoks 2020. aastal; tunneb heameelt muude vahendite, näiteks elektrooniliste allkirjade (komisjoni pakutud EU SIGN) laialdasema kasutamise üle nii haldus- kui ka kohtudokumentide puhul;

| 45. | võtab huviga teadmiseks, et kommunikatsiooni direktoraadis rakendati tihedas koostöös Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega meedia vaatlusvahendit; |
| --- | --- |

45.

võtab huviga teadmiseks, et kommunikatsiooni direktoraadis rakendati tihedas koostöös Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega meedia vaatlusvahendit;

| 46. | tuletab meelde oma muret selle pärast, milline on kohtusüsteemides tehisintellekti kasutamise mõju inimõigustele; kiidab heaks viitamise Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni koostatud Euroopa eetikahartale tehisintellekti kasutamise kohta kohtusüsteemides ja nende keskkonnas ning asjaolu, et tehisintellekti abil tehtavaid ülesandeid peaks alati jälgima ja lahendama inimene; rõhutab, et kohtuasjade arvu suurenemine ei tohi kahjustada Euroopa Liidu Kohtu õigusliku analüüsi kvaliteeti; palub Euroopa Liidu Kohtul teavitada Euroopa Parlamenti kasutatavaid tehisintellekti vahendeid kontrollivatest operaatoritest; hoiatab Euroopa Liidu Kohut eraelu puutumatuse ja turvalisusega seotud ohtude eest väliste pilvandmetöötlusteenuste kasutamisel; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde oma muret selle pärast, milline on kohtusüsteemides tehisintellekti kasutamise mõju inimõigustele; kiidab heaks viitamise Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni koostatud Euroopa eetikahartale tehisintellekti kasutamise kohta kohtusüsteemides ja nende keskkonnas ning asjaolu, et tehisintellekti abil tehtavaid ülesandeid peaks alati jälgima ja lahendama inimene; rõhutab, et kohtuasjade arvu suurenemine ei tohi kahjustada Euroopa Liidu Kohtu õigusliku analüüsi kvaliteeti; palub Euroopa Liidu Kohtul teavitada Euroopa Parlamenti kasutatavaid tehisintellekti vahendeid kontrollivatest operaatoritest; hoiatab Euroopa Liidu Kohut eraelu puutumatuse ja turvalisusega seotud ohtude eest väliste pilvandmetöötlusteenuste kasutamisel;

| 47. | märgib, et 2020. aasta oli liidu institutsioonides küberturvalisuse seisukohast keeruline aasta, kuid Euroopa Liidu Kohus hoidis edukalt ära kõik suuremad intsidendid, kuna olemasolevad kaitsesüsteemid blokeerisid eri tasanditel automaatselt valdava osa rünnakutest; |
| --- | --- |

47.

märgib, et 2020. aasta oli liidu institutsioonides küberturvalisuse seisukohast keeruline aasta, kuid Euroopa Liidu Kohus hoidis edukalt ära kõik suuremad intsidendid, kuna olemasolevad kaitsesüsteemid blokeerisid eri tasanditel automaatselt valdava osa rünnakutest;

| 48. | rõhutab Euroopa Liidu Kohtu tähtsat rolli ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühma (CERT-EU) juhatuse liikmena ning ELi küberturvalisuse strateegia rakendamises osaleva institutsioonidevahelise digipöörde komitee (ICDT) liikmena; |
| --- | --- |

48.

rõhutab Euroopa Liidu Kohtu tähtsat rolli ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühma (CERT-EU) juhatuse liikmena ning ELi küberturvalisuse strateegia rakendamises osaleva institutsioonidevahelise digipöörde komitee (ICDT) liikmena;

| 49. | tunneb heameelt, et andmekaitsealase teadlikkuse tõstmiseks korraldatakse kursusi, mis on lisatud uutele töötajatele ette nähtud tutvustusprogrammi ning mida pakutakse osakonnajuhatajatele ja töötajatele, et käsitleda häid tavasid isikuandmete töötlemisel, samuti selle üle, et Euroopa Liidu Kohtus levitatakse häid tavasid ja asjaomaste isikute õigusi käsitlevaid brošüüre ja tutvustusi; |
| --- | --- |

49.

tunneb heameelt, et andmekaitsealase teadlikkuse tõstmiseks korraldatakse kursusi, mis on lisatud uutele töötajatele ette nähtud tutvustusprogrammi ning mida pakutakse osakonnajuhatajatele ja töötajatele, et käsitleda häid tavasid isikuandmete töötlemisel, samuti selle üle, et Euroopa Liidu Kohtus levitatakse häid tavasid ja asjaomaste isikute õigusi käsitlevaid brošüüre ja tutvustusi;

| 50. | märgib, et Euroopa Andmekaitseinspektor algatas 2020. aastal kaks uurimist, millest üks käsitleb küpsiste kasutamist Euroopa Liidu Kohtu veebilehel (Euroopa Andmekaitseinspektor lõpetas selle Euroopa Liidu Kohtu poolt vahepeal kehtestatud meetmete piisavuse alusel) ja teine (veel pooleli olev) käsitleb kolmandate osapoolte (nt YouTube, Twitter, LinkedIn, Google Play ja Apple) veebiteenuste kasutamist Euroopa Liidu Kohtus ning kohustust teha kättesaadavaks kaasvastutava töötleja lepingu sisu; tunneb heameelt järelmeetmete üle, mis on võetud selleks, et viia Euroopa Liidu Kohus Euroopa Andmekaitseinspektori soovitustega vastavusse; |
| --- | --- |

50.

märgib, et Euroopa Andmekaitseinspektor algatas 2020. aastal kaks uurimist, millest üks käsitleb küpsiste kasutamist Euroopa Liidu Kohtu veebilehel (Euroopa Andmekaitseinspektor lõpetas selle Euroopa Liidu Kohtu poolt vahepeal kehtestatud meetmete piisavuse alusel) ja teine (veel pooleli olev) käsitleb kolmandate osapoolte (nt YouTube, Twitter, LinkedIn, Google Play ja Apple) veebiteenuste kasutamist Euroopa Liidu Kohtus ning kohustust teha kättesaadavaks kaasvastutava töötleja lepingu sisu; tunneb heameelt järelmeetmete üle, mis on võetud selleks, et viia Euroopa Liidu Kohus Euroopa Andmekaitseinspektori soovitustega vastavusse;

| 51. | väljendab heameelt Euroopa Liidu Kohtu algatuse üle anda üldsusele suurem juurdepääs, pakkudes Euroopa Liidu Kohtu kaugkülastuste programmi, mis hõlmab giidiga ekskursiooni kohtu ruumides ja kohtumist kohtuniku või kohtujuristiga; palub Euroopa Liidu Kohtul teavitada Euroopa Parlamenti selle algatuse maksumusest, oodatud osalejatest, osalejate isikuandmete kaitseks kehtestatud sätetest ja rakendamise üksikasjadest; |
| --- | --- |

51.

väljendab heameelt Euroopa Liidu Kohtu algatuse üle anda üldsusele suurem juurdepääs, pakkudes Euroopa Liidu Kohtu kaugkülastuste programmi, mis hõlmab giidiga ekskursiooni kohtu ruumides ja kohtumist kohtuniku või kohtujuristiga; palub Euroopa Liidu Kohtul teavitada Euroopa Parlamenti selle algatuse maksumusest, oodatud osalejatest, osalejate isikuandmete kaitseks kehtestatud sätetest ja rakendamise üksikasjadest;

Hooned ja julgeolek

Hooned ja julgeolek

| 52. | märgib, et eelarvepunkti „Kapitalirent/ostmine“ kulud (54 781 083 eurot) kanti 100 % ulatuses, et tasuda Luxembourgi ametiasutustega sõlmitud lepingute alusel makstavad tasud Euroopa Liidu Kohtu mitmesuguste hoonete ostmise, renoveerimise ja ehitamise eest, Euroopa Liidu Kohtu hoonete viienda laiendamise projekti käsitleva järelmaksulepingu kohane ettemakse ning ühes selle projekti rahastamiseks sõlmitud laenulepingus ette nähtud osaline ettemakse; |
| --- | --- |

52.

märgib, et eelarvepunkti „Kapitalirent/ostmine“ kulud (54 781 083 eurot) kanti 100 % ulatuses, et tasuda Luxembourgi ametiasutustega sõlmitud lepingute alusel makstavad tasud Euroopa Liidu Kohtu mitmesuguste hoonete ostmise, renoveerimise ja ehitamise eest, Euroopa Liidu Kohtu hoonete viienda laiendamise projekti käsitleva järelmaksulepingu kohane ettemakse ning ühes selle projekti rahastamiseks sõlmitud laenulepingus ette nähtud osaline ettemakse;

| 53. | märgib, et eelarvepunkti 2022 „Puhastusteenused ja hooldus“ puhul tekkis eelarveülejääk (190 000 eurot), eelkõige seoses COVID-19 pandeemiast tingitud üldise kaugtööle suundumisega, mis võimaldas osaliselt rahastada aastalõpu koondümberpaigutamist; |
| --- | --- |

53.

märgib, et eelarvepunkti 2022 „Puhastusteenused ja hooldus“ puhul tekkis eelarveülejääk (190 000 eurot), eelkõige seoses COVID-19 pandeemiast tingitud üldise kaugtööle suundumisega, mis võimaldas osaliselt rahastada aastalõpu koondümberpaigutamist;

| 54. | tunneb heameelt selle üle, et kaalutakse ELi institutsioonide võrdsete võimaluste ühiskomiteede soovitusi liikumispuudega või muude puuetega inimeste olukorra parandamiseks, milleks soovitatakse muu hulgas luua ülikoolides kontaktpunktid, mis teavitaksid puuetega üliõpilasi töövõimalustest liidu institutsioonides, ühtlustada liidu institutsioonide põhimõtteid arstiabi ja ravikindlustuse osas ning pakkuda süstemaatilisemat logistilist toetust; |
| --- | --- |

54.

tunneb heameelt selle üle, et kaalutakse ELi institutsioonide võrdsete võimaluste ühiskomiteede soovitusi liikumispuudega või muude puuetega inimeste olukorra parandamiseks, milleks soovitatakse muu hulgas luua ülikoolides kontaktpunktid, mis teavitaksid puuetega üliõpilasi töövõimalustest liidu institutsioonides, ühtlustada liidu institutsioonide põhimõtteid arstiabi ja ravikindlustuse osas ning pakkuda süstemaatilisemat logistilist toetust;

Keskkond ja kestlikkus

Keskkond ja kestlikkus

| 55. | tunneb heameelt paljude meetmete üle, mis on vastu võetud selleks, et rakendada Euroopa Liidu keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) programme ja määrata kindlaks Euroopa Liidu Kohtu CO2jalajälje vähendamise strateegia, mis arendab ühtlasi puhtaid energiaallikaid, nagu näiteks kõigile Euroopa Liidu Kohtu hoonetele päikesepaneelide paigaldamine; ergutab Euroopa Liidu Kohut jätkama oma keskkonnajalajälge vähendavate meetmete võtmist; |
| --- | --- |

55.

tunneb heameelt paljude meetmete üle, mis on vastu võetud selleks, et rakendada Euroopa Liidu keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) programme ja määrata kindlaks Euroopa Liidu Kohtu CO2jalajälje vähendamise strateegia, mis arendab ühtlasi puhtaid energiaallikaid, nagu näiteks kõigile Euroopa Liidu Kohtu hoonetele päikesepaneelide paigaldamine; ergutab Euroopa Liidu Kohut jätkama oma keskkonnajalajälge vähendavate meetmete võtmist;

2

| 56. | tunneb heameelt, et Euroopa Liidu Kohus on pühendunud paberi mõistliku ja vastutustundliku kasutamise edendamisele ning selle tarbimise vähendamisele ning et paberi tarbimine on järsult vähenenud (vähenemine oli 63,7o% võrreldes 2015. aastaga ja 56o% võrreldes 2019. aastaga); märgib samas, et 2020. aastal oli valge paberi eelarve siiski 640 000 eurot; tunneb heameelt selle üle, et alates 2020. aastast on Euroopa Liidu Kohtus kasutatud üksnes kestlikult majandatud metsadest pärit paberit, mis näitab komisjoni avaldatud valdkondliku viitedokumendi kohaselt paberikasutuse tipptaset; palub Euroopa Liidu Kohtul jätkata jõupingutusi, et saada paberivabaks institutsiooniks; |
| --- | --- |

56.

tunneb heameelt, et Euroopa Liidu Kohus on pühendunud paberi mõistliku ja vastutustundliku kasutamise edendamisele ning selle tarbimise vähendamisele ning et paberi tarbimine on järsult vähenenud (vähenemine oli 63,7o% võrreldes 2015. aastaga ja 56o% võrreldes 2019. aastaga); märgib samas, et 2020. aastal oli valge paberi eelarve siiski 640 000 eurot; tunneb heameelt selle üle, et alates 2020. aastast on Euroopa Liidu Kohtus kasutatud üksnes kestlikult majandatud metsadest pärit paberit, mis näitab komisjoni avaldatud valdkondliku viitedokumendi kohaselt paberikasutuse tipptaset; palub Euroopa Liidu Kohtul jätkata jõupingutusi, et saada paberivabaks institutsiooniks;

o

o

| 57. | tunneb heameelt Euroopa Liidu Kohtu osalemise üle parlamendi kasvuhoonegaaside heitkoguste kompenseerimise kavas, mille eesmärk on kompenseerida osalevate institutsioonide arvutuslikud CO2 heitkogused, ostes vabatahtlikul turul CO2 arvestusühikuid, et rahastada liiduväliseid keskkonnaprojekte Aafrikas, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonnas; märgib, et 2020. aastal võimaldas kava rahastada kuldstandardi sertifikaadiga puukütteahjude ja prügilagaasi taaskasutamise projekte, et kompenseerida 23 000 tonni CO2ekvivalenti; |
| --- | --- |

57.

tunneb heameelt Euroopa Liidu Kohtu osalemise üle parlamendi kasvuhoonegaaside heitkoguste kompenseerimise kavas, mille eesmärk on kompenseerida osalevate institutsioonide arvutuslikud CO2 heitkogused, ostes vabatahtlikul turul CO2 arvestusühikuid, et rahastada liiduväliseid keskkonnaprojekte Aafrikas, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonnas; märgib, et 2020. aastal võimaldas kava rahastada kuldstandardi sertifikaadiga puukütteahjude ja prügilagaasi taaskasutamise projekte, et kompenseerida 23 000 tonni CO2ekvivalenti;

2

2

2

| 58. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Liidu Kohtu kestliku liikuvuse strateegia ei seisne ainult teadlikkuse tõstmise meetmetes, vaid ka konkreetsetes tegevustes, nagu osalemine Euroopa mobiilsusnädalal ja jalgrattajagamissüsteemi vel’OH! töös, iga-aastase toetuse andmine piiriülese ühistranspordi jaoks, laadimisjaamade paigaldamine Euroopa Liidu Kohtu autoparklatesse, asjakohaste kaalutluste arvestamine liikmeskonna autopargi haldamisel ning mitme ühtlaselt jaotatud jalgrattahoidiku kasutusse andmine koos duššide ja hoiukappidega; |
| --- | --- |

58.

tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Liidu Kohtu kestliku liikuvuse strateegia ei seisne ainult teadlikkuse tõstmise meetmetes, vaid ka konkreetsetes tegevustes, nagu osalemine Euroopa mobiilsusnädalal ja jalgrattajagamissüsteemi vel’OH! töös, iga-aastase toetuse andmine piiriülese ühistranspordi jaoks, laadimisjaamade paigaldamine Euroopa Liidu Kohtu autoparklatesse, asjakohaste kaalutluste arvestamine liikmeskonna autopargi haldamisel ning mitme ühtlaselt jaotatud jalgrattahoidiku kasutusse andmine koos duššide ja hoiukappidega;

| 59. | rõhutab keskkonnakriteeriumide arvesse võtmise tähtsust hankemenetluse kõikides etappides; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Liidu Kohus osaleb institutsioonidevahelises keskkonnahoidlike riigihangete kasutajatoe töös, et aidata töötajatel valida ja osta võimalikult väikese keskkonnamõjuga kaupu, teenuseid ja ehitustöid kogu nende olelusringi jooksul, hõlmates sageli ka võrdsete võimaluste edendamise klausleid; |
| --- | --- |

59.

rõhutab keskkonnakriteeriumide arvesse võtmise tähtsust hankemenetluse kõikides etappides; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Liidu Kohus osaleb institutsioonidevahelises keskkonnahoidlike riigihangete kasutajatoe töös, et aidata töötajatel valida ja osta võimalikult väikese keskkonnamõjuga kaupu, teenuseid ja ehitustöid kogu nende olelusringi jooksul, hõlmates sageli ka võrdsete võimaluste edendamise klausleid;

| 60. | täheldab, et Euroopa Liidu Kohtu iga-aastane keskkonnadeklaratsioon sisaldab indikaatorit keskkonnahoidlike riigihangete kohta, et võimaldada hinnata, mil määral on hankedokumentidesse kantud keskkonnakaitseklauslid; |
| --- | --- |

60.

täheldab, et Euroopa Liidu Kohtu iga-aastane keskkonnadeklaratsioon sisaldab indikaatorit keskkonnahoidlike riigihangete kohta, et võimaldada hinnata, mil määral on hankedokumentidesse kantud keskkonnakaitseklauslid;

Kommunikatsioon ja mitmekeelsus

Kommunikatsioon ja mitmekeelsus

| 61. | tunneb heameelt, et Euroopa Liidu Kohus tunneb huvi sotsiaalmeedia ja muude teabekanalite vastu, et tagada teabe laialdasem levik; on teadlik Euroopa Liidu Kohtu YouTube’i kanali vaatamiste arvu kasvust (42o% kasv võrreldes 2019. aastaga) ja LinkedIni kasutamise edukusest (jälgijate arv kolmekordistus 30 000-lt 2019. aastal üle 90 000-ni 2020. aastal); |
| --- | --- |

61.

tunneb heameelt, et Euroopa Liidu Kohus tunneb huvi sotsiaalmeedia ja muude teabekanalite vastu, et tagada teabe laialdasem levik; on teadlik Euroopa Liidu Kohtu YouTube’i kanali vaatamiste arvu kasvust (42o% kasv võrreldes 2019. aastaga) ja LinkedIni kasutamise edukusest (jälgijate arv kolmekordistus 30 000-lt 2019. aastal üle 90 000-ni 2020. aastal);

o

| 62. | tunneb heameelt 2021. aasta jaanuaris jõustunud otsuse üle avaldada oma menetlustoimingute register Curia veebisaidil; |
| --- | --- |

62.

tunneb heameelt 2021. aasta jaanuaris jõustunud otsuse üle avaldada oma menetlustoimingute register Curia veebisaidil;

| 63. | palub Euroopa Liidu Kohtul uurida koos komisjoni, Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse ja Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooniga edasi neurotõlke kasutamist konkreetsete tõlkemootorite abil, samuti muid võimalusi, sealhulgas võimalust paigaldada Euroopa Liidu Kohtu ruumidesse serverid, kus saaksid töötada tõlkeprogrammid, mida ei takistaks teatavad kõige konfidentsiaalsematele dokumentidele seatud piirangud; |
| --- | --- |

63.

palub Euroopa Liidu Kohtul uurida koos komisjoni, Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse ja Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooniga edasi neurotõlke kasutamist konkreetsete tõlkemootorite abil, samuti muid võimalusi, sealhulgas võimalust paigaldada Euroopa Liidu Kohtu ruumidesse serverid, kus saaksid töötada tõlkeprogrammid, mida ei takistaks teatavad kõige konfidentsiaalsematele dokumentidele seatud piirangud;

| 64. | märgib, et Euroopa Liidu Kohtul on alates 2020. aasta maist õnnestunud kohandada enda sisemise teabevahetuse menetlusi; juhib tähelepanu asjaolule, et selle tulemusel korraldati nädalas keskmiselt üle 150 institutsioonisisese või institutsioonidevahelise videokonverentsi või audiokonverentsi; |
| --- | --- |

64.

märgib, et Euroopa Liidu Kohtul on alates 2020. aasta maist õnnestunud kohandada enda sisemise teabevahetuse menetlusi; juhib tähelepanu asjaolule, et selle tulemusel korraldati nädalas keskmiselt üle 150 institutsioonisisese või institutsioonidevahelise videokonverentsi või audiokonverentsi;

Institutsioonidevaheline koostöö

Institutsioonidevaheline koostöö

| 65. | kiidab heaks logistilise toetuse andmise Euroopa Prokuratuurile, mille bürood asuvad Euroopa Liidu Kohtu büroode ees, eesmärgiga hõlbustada selle Luxembourgi sisseseadmist; |
| --- | --- |

65.

kiidab heaks logistilise toetuse andmise Euroopa Prokuratuurile, mille bürood asuvad Euroopa Liidu Kohtu büroode ees, eesmärgiga hõlbustada selle Luxembourgi sisseseadmist;

| 66. | tunneb heameelt koostöö üle, mida töövõtjate personali taustakontrolliks tehakse ühelt poolt GISi (institutsioonidevahelise julgeolekurühma) ja Luxembourgis asuvate liidu institutsioonide õigusteenistuste ning teiselt poolt Luxembourgi ametiasutuste ja õiguskaitseasutuste vahel; |
| --- | --- |

66.

tunneb heameelt koostöö üle, mida töövõtjate personali taustakontrolliks tehakse ühelt poolt GISi (institutsioonidevahelise julgeolekurühma) ja Luxembourgis asuvate liidu institutsioonide õigusteenistuste ning teiselt poolt Luxembourgi ametiasutuste ja õiguskaitseasutuste vahel;

| 67. | märgib, et teiste liidu institutsioonide ja ametite tõlketeenistustega sõlmitud iga-aastased rahastamislepingud näevad ette IT-vahendite (eTranslation, Euramis, DocFinder, IATE ja Quest 2) rahastamist; märgib lisaks mitme teenustaseme kokkuleppe sõlmimist või pikendamist (HAN, DIGITEC, meediaseiresüsteem ning komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametiga); |
| --- | --- |

67.

märgib, et teiste liidu institutsioonide ja ametite tõlketeenistustega sõlmitud iga-aastased rahastamislepingud näevad ette IT-vahendite (eTranslation, Euramis, DocFinder, IATE ja Quest 2) rahastamist; märgib lisaks mitme teenustaseme kokkuleppe sõlmimist või pikendamist (HAN, DIGITEC, meediaseiresüsteem ning komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametiga);

COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| 68. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia mõjutas märkimisväärselt kogu Euroopa Liidu Kohtu tegevust, nii õigusemõistmise kui ka halduse valdkonnas, ning et Euroopa Liidu Kohus seisis silmitsi keeruka ülesandega tagada üksikisikute kaitse ja samas ka liidu õigusemõistmise kui avaliku teenuse järjepidevus; rõhutab, et Euroopa Liidu Kohtu lähenemisviis on olnud kaitsta kohtuliikmete, töötajate ja külastajate tervist, et tagada kohtutegevuse järjepidevus; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et COVID-19 pandeemia mõjutas märkimisväärselt kogu Euroopa Liidu Kohtu tegevust, nii õigusemõistmise kui ka halduse valdkonnas, ning et Euroopa Liidu Kohus seisis silmitsi keeruka ülesandega tagada üksikisikute kaitse ja samas ka liidu õigusemõistmise kui avaliku teenuse järjepidevus; rõhutab, et Euroopa Liidu Kohtu lähenemisviis on olnud kaitsta kohtuliikmete, töötajate ja külastajate tervist, et tagada kohtutegevuse järjepidevus;

| 69. | mõistab, et kehtinud paindlikku töökorraldusse tehti kaks põhilist muudatust, milleks olid kaugtöö üldine kasutuselevõtt ja Euroopa Liidu Kohtu hoonetes veedetud aja arvestusel põhinenud paindliku töökorralduse peatamine; |
| --- | --- |

69.

mõistab, et kehtinud paindlikku töökorraldusse tehti kaks põhilist muudatust, milleks olid kaugtöö üldine kasutuselevõtt ja Euroopa Liidu Kohtu hoonetes veedetud aja arvestusel põhinenud paindliku töökorralduse peatamine;

| 70. | tunneb heameelt Euroopa Liidu Kohtus kriisiolukordade jaoks kehtestatud struktuuri ja menetluste üle, mis tuginevad otsuseid tegevale kriisiüksusele ja täidesaatva organina tegutsevale kriisiohjekeskusele; märgib, et lisaks moodustati kaks töörühma, et uurida meetmeid, mis on kehtestatud selleks, et tagada nende töötajate kaitse, kelle töökohustusi ei saa täita kaugtööd tehes, ning töötati välja ühtne turvaline videokonverentsisüsteem; |
| --- | --- |

70.

tunneb heameelt Euroopa Liidu Kohtus kriisiolukordade jaoks kehtestatud struktuuri ja menetluste üle, mis tuginevad otsuseid tegevale kriisiüksusele ja täidesaatva organina tegutsevale kriisiohjekeskusele; märgib, et lisaks moodustati kaks töörühma, et uurida meetmeid, mis on kehtestatud selleks, et tagada nende töötajate kaitse, kelle töökohustusi ei saa täita kaugtööd tehes, ning töötati välja ühtne turvaline videokonverentsisüsteem;

| 71. | tunneb heameelt Euroopa Liidu Kohtu siseaudiitori poolt 2020. aasta detsembris Euroopa Liidu Kohtu halduskomisjonile koostatud aruande üle, milles on esitatud COVID-19 pandeemiast põhjustatud kriisi juhtimise hindamistulemused ning mida on arvesse võetud uue hädaolukorra ja talitluspidevuse kava väljatöötamisel, mille puhul tuginetakse kriisist saadud õppetundidele; |
| --- | --- |

71.

tunneb heameelt Euroopa Liidu Kohtu siseaudiitori poolt 2020. aasta detsembris Euroopa Liidu Kohtu halduskomisjonile koostatud aruande üle, milles on esitatud COVID-19 pandeemiast põhjustatud kriisi juhtimise hindamistulemused ning mida on arvesse võetud uue hädaolukorra ja talitluspidevuse kava väljatöötamisel, mille puhul tuginetakse kriisist saadud õppetundidele;

| 72. | usub, et Euroopa Liidu Kohus võttis vastu ja kiitis heaks kõik asjakohased meetmed, et i) COVID-19 pandeemia ajal oma töötajaid kaitsta, ii) vähendada läbipõlemise riski (eelkõige veebiseminarid töö- ja eraelu juhtimise, kriisiolukorras suhtlemise, juhtimise ja neuroteaduse ning stressijuhtimise teemadel), iii) suurendada teadlikkust õigusest tööst välja lülituda ja ületöötamise ohust ning iv) jälgida olukorda (küsitluste kaudu, mis käsitlevad tööalast heaolu, töötajate hinnangut olukorrale ja rahulolutaset); |
| --- | --- |

72.

usub, et Euroopa Liidu Kohus võttis vastu ja kiitis heaks kõik asjakohased meetmed, et i) COVID-19 pandeemia ajal oma töötajaid kaitsta, ii) vähendada läbipõlemise riski (eelkõige veebiseminarid töö- ja eraelu juhtimise, kriisiolukorras suhtlemise, juhtimise ja neuroteaduse ning stressijuhtimise teemadel), iii) suurendada teadlikkust õigusest tööst välja lülituda ja ületöötamise ohust ning iv) jälgida olukorda (küsitluste kaudu, mis käsitlevad tööalast heaolu, töötajate hinnangut olukorrale ja rahulolutaset);

| 73. | märgib, et pandeemiapuhang, mis sanitaarpiirangute tõttu põhjustas häireid ja tühistamisi, mõjutas oluliselt liikmesriikide kohtunikega seminaride, külastuste ja muude ametliku ürituste kaudu tehtavat koostööd; ergutab Euroopa Liidu Kohut jätkama tehniliste lahenduste otsimist, et tõhustada seda koostööd ka väljaspool pandeemia konteksti; |
| --- | --- |

73.

märgib, et pandeemiapuhang, mis sanitaarpiirangute tõttu põhjustas häireid ja tühistamisi, mõjutas oluliselt liikmesriikide kohtunikega seminaride, külastuste ja muude ametliku ürituste kaudu tehtavat koostööd; ergutab Euroopa Liidu Kohut jätkama tehniliste lahenduste otsimist, et tõhustada seda koostööd ka väljaspool pandeemia konteksti;

| 74. | julgustab Euroopa Liidu Kohut võtma oma asutusesiseses juhtimisstrateegias täiel määral arvesse COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde toimepidevuse ja kriisiohjamise lähenemisviiside, IT-reageerimisvõime, organisatsiooni vastupanuvõime, töötajate suhtes rakendatava hoolsuskohustuse, sisekommunikatsiooni tõhususe ja tööprotsesside paindlikkuse kohta. |
| --- | --- |

74.

julgustab Euroopa Liidu Kohut võtma oma asutusesiseses juhtimisstrateegias täiel määral arvesse COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde toimepidevuse ja kriisiohjamise lähenemisviiside, IT-reageerimisvõime, organisatsiooni vastupanuvõime, töötajate suhtes rakendatava hoolsuskohustuse, sisekommunikatsiooni tõhususe ja tööprotsesside paindlikkuse kohta.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta määrus (EL, Euratom) 2015/2422, millega muudetakse protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta (ELT L 341, 24.12.2015, lk 14).

1

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/94 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/94

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1701,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, V jagu – kontrollikoda

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0259/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0259/2021) (2),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ning artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ning artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (5) eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (5) eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0061/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0061/2022),

| 1. | annab heakskiidu kontrollikoja peasekretäri tegevusele kontrollikoja 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu kontrollikoja peasekretäri tegevusele kontrollikoja 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

3

(4)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 207.

4

(5)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/95 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/95

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1702,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, V jagu – kontrollikoda

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, V jagu – kontrollikoda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, V jagu – kontrollikoda,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0061/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0061/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) ülesanne on suurendada kodanike usaldust ning reageerida tõhusalt liidu ees seisvatele praegustele ja tulevastele väljakutsetele, tehes sõltumatut, professionaalset ja mõjusat auditeerimistööd, hinnates liidu tegevuse säästlikkust, tulemuslikkust, tõhusust, seaduslikkust ja korrektsust, et parandada aruandekohustust, läbipaistvust ja finantsjuhtimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) ülesanne on suurendada kodanike usaldust ning reageerida tõhusalt liidu ees seisvatele praegustele ja tulevastele väljakutsetele, tehes sõltumatut, professionaalset ja mõjusat auditeerimistööd, hinnates liidu tegevuse säästlikkust, tulemuslikkust, tõhusust, seaduslikkust ja korrektsust, et parandada aruandekohustust, läbipaistvust ja finantsjuhtimist;

| B. | arvestades, et ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 287 ja 319 sätete kohaldamist, on kontrollikoda alates 1987. eelarveaasta lõpust igal aastal lasknud sõltumatul välisaudiitoril auditeerida oma tulude ja kulude aruandeid ning alates 1992. eelarveaasta aruandest on välisaudiitori aruanded avaldatud Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 287 ja 319 sätete kohaldamist, on kontrollikoda alates 1987. eelarveaasta lõpust igal aastal lasknud sõltumatul välisaudiitoril auditeerida oma tulude ja kulude aruandeid ning alates 1992. eelarveaasta aruandest on välisaudiitori aruanded avaldatud Euroopa Liidu Teatajas;

Euroopa Liidu Teatajas

| C. | arvestades, et juhtkonna aruandlus eelarvepädevate institutsioonide ees toimub kontrollikoja peasekretäri iga-aastase tegevusaruande kaudu, mille eesmärk on vastavalt finantsmääruse artikli 74 lõikele 9 anda teavet ressursside, sealhulgas süsteemide haldamise ning kontrollikoja sisekontrollisüsteemide tõhususe ja mõjususe kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et juhtkonna aruandlus eelarvepädevate institutsioonide ees toimub kontrollikoja peasekretäri iga-aastase tegevusaruande kaudu, mille eesmärk on vastavalt finantsmääruse artikli 74 lõikele 9 anda teavet ressursside, sealhulgas süsteemide haldamise ning kontrollikoja sisekontrollisüsteemide tõhususe ja mõjususe kohta;

| D. | arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et eriti oluline on veelgi tugevdada liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust, suurendades läbipaistvust ja aruandekohustust ning rakendades tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et eriti oluline on veelgi tugevdada liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust, suurendades läbipaistvust ja aruandekohustust ning rakendades tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

| 1. | on teadlik, et kontrollikoja raamatupidamise aastaaruannet auditeerib sõltumatu välisaudiitor, et kohaldada seal samu läbipaistvuse ja aruandekohustuse põhimõtteid, mida kontrollikoda kohaldab oma auditeeritavate suhtes; võtab rahuloluga teadmiseks sõltumatu välisaudiitori arvamuse, et finantsaruanded annavad kontrollikoja finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- |

1.

on teadlik, et kontrollikoja raamatupidamise aastaaruannet auditeerib sõltumatu välisaudiitor, et kohaldada seal samu läbipaistvuse ja aruandekohustuse põhimõtteid, mida kontrollikoda kohaldab oma auditeeritavate suhtes; võtab rahuloluga teadmiseks sõltumatu välisaudiitori arvamuse, et finantsaruanded annavad kontrollikoja finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate;

| 2. | märgib, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevates resolutsioonides esitatud parlamendi märkustele vastas kontrollikoda oma järelmeetmete aruandes vaid üldiselt; kordab, et asjakohased ja arusaadavad järelmeetmed on hädavajalikud, et parlamendi eelarvekontrollikomisjon saaks kindlaks teha, kas kontrollikoda on parlamendi soovitusi nõuetekohaselt arvesse võtnud; palub kontrollikojal lihtsustada oma järgmise järelmeetmete aruande struktuuri ja lisada sellesse kõik vajalikud vastused, andes samas üksikasjalikke ja konkreetseid selgitusi parlamendi soovituste rakendamise kohta, viidates selgesõnaliselt käesoleva eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva resolutsiooni igale punktile; |
| --- | --- |

2.

märgib, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevates resolutsioonides esitatud parlamendi märkustele vastas kontrollikoda oma järelmeetmete aruandes vaid üldiselt; kordab, et asjakohased ja arusaadavad järelmeetmed on hädavajalikud, et parlamendi eelarvekontrollikomisjon saaks kindlaks teha, kas kontrollikoda on parlamendi soovitusi nõuetekohaselt arvesse võtnud; palub kontrollikojal lihtsustada oma järgmise järelmeetmete aruande struktuuri ja lisada sellesse kõik vajalikud vastused, andes samas üksikasjalikke ja konkreetseid selgitusi parlamendi soovituste rakendamise kohta, viidates selgesõnaliselt käesoleva eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva resolutsiooni igale punktile;

| 3. | märgib, et kontrollikoja tegevust reguleerivad ELi toimimise lepingu artiklid 285, 286 ja 287, milles on sätestatud, et kontrollikoda koostab oma kodukorra, mille peab heaks kiitma nõukogu, ning et nõukogu määrab kindlaks kontrollikoja liikmete teenistustingimused, eelkõige nende palgad, toetused ja pensionid; märgib, et kontrollikoja pädevus võtta vastu töömeetodeid käsitlevaid reegleid on osa tema sisemisest korraldusest ja et kontrollikoja otsustamismenetlus on sätestatud kontrollikoja kodukorras; palub kontrollikojal hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis oma sisereeglite käimasolevate ja tulevaste muudatustega; märgib, et kontrollikoja käitumisjuhendis (1) rõhutatakse kontrollikoja ja selle liikmete eetilisi põhiväärtusi ning sätestatakse mitmesugused menetluslikud kohustused; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kontrollikoja tegevust reguleerivad ELi toimimise lepingu artiklid 285, 286 ja 287, milles on sätestatud, et kontrollikoda koostab oma kodukorra, mille peab heaks kiitma nõukogu, ning et nõukogu määrab kindlaks kontrollikoja liikmete teenistustingimused, eelkõige nende palgad, toetused ja pensionid; märgib, et kontrollikoja pädevus võtta vastu töömeetodeid käsitlevaid reegleid on osa tema sisemisest korraldusest ja et kontrollikoja otsustamismenetlus on sätestatud kontrollikoja kodukorras; palub kontrollikojal hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis oma sisereeglite käimasolevate ja tulevaste muudatustega; märgib, et kontrollikoja käitumisjuhendis (1) rõhutatakse kontrollikoja ja selle liikmete eetilisi põhiväärtusi ning sätestatakse mitmesugused menetluslikud kohustused;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 4. | märgib, et kontrollikoja eelarve kasvab jätkuvalt ja ulatus 2020. aastal 152 miljoni euroni (võrreldes 147 miljoni euroga 2019. aastal), mis moodustab vähem kui 0,1 % liidu kogukulutustest ja umbes 1,4 % liidu kõikidest halduskulutustest; märgib, et kontrollikoja eelarve on suuremalt jaolt halduseelarve, mida kasutatakse peamiselt personali, hoonete, sisustuse ja seadmetega seotud kulude ning mitmesuguste tegevuskulude katteks; |
| --- | --- |

4.

märgib, et kontrollikoja eelarve kasvab jätkuvalt ja ulatus 2020. aastal 152 miljoni euroni (võrreldes 147 miljoni euroga 2019. aastal), mis moodustab vähem kui 0,1 % liidu kogukulutustest ja umbes 1,4 % liidu kõikidest halduskulutustest; märgib, et kontrollikoja eelarve on suuremalt jaolt halduseelarve, mida kasutatakse peamiselt personali, hoonete, sisustuse ja seadmetega seotud kulude ning mitmesuguste tegevuskulude katteks;

| 5. | märgib, et 2020. aasta eelarve üldine täitmise määr oli 96 % (võrreldes 98 %ga 2019. aastal), kusjuures kulukohustuste täitmise puhul oli see 95,7 % ja assigneeringute maksete puhul 90,1 %; märgib, et 2020. aasta maksed ulatusid 137 132 964 euroni (137 799 512 eurot 2019. aastal); |
| --- | --- |

5.

märgib, et 2020. aasta eelarve üldine täitmise määr oli 96 % (võrreldes 98 %ga 2019. aastal), kusjuures kulukohustuste täitmise puhul oli see 95,7 % ja assigneeringute maksete puhul 90,1 %; märgib, et 2020. aasta maksed ulatusid 137 132 964 euroni (137 799 512 eurot 2019. aastal);

| 6. | märgib, et pärast COVID-19 puhkemist leidis aset mõne eelarverea alakasutamine, nagu lähetused (15,75 % võrra), väljaanded (42,75 % võrra), suulise tõlke kulud (30,77 % võrra), energiatarbimine, koosolekud, esinduskulud ja palgad; märgib, et palgakulu kokkuhoid tulenes ka sellest, et värbamisi oli vähem ja palgatõus oli oodatust väiksem; märgib, et vastupidiselt nimetatud kokkuhoiule on aga suurenenud IT-kulud (30,77 %), meditsiiniteenuste (214,29 %) ja turvalisusega seotud kulud (288,10 %); märgib lisaks, et 2020. aasta jooksul tegi kontrollikoda eelarves nimetatud eelarveridade vahel kogusummas 4 051 000 eurot 22 ümberpaigutust; |
| --- | --- |

6.

märgib, et pärast COVID-19 puhkemist leidis aset mõne eelarverea alakasutamine, nagu lähetused (15,75 % võrra), väljaanded (42,75 % võrra), suulise tõlke kulud (30,77 % võrra), energiatarbimine, koosolekud, esinduskulud ja palgad; märgib, et palgakulu kokkuhoid tulenes ka sellest, et värbamisi oli vähem ja palgatõus oli oodatust väiksem; märgib, et vastupidiselt nimetatud kokkuhoiule on aga suurenenud IT-kulud (30,77 %), meditsiiniteenuste (214,29 %) ja turvalisusega seotud kulud (288,10 %); märgib lisaks, et 2020. aasta jooksul tegi kontrollikoda eelarves nimetatud eelarveridade vahel kogusummas 4 051 000 eurot 22 ümberpaigutust;

| 7. | tunnistab, et vaatamata ümberpaigutustele tühistati eelarveaasta lõpus mõned assigneeringud, mis olid peamiselt seotud lähetuste (2 160 144 eurot), väljaannete (198 808 eurot), esinduskulude (179 992 eurot), suulise tõlke kulude (162 104 eurot), sõidukite (151 084 eurot) ja koosolekutega (106 005 eurot); |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et vaatamata ümberpaigutustele tühistati eelarveaasta lõpus mõned assigneeringud, mis olid peamiselt seotud lähetuste (2 160 144 eurot), väljaannete (198 808 eurot), esinduskulude (179 992 eurot), suulise tõlke kulude (162 104 eurot), sõidukite (151 084 eurot) ja koosolekutega (106 005 eurot);

| 8. | mõistab, et assigneeringute automaatne ülekandmine 2019. aastast 2020. aastasse, kokku summas 6 515 316 eurot, aitas kaasa 92,24 % kasutusmäära saavutamisele (võrreldes 88,48 %ga 2019. aastal); |
| --- | --- |

8.

mõistab, et assigneeringute automaatne ülekandmine 2019. aastast 2020. aastasse, kokku summas 6 515 316 eurot, aitas kaasa 92,24 % kasutusmäära saavutamisele (võrreldes 88,48 %ga 2019. aastal);

| 9. | märgib, et 2020. aastal sõlmis kontrollikoda kokku 18 üle 15 000 euro väärtusega lepingut, mille koguväärtus oli 2 704 105 eurot, millest neli lepingut koguväärtusega 2 190 490 eurot ületasid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (2) artiklis 4 sätestatud asjakohast piirmäära; |
| --- | --- |

9.

märgib, et 2020. aastal sõlmis kontrollikoda kokku 18 üle 15 000 euro väärtusega lepingut, mille koguväärtus oli 2 704 105 eurot, millest neli lepingut koguväärtusega 2 190 490 eurot ületasid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (2) artiklis 4 sätestatud asjakohast piirmäära;

2

Sisehaldus ja -kontroll ning tulemuslikkus

Sisehaldus ja -kontroll ning tulemuslikkus

| 10. | märgib, et 2020. aasta oli kontrollikoja 2018.–2020. aasta strateegia rakendamise viimane aasta, ja peab tervitatavaks selle mitmes valdkonnas saavutatud edu, eelkõige seda, et tulemusaudititele eraldati rohkem ressursse, kõikide auditiliikide tootlikkus on suurenenud ning sidusrühmade huvi kontrollikoja aruannete vastu on suurenenud ja meedia kajastab neid aruandeid rohkem; võtab teadmiseks vastastikuse eksperdihinnangu aruande avaldamise 2018.–2020. aasta strateegia rakendamise kohta; hindab kaasava lähenemisviisi kohaldamist 2021. aasta jaanuaris vastu võetud 2021.–2025. aasta strateegia ettevalmistamisel, hõlmates kõiki kontrollikoja liikmeid, juhte ja töötajaid seminaride, veebinaride ja küsitluste kaudu, et koguda ja arutada sisendeid; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 2020. aasta oli kontrollikoja 2018.–2020. aasta strateegia rakendamise viimane aasta, ja peab tervitatavaks selle mitmes valdkonnas saavutatud edu, eelkõige seda, et tulemusaudititele eraldati rohkem ressursse, kõikide auditiliikide tootlikkus on suurenenud ning sidusrühmade huvi kontrollikoja aruannete vastu on suurenenud ja meedia kajastab neid aruandeid rohkem; võtab teadmiseks vastastikuse eksperdihinnangu aruande avaldamise 2018.–2020. aasta strateegia rakendamise kohta; hindab kaasava lähenemisviisi kohaldamist 2021. aasta jaanuaris vastu võetud 2021.–2025. aasta strateegia ettevalmistamisel, hõlmates kõiki kontrollikoja liikmeid, juhte ja töötajaid seminaride, veebinaride ja küsitluste kaudu, et koguda ja arutada sisendeid;

| 11. | rõhutab, et kontrollikoja tööprogrammis kajastatud prioriteetide puhul tuleks arvesse võtta eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni soovitatud sihtvaldkondi, mis on poliitikaküsimuste asemel seotud pigem eelarveküsimustega; tuletab meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldust kontrollikoja ametikohtade loetelu tugevdamise kohta; tuletab meelde, et nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu peavad oluliseks, et kontrollikoda eraldaks oma põhitegevuseks piisavalt vahendeid, ning kutsusid kontrollikoda üles esitama tulevastes eelarvemenetlustes ülevaadet töötajate jaotusest eelmisel aastal; kordab parlamendi nõudmist koostada liidu institutsioonide kohta eraldi sõltumatu aastaaruanne; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kontrollikoja tööprogrammis kajastatud prioriteetide puhul tuleks arvesse võtta eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni soovitatud sihtvaldkondi, mis on poliitikaküsimuste asemel seotud pigem eelarveküsimustega; tuletab meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldust kontrollikoja ametikohtade loetelu tugevdamise kohta; tuletab meelde, et nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu peavad oluliseks, et kontrollikoda eraldaks oma põhitegevuseks piisavalt vahendeid, ning kutsusid kontrollikoda üles esitama tulevastes eelarvemenetlustes ülevaadet töötajate jaotusest eelmisel aastal; kordab parlamendi nõudmist koostada liidu institutsioonide kohta eraldi sõltumatu aastaaruanne;

| 12. | tunnistab, et kontrollikoda kohaldab põhiliste tulemusnäitajate kogumit, et anda institutsioonilistele sidusrühmadele teavet tulemuslikkuse tasemete kohta, teavitada juhtkonda strateegiliste eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest ja toetada otsustusprotsessi; märgib, et 2020. aastal anti välja kokku 69 väljaannet (33 aasta- ja eriaruannet, 11 arvamust, kuus ülevaadet, 14 audititutvustust ja viis muud dokumenti), võrreldes 67 väljaandega 2019. aastal; väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda avaldas esimest korda aastaaruande liidu eelarve üldise tulemuslikkuse kohta, mis aitab liidu rahastamisprogrammide valimi abil saavutatud tulemusi rohkem esile tõsta ja hindab, millises ulatuses on auditeeritavad kontrollikoja eriaruannete soovitusi täitnud; väljendab heameelt kontrollikoja algatuse üle konsulteerida peamiste sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoniga iga-aastase tulemusaruande tulevase strateegia üle; |
| --- | --- |

12.

tunnistab, et kontrollikoda kohaldab põhiliste tulemusnäitajate kogumit, et anda institutsioonilistele sidusrühmadele teavet tulemuslikkuse tasemete kohta, teavitada juhtkonda strateegiliste eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest ja toetada otsustusprotsessi; märgib, et 2020. aastal anti välja kokku 69 väljaannet (33 aasta- ja eriaruannet, 11 arvamust, kuus ülevaadet, 14 audititutvustust ja viis muud dokumenti), võrreldes 67 väljaandega 2019. aastal; väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda avaldas esimest korda aastaaruande liidu eelarve üldise tulemuslikkuse kohta, mis aitab liidu rahastamisprogrammide valimi abil saavutatud tulemusi rohkem esile tõsta ja hindab, millises ulatuses on auditeeritavad kontrollikoja eriaruannete soovitusi täitnud; väljendab heameelt kontrollikoja algatuse üle konsulteerida peamiste sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoniga iga-aastase tulemusaruande tulevase strateegia üle;

| 13. | märgib esitatud arvamuste arvu (11), milles valdav enamus on seotud kas mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kehtivate reeglite muutmisega, mis puudutab liidu reageerimist COVID-19 pandeemiale, või seadusandlike ettepanekutega mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 ja ELi taasterahastu „NextGenerationEU“ stimuleerivate meetmete paketi kohta; hindab kõrgelt, et kontrollikoda kohandas oma 2020. aasta tööprogrammi, et võtta arvesse muutuvaid asjaolusid, ja et vastuvõtmine hõlmas kahe õigeaegse ülevaate avaldamist liidu reageerimise kohta COVID-19 pandeemiale; |
| --- | --- |

13.

märgib esitatud arvamuste arvu (11), milles valdav enamus on seotud kas mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kehtivate reeglite muutmisega, mis puudutab liidu reageerimist COVID-19 pandeemiale, või seadusandlike ettepanekutega mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 ja ELi taasterahastu „NextGenerationEU“ stimuleerivate meetmete paketi kohta; hindab kõrgelt, et kontrollikoda kohandas oma 2020. aasta tööprogrammi, et võtta arvesse muutuvaid asjaolusid, ja et vastuvõtmine hõlmas kahe õigeaegse ülevaate avaldamist liidu reageerimise kohta COVID-19 pandeemiale;

| 14. | toetab kontrollikoja tava teostada järelevalvet oma soovituste täitmise üle; märgib, et 2020. aastal mõõtis kontrollikoda oma 2016. aasta aruannetes esitatud soovituste rakendamist ja registreeris, et aastaaruandes esitatud 29 soovitusest 97 % ja eriaruannetes esitatud 360 soovitusest 91 % on osaliselt või täielikult rakendatud (võrreldes vastavalt 96 % ja 94 % 2015. aasta soovituste puhul); |
| --- | --- |

14.

toetab kontrollikoja tava teostada järelevalvet oma soovituste täitmise üle; märgib, et 2020. aastal mõõtis kontrollikoda oma 2016. aasta aruannetes esitatud soovituste rakendamist ja registreeris, et aastaaruandes esitatud 29 soovitusest 97 % ja eriaruannetes esitatud 360 soovitusest 91 % on osaliselt või täielikult rakendatud (võrreldes vastavalt 96 % ja 94 % 2015. aasta soovituste puhul);

| 15. | peab tervitatavaks analüüsi, mis on tehtud kontrollikoja töö mõju ja tajumise kohta asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite, riiklike ametiasutuste, valitsusväliste organisatsioonide, akadeemiliste ringkondade ja meedia poolt, ja mis põhineb anonüümsete elektrooniliste küsitluste raames saadud tagasisidel; rõhutab 2020. aastal saadud tagasisidet, mille kohaselt 84 % vastanutest leidis, et kontrollikoja aruanded on nende töö jaoks kasulikud, ja 75 % märkis, et kontrollikoja töö on avaldanud mõju (2019. aastal olid need näitajad vastavalt 88 % ja 81 %); |
| --- | --- |

15.

peab tervitatavaks analüüsi, mis on tehtud kontrollikoja töö mõju ja tajumise kohta asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite, riiklike ametiasutuste, valitsusväliste organisatsioonide, akadeemiliste ringkondade ja meedia poolt, ja mis põhineb anonüümsete elektrooniliste küsitluste raames saadud tagasisidel; rõhutab 2020. aastal saadud tagasisidet, mille kohaselt 84 % vastanutest leidis, et kontrollikoja aruanded on nende töö jaoks kasulikud, ja 75 % märkis, et kontrollikoja töö on avaldanud mõju (2019. aastal olid need näitajad vastavalt 88 % ja 81 %);

| 16. | märgib, et nõukogu määruse (EL) 2016/300 (3) artikliga 4 reguleeritud kontrollikoja liikmete sisseseadmistoetust antakse tingimusel, kui kontrollikoja liige esitab tõendid selle kohta, et elukoha muutmine oli vajalik tööle asumiseks ning ta „elab kas teenistuskohas või sellele piisavalt lähedal, et korralikult täita oma kohustusi“, mis on sätestatud personalieeskirjade artiklis 20; juhib tähelepanu sellele, et isegi kui komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO) on aktsepteerinud pelgalt aadressi avaldamise, ei tohiks kinnisvara üüri- või ostulepingut pidada personalieeskirjade artikli 20 tähenduses piisavaks tõendiks, kuna selline vara võib olla ette nähtud kasutamiseks muul otstarbel kui peamise elukohana; on arvamusel, et sisseseadmistoetuse õiguslike tingimuste kontrollimise mehhanism tuleb läbi vaadata, et tõenditena oleks võimalik nõuda võimalikult suures ulatuses muid dokumente, pidades samas silmas õigust eraelu puutumatusele; |
| --- | --- |

16.

märgib, et nõukogu määruse (EL) 2016/300 (3) artikliga 4 reguleeritud kontrollikoja liikmete sisseseadmistoetust antakse tingimusel, kui kontrollikoja liige esitab tõendid selle kohta, et elukoha muutmine oli vajalik tööle asumiseks ning ta „elab kas teenistuskohas või sellele piisavalt lähedal, et korralikult täita oma kohustusi“, mis on sätestatud personalieeskirjade artiklis 20; juhib tähelepanu sellele, et isegi kui komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO) on aktsepteerinud pelgalt aadressi avaldamise, ei tohiks kinnisvara üüri- või ostulepingut pidada personalieeskirjade artikli 20 tähenduses piisavaks tõendiks, kuna selline vara võib olla ette nähtud kasutamiseks muul otstarbel kui peamise elukohana; on arvamusel, et sisseseadmistoetuse õiguslike tingimuste kontrollimise mehhanism tuleb läbi vaadata, et tõenditena oleks võimalik nõuda võimalikult suures ulatuses muid dokumente, pidades samas silmas õigust eraelu puutumatusele;

3

| 17. | märgib, et kontrollikoja liikmed on esitanud kinnisvara üüri- või ostulepingu ja Luksemburgi ametiasutuste väljastatud elukohatõendi; nõuab siiski, et alates määruse (EL) 2016/300 jõustumisest tuleks sisseseadmistoetust maksta ainult siis, kui esitatakse dokumendid, mis tõendavad, et liikmed on asunud elama kohta, kus nad töötavad, vastavalt personalieeskirjade VII lisa artikli 5 lõikele 3; on seisukohal, et sisseseadmistoetuse vastuvõtmist tuleks käsitada nii, et see toob kaasa liikmete kohustuse viia oma elukoht oma ametiaja ajaks tegelikult ja püsivalt üle Luksemburgi, ning tuletab sellega seoses meelde, et nimetatud lisa artikli 5 lõikes 4 on sätestatud, et „ametnik, kellel on õigus saada majapidamistoetust ja kes asub ilma perekonnata elama kohta, kus ta töötab, saab ainult poole toetusest, millele tal muidu õigus oleks“; märgib, et kontrollikoda võttis hiljuti vastu muudetud käitumisjuhendi, mille artikli 10 lõikes 1 sätestatakse kohustus elada kontrollikoja asukohas, ning palub kontrollikojal esitada aruanne muudetud käitumisjuhendi jõustumise kohta; |
| --- | --- |

17.

märgib, et kontrollikoja liikmed on esitanud kinnisvara üüri- või ostulepingu ja Luksemburgi ametiasutuste väljastatud elukohatõendi; nõuab siiski, et alates määruse (EL) 2016/300 jõustumisest tuleks sisseseadmistoetust maksta ainult siis, kui esitatakse dokumendid, mis tõendavad, et liikmed on asunud elama kohta, kus nad töötavad, vastavalt personalieeskirjade VII lisa artikli 5 lõikele 3; on seisukohal, et sisseseadmistoetuse vastuvõtmist tuleks käsitada nii, et see toob kaasa liikmete kohustuse viia oma elukoht oma ametiaja ajaks tegelikult ja püsivalt üle Luksemburgi, ning tuletab sellega seoses meelde, et nimetatud lisa artikli 5 lõikes 4 on sätestatud, et „ametnik, kellel on õigus saada majapidamistoetust ja kes asub ilma perekonnata elama kohta, kus ta töötab, saab ainult poole toetusest, millele tal muidu õigus oleks“; märgib, et kontrollikoda võttis hiljuti vastu muudetud käitumisjuhendi, mille artikli 10 lõikes 1 sätestatakse kohustus elada kontrollikoja asukohas, ning palub kontrollikojal esitada aruanne muudetud käitumisjuhendi jõustumise kohta;

| 18. | märgib, et nõukogu määruse (EL) 2016/300 artikli 5 kohaselt on ELi kõrgetel ametnikel, näiteks kontrollikoja liikmetel, õigus saada oma ametiaja jooksul välismaal elamise toetust, mis moodustab 15 % nende põhipalgast; on teadlik, et nimetatud määrus ei sisalda välismaal elamise toetuse väljamaksmiseks ühtegi tingimust, vaid see põhineb üksnes asjaolul, et toetuse saaja on kõrge ametnik; tunnistab, et selline lähenemisviis järgib kõnealuse määruse sõnastust, ja mõistab, et ainult nõukogu on pädev määrust (EL) 2016/300 muutma; tunnistab, et välismaal elamise toetus peab olema kooskõlas sisseseadmistoetusega ning loogiliselt võttes peaks olema samasugune vastavus ka personalieeskirjade artikliga 20, austades samas mõlema toetuse erinevat eesmärki; rõhutab sellega seoses, et välismaal elamise toetust tuleb tõlgendada kontrollikoja liikmete muudetud käitumisjuhendi artikli 10 (pühendumuse ja lojaalsuse kohta) ning Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli nr 3 artikli 14 valguses, mis näeb ette kohtunike elamist Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohus) asukohas; |
| --- | --- |

18.

märgib, et nõukogu määruse (EL) 2016/300 artikli 5 kohaselt on ELi kõrgetel ametnikel, näiteks kontrollikoja liikmetel, õigus saada oma ametiaja jooksul välismaal elamise toetust, mis moodustab 15 % nende põhipalgast; on teadlik, et nimetatud määrus ei sisalda välismaal elamise toetuse väljamaksmiseks ühtegi tingimust, vaid see põhineb üksnes asjaolul, et toetuse saaja on kõrge ametnik; tunnistab, et selline lähenemisviis järgib kõnealuse määruse sõnastust, ja mõistab, et ainult nõukogu on pädev määrust (EL) 2016/300 muutma; tunnistab, et välismaal elamise toetus peab olema kooskõlas sisseseadmistoetusega ning loogiliselt võttes peaks olema samasugune vastavus ka personalieeskirjade artikliga 20, austades samas mõlema toetuse erinevat eesmärki; rõhutab sellega seoses, et välismaal elamise toetust tuleb tõlgendada kontrollikoja liikmete muudetud käitumisjuhendi artikli 10 (pühendumuse ja lojaalsuse kohta) ning Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli nr 3 artikli 14 valguses, mis näeb ette kohtunike elamist Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohus) asukohas;

| 19. | mõistab, et kontrollikojal ei ole mingit rolli sisseseadmis- ja välismaal elamise toetuse määramise reeglite ja tingimuste määratlemisel ning et vastutus sisseseadmis- ja välismaal elamise toetuse õiguslike tingimuste kontrollimise ja maksete kinnitamise eest jääb teenustaseme kokkuleppe alusel PMO-le; märgib, et PMO teostas kontrollikoja taotlusel sisseseadmistoetuse järelkontrolli ja esitas kontrollikojale aruande selle tulemuste kohta; märgib, et 2021. aastal ei tähendatud ühtegi õigusnormide eiramist; peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda ei arvesta, et välismaal elamise toetus eeldab tegelikku elamist töökohas, eriti juhtudel, kui on makstud sisseseadmistoetust; |
| --- | --- |

19.

mõistab, et kontrollikojal ei ole mingit rolli sisseseadmis- ja välismaal elamise toetuse määramise reeglite ja tingimuste määratlemisel ning et vastutus sisseseadmis- ja välismaal elamise toetuse õiguslike tingimuste kontrollimise ja maksete kinnitamise eest jääb teenustaseme kokkuleppe alusel PMO-le; märgib, et PMO teostas kontrollikoja taotlusel sisseseadmistoetuse järelkontrolli ja esitas kontrollikojale aruande selle tulemuste kohta; märgib, et 2021. aastal ei tähendatud ühtegi õigusnormide eiramist; peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda ei arvesta, et välismaal elamise toetus eeldab tegelikku elamist töökohas, eriti juhtudel, kui on makstud sisseseadmistoetust;

| 20. | tunnustab asjaolu, et vastavalt muudetud käitumisjuhendi artikli 10 lõikele 1 kehtestas kontrollikoda oma liikmetele sõnaselge juriidilise kohustuse elada kontrollikoja asukohas, kajastades protokolli nr 3 (Euroopa Kohtu põhikirja kohta) artiklit 14, ning et liikmed esitavad (lisaks PMO-le) peasekretärile tõendid Luksemburgis elamise kohta pärast ametisse asumist ja seejärel iga kolme aasta tagant, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi tõlgendusega, usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja kontrollikojalt oodatavate eetikastandarditega; leiab, et käitumisjuhendi läbivaatamine võib anda aluse sellele, et kontrollikoda tunnustab välismaal elamise toetuse andmist juhul, kui tegelik elukoht on Luksemburgis, mis võimaldab liikmel täita oma kohustusi nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

20.

tunnustab asjaolu, et vastavalt muudetud käitumisjuhendi artikli 10 lõikele 1 kehtestas kontrollikoda oma liikmetele sõnaselge juriidilise kohustuse elada kontrollikoja asukohas, kajastades protokolli nr 3 (Euroopa Kohtu põhikirja kohta) artiklit 14, ning et liikmed esitavad (lisaks PMO-le) peasekretärile tõendid Luksemburgis elamise kohta pärast ametisse asumist ja seejärel iga kolme aasta tagant, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi tõlgendusega, usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja kontrollikojalt oodatavate eetikastandarditega; leiab, et käitumisjuhendi läbivaatamine võib anda aluse sellele, et kontrollikoda tunnustab välismaal elamise toetuse andmist juhul, kui tegelik elukoht on Luksemburgis, mis võimaldab liikmel täita oma kohustusi nõuetekohaselt;

| 21. | võtab teadmiseks kontrollikoja otsuse nr 30-2019 oma autopargi haldamise ja kasutamise kohta; on teadlik, et autopark on renditud tarnijalt institutsioonidevahelise raamlepingu alusel ja et lisaks renditasule kannab kontrollikoda sõidukite kasutamisega seotud kulud (st teemaksud, parkimine, kütus, elekter, puhastus ja muud kulud), mis on seotud lähetuskorralduse alusel tehtud sõitudega; märgib, et ilma lähetuskorralduseta sõidud on lubatud, kui need on seotud kontrollikoja liikmete kohustuste täitmisega; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks kontrollikoja otsuse nr 30-2019 oma autopargi haldamise ja kasutamise kohta; on teadlik, et autopark on renditud tarnijalt institutsioonidevahelise raamlepingu alusel ja et lisaks renditasule kannab kontrollikoda sõidukite kasutamisega seotud kulud (st teemaksud, parkimine, kütus, elekter, puhastus ja muud kulud), mis on seotud lähetuskorralduse alusel tehtud sõitudega; märgib, et ilma lähetuskorralduseta sõidud on lubatud, kui need on seotud kontrollikoja liikmete kohustuste täitmisega;

| 22. | märgib, et kontrollikoda lubab oma liikmetel kasutada autoparki ilma juhita eraviisiliselt reiside puhul, mis ei ole hõlmatud lähetuskorraldustega ja mille eest makstakse 100 eurot kuus; tunneb muret selle pärast, et 100 euro suurune tasu, mis võimaldab autoparki eraviisiliselt kasutada, võib hõlbustada autopargi võimalikku väärkasutamist ja kahjustada kontrollikoja mainet; võtab teadmiseks kontrollikoja otsuse nr 10-2022 oma autopargi haldamise ja kasutamise läbivaatamise kohta; on arvamusel, et 100 euro suurune tasu ei kajasta sellisest kasutamisest tekkivat kogukulu ning et kõnealuse otsusega kehtestatud uus süsteem ei ole mõistlik ega halduslikult tõhus; kutsub kontrollikoda üles ratsionaliseerima kõiki autopargi kasutusviise, mis on mõistlikult vajalikud tema liikmete ülesannete täitmiseks, ja lisama need kõik lähetuskorraldustesse; kordab oma eelmistes eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides avaldatud arvamust, et autoparki ei tohiks mingil juhul kasutada väljaspool kontrollikoja liikmete kohustuste ranget täitmist; |
| --- | --- |

22.

märgib, et kontrollikoda lubab oma liikmetel kasutada autoparki ilma juhita eraviisiliselt reiside puhul, mis ei ole hõlmatud lähetuskorraldustega ja mille eest makstakse 100 eurot kuus; tunneb muret selle pärast, et 100 euro suurune tasu, mis võimaldab autoparki eraviisiliselt kasutada, võib hõlbustada autopargi võimalikku väärkasutamist ja kahjustada kontrollikoja mainet; võtab teadmiseks kontrollikoja otsuse nr 10-2022 oma autopargi haldamise ja kasutamise läbivaatamise kohta; on arvamusel, et 100 euro suurune tasu ei kajasta sellisest kasutamisest tekkivat kogukulu ning et kõnealuse otsusega kehtestatud uus süsteem ei ole mõistlik ega halduslikult tõhus; kutsub kontrollikoda üles ratsionaliseerima kõiki autopargi kasutusviise, mis on mõistlikult vajalikud tema liikmete ülesannete täitmiseks, ja lisama need kõik lähetuskorraldustesse; kordab oma eelmistes eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides avaldatud arvamust, et autoparki ei tohiks mingil juhul kasutada väljaspool kontrollikoja liikmete kohustuste ranget täitmist;

| 23. | märgib, et kontrollikoda pakub oma liikmetele kontrollikoja huvides keeleõpet kas institutsioonidevahelise raamistiku kaudu, mida jagatakse teiste Luksemburgis asuvate liidu institutsioonidega, või otse professionaalsete keeleõppe osutajate kaudu; võtab teadmiseks kontrollikoja avalduse, et aastatel 2017–2021 on liikmed läbinud väljaspool institutsioonidevahelist raamistikku intensiivseid keelekursusi ainult prantsuse, saksa ja inglise keeles; juhib tähelepanu asjaolule, et tingimused näivad kehtivat ainult keeleõppe korralduse suhtes (st kaks nädalat aastas, vähemalt neli tundi päevas), mitte aga liikme valitud keele enda suhtes; võtab teadmiseks kontrollikoja hiljutise otsuse, mille kohaselt võivad liikmed osaleda keelekursustel, mis hõlmavad peamiselt kontrollikoja töökeeli (inglise ja prantsuse keel), kuid teenistuse huvides ka muid liidu ametlikke keeli; |
| --- | --- |

23.

märgib, et kontrollikoda pakub oma liikmetele kontrollikoja huvides keeleõpet kas institutsioonidevahelise raamistiku kaudu, mida jagatakse teiste Luksemburgis asuvate liidu institutsioonidega, või otse professionaalsete keeleõppe osutajate kaudu; võtab teadmiseks kontrollikoja avalduse, et aastatel 2017–2021 on liikmed läbinud väljaspool institutsioonidevahelist raamistikku intensiivseid keelekursusi ainult prantsuse, saksa ja inglise keeles; juhib tähelepanu asjaolule, et tingimused näivad kehtivat ainult keeleõppe korralduse suhtes (st kaks nädalat aastas, vähemalt neli tundi päevas), mitte aga liikme valitud keele enda suhtes; võtab teadmiseks kontrollikoja hiljutise otsuse, mille kohaselt võivad liikmed osaleda keelekursustel, mis hõlmavad peamiselt kontrollikoja töökeeli (inglise ja prantsuse keel), kuid teenistuse huvides ka muid liidu ametlikke keeli;

| 24. | märgib, et alles 2018. aastal loodi kohalolijate nimekiri, et registreerida liikmete kohalolek või puudumine kõigil kontrollikoja ja selle kodade ning komisjonide ametlikel koosolekutel; märgib, et esmakordselt sisaldab teavet kohaloleku kohta kontrollikoja 2020. aasta tegevusaruanne; on teadlik, et sellised koosolekud moodustavad vaid osa liikmete tegevusest, mille hulka kuuluvad ka auditeerimine ja kontrollikoja töö edendamine liikmesriikides, ja nõustub, et liikmetelt nõutav sõltumatus hõlmab tingimata teatavat autonoomiat oma töö korraldamisel; tuletab siiski meelde, et liikmetel on kohustus pühenduda täielikult oma volituste täitmisele, nagu on sätestatud kontrollikoja käitumisjuhendi artiklis 10, ja kutsub seetõttu kontrollikoda üles kasutama kohalolijate nimekirja kui vahendit, millega välditakse ennetavalt võimalikke puudumisi; juhib tähelepanu sellele, et kontrollikoja 2020. aasta tegevusaruande kohaselt viitab kontrollikoja teatatud keskmine osalemismäär 96 % kolmele liikmete kolleegiumi füüsilisele koosolekule 2020. aastal, mitte üldisele osalemisele töökohal; kordab igal aastal alates 2017. aastast esitatud nõudmist, et kohalolijate registrit laiendataks tööpäevadele, lähetustele, puhkuseperioodidele ja põhjendatud puudumistele, et anda täpne ülevaade liikmete tehtud tööst; palub kontrollikojal esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile igal aastal kohalolijate nimekirja ajakohastused, et seda saaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus arvesse võtta; |
| --- | --- |

24.

märgib, et alles 2018. aastal loodi kohalolijate nimekiri, et registreerida liikmete kohalolek või puudumine kõigil kontrollikoja ja selle kodade ning komisjonide ametlikel koosolekutel; märgib, et esmakordselt sisaldab teavet kohaloleku kohta kontrollikoja 2020. aasta tegevusaruanne; on teadlik, et sellised koosolekud moodustavad vaid osa liikmete tegevusest, mille hulka kuuluvad ka auditeerimine ja kontrollikoja töö edendamine liikmesriikides, ja nõustub, et liikmetelt nõutav sõltumatus hõlmab tingimata teatavat autonoomiat oma töö korraldamisel; tuletab siiski meelde, et liikmetel on kohustus pühenduda täielikult oma volituste täitmisele, nagu on sätestatud kontrollikoja käitumisjuhendi artiklis 10, ja kutsub seetõttu kontrollikoda üles kasutama kohalolijate nimekirja kui vahendit, millega välditakse ennetavalt võimalikke puudumisi; juhib tähelepanu sellele, et kontrollikoja 2020. aasta tegevusaruande kohaselt viitab kontrollikoja teatatud keskmine osalemismäär 96 % kolmele liikmete kolleegiumi füüsilisele koosolekule 2020. aastal, mitte üldisele osalemisele töökohal; kordab igal aastal alates 2017. aastast esitatud nõudmist, et kohalolijate registrit laiendataks tööpäevadele, lähetustele, puhkuseperioodidele ja põhjendatud puudumistele, et anda täpne ülevaade liikmete tehtud tööst; palub kontrollikojal esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile igal aastal kohalolijate nimekirja ajakohastused, et seda saaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus arvesse võtta;

| 25. | märgib, et lähetused, mis on olulised kontrollikoja rolli täitmiseks (st riiklike asutuste kohapealne auditeerimine või aastaaruande esitamine riigi parlamendile), on piiratud aastaeelarvega ja peavad läbima põhjalikud eel- ja järelkontrollid, mis tehakse igakuiste valimite põhjal; peab tervitatavaks asjaolu, et kontrollikoja otsusega nr 59-2017 delegeeriti kõikide kontrollikoja liikmete lähetuste ja kulude eelarvevahendite käsutaja roll kontrollikoja peasekretärile, ning samas täpsustati kontrollikoja otsusega nr 61-2017 lähetusi reguleerivaid reegleid, eelkõige kohustust tõendada nende seost kontrollikoja tööga, ning rõhutab, et lähetused tuleb selgelt ja ühemõtteliselt deklareerida lähetustena; märgib, et kontrollikoja liikmed tegutsevad ka riiklike kontrolliasutuste kontaktpunktidena ja annavad kodanikele teavet liidu vahendite kasutamise kohta; märgib siiski murega, et lähetuste kestuse või asukoha suhtes ei kohaldata mingeid piiranguid ega tingimusi, mis võib tekitada ebatõhusa ajahalduse ohu; on veendunud, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kolmandatesse riikidesse tehtavate lähetuste kestusele, lisaväärtusele ja kuludele; kutsub kontrollikoda üles kehtestama asjakohaseid reegleid, et vältida lähetuskorralduste võimalikku kuritarvitamist, mis võib seada kahtluse alla kontrollikoja liikmete aususe, sõltumatuse ja objektiivsuse; juhib eelkõige tähelepanu sellele, et liikmete lähetused peavad üldiselt algama või lõppema Luksemburgis vastavalt selgele elukohakohustusele, välja arvatud üksikud ja põhjendatud erandid; eeldab, et kontrollikoja liikmed osalevad aktiivselt auditilähetustel ning et nende ülesanded ja kohustused tuleb täpsustada, et vältida igasugust võimalikku väärkäitumist; |
| --- | --- |

25.

märgib, et lähetused, mis on olulised kontrollikoja rolli täitmiseks (st riiklike asutuste kohapealne auditeerimine või aastaaruande esitamine riigi parlamendile), on piiratud aastaeelarvega ja peavad läbima põhjalikud eel- ja järelkontrollid, mis tehakse igakuiste valimite põhjal; peab tervitatavaks asjaolu, et kontrollikoja otsusega nr 59-2017 delegeeriti kõikide kontrollikoja liikmete lähetuste ja kulude eelarvevahendite käsutaja roll kontrollikoja peasekretärile, ning samas täpsustati kontrollikoja otsusega nr 61-2017 lähetusi reguleerivaid reegleid, eelkõige kohustust tõendada nende seost kontrollikoja tööga, ning rõhutab, et lähetused tuleb selgelt ja ühemõtteliselt deklareerida lähetustena; märgib, et kontrollikoja liikmed tegutsevad ka riiklike kontrolliasutuste kontaktpunktidena ja annavad kodanikele teavet liidu vahendite kasutamise kohta; märgib siiski murega, et lähetuste kestuse või asukoha suhtes ei kohaldata mingeid piiranguid ega tingimusi, mis võib tekitada ebatõhusa ajahalduse ohu; on veendunud, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kolmandatesse riikidesse tehtavate lähetuste kestusele, lisaväärtusele ja kuludele; kutsub kontrollikoda üles kehtestama asjakohaseid reegleid, et vältida lähetuskorralduste võimalikku kuritarvitamist, mis võib seada kahtluse alla kontrollikoja liikmete aususe, sõltumatuse ja objektiivsuse; juhib eelkõige tähelepanu sellele, et liikmete lähetused peavad üldiselt algama või lõppema Luksemburgis vastavalt selgele elukohakohustusele, välja arvatud üksikud ja põhjendatud erandid; eeldab, et kontrollikoja liikmed osalevad aktiivselt auditilähetustel ning et nende ülesanded ja kohustused tuleb täpsustada, et vältida igasugust võimalikku väärkäitumist;

| 26. | märgib, et vastavalt kontrollikoja otsusele nr 60-2017 on igal liikmel iga-aastane eelarveline eraldis, mida ta saab kasutada esinduskuludeks, mille suhtes kohaldatakse eelkontrolli ja mille väljamaksmine toimub tõendavate dokumentide esitamisel; on üllatunud asjaolu üle, et kõnealuse otsuse artiklis 9 on sätestatud, et osa sellest eraldisest võib kasutada – isegi kui tegemist on piiratud ulatusega – selleks, et katta liikmete kutsed lähedastele koostööpartneritele (st liikme kabinet, auditirühm, auditikoja töötajad või liikmega sama kodakondsusega töötajad) üritustele ilma väliste osalejateta, et edendada meeskonnatööd või tähistada suure tööeesmärgi saavutamist; tuletab meelde, et selle otsuse artiklis 1 määratleb kontrollikoda esindamist kui kontrollikoja liikmete professionaalset suhtlust väliste isikutega ja et eraldiste praegune kasutus ei ole selle määratlusega kooskõlas; et austada usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid, kutsub kontrollikoda üles põhjendama ja selgitama reegleid, mis reguleerivad esindamist, meeskonnatööd ja sisemisi tähistamisi puudutavate eelarveridade kasutamist, tingimusi ja ülemmäärasid; võtab teadmiseks kontrollikoja hiljutise otsuse, mille kohaselt välisosaluseta üritusi ei kaeta enam esinduskuludest; palub kontrollikojal esitada Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile iga-aastased ülevaated esindamise eelarveeraldiste kasutamise kohta; |
| --- | --- |

26.

märgib, et vastavalt kontrollikoja otsusele nr 60-2017 on igal liikmel iga-aastane eelarveline eraldis, mida ta saab kasutada esinduskuludeks, mille suhtes kohaldatakse eelkontrolli ja mille väljamaksmine toimub tõendavate dokumentide esitamisel; on üllatunud asjaolu üle, et kõnealuse otsuse artiklis 9 on sätestatud, et osa sellest eraldisest võib kasutada – isegi kui tegemist on piiratud ulatusega – selleks, et katta liikmete kutsed lähedastele koostööpartneritele (st liikme kabinet, auditirühm, auditikoja töötajad või liikmega sama kodakondsusega töötajad) üritustele ilma väliste osalejateta, et edendada meeskonnatööd või tähistada suure tööeesmärgi saavutamist; tuletab meelde, et selle otsuse artiklis 1 määratleb kontrollikoda esindamist kui kontrollikoja liikmete professionaalset suhtlust väliste isikutega ja et eraldiste praegune kasutus ei ole selle määratlusega kooskõlas; et austada usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid, kutsub kontrollikoda üles põhjendama ja selgitama reegleid, mis reguleerivad esindamist, meeskonnatööd ja sisemisi tähistamisi puudutavate eelarveridade kasutamist, tingimusi ja ülemmäärasid; võtab teadmiseks kontrollikoja hiljutise otsuse, mille kohaselt välisosaluseta üritusi ei kaeta enam esinduskuludest; palub kontrollikojal esitada Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile iga-aastased ülevaated esindamise eelarveeraldiste kasutamise kohta;

| 27. | märgib, et 2020. aastal vaatas kontrollikoja siseauditi talitus läbi kontrollikoja riskijuhtimispoliitika, esitas aruanded ja lõpetas peamised audititööd mitmete ülesannete osas ega tuvastanud puudusi, mis mõjutaksid 2020. aastal kontrollikoja finantstehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks kehtestatud sisekontrollisüsteemide üldist usaldusväärsust; võtab teadmiseks kontrollikoja sõltumatu välisaudiitori 2021. aasta detsembri kinnitava aruande, milles jõuti järeldusele, et keelekursustele, lähetustele ja esindamisele eraldatud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärkidel ning et kehtestatud kontrollimenetlused annavad vajalikud tagatised õigusnormidele vastavuse tagamiseks; julgustab kontrollikoja siseaudiitorit ja sõltumatuid välisaudiitoreid lisama oma auditikavasse eetikaküsimustega seotud teemasid, nagu usaldusväärne finantsjuhtimine ja kontrollikojalt kui liidu kodanike finantshuvide sõltumatult kaitsjalt nõutavad eetikastandardid, mis lähevad kaugemale sellest, mida auditeerib siseauditi talitus; |
| --- | --- |

27.

märgib, et 2020. aastal vaatas kontrollikoja siseauditi talitus läbi kontrollikoja riskijuhtimispoliitika, esitas aruanded ja lõpetas peamised audititööd mitmete ülesannete osas ega tuvastanud puudusi, mis mõjutaksid 2020. aastal kontrollikoja finantstehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks kehtestatud sisekontrollisüsteemide üldist usaldusväärsust; võtab teadmiseks kontrollikoja sõltumatu välisaudiitori 2021. aasta detsembri kinnitava aruande, milles jõuti järeldusele, et keelekursustele, lähetustele ja esindamisele eraldatud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärkidel ning et kehtestatud kontrollimenetlused annavad vajalikud tagatised õigusnormidele vastavuse tagamiseks; julgustab kontrollikoja siseaudiitorit ja sõltumatuid välisaudiitoreid lisama oma auditikavasse eetikaküsimustega seotud teemasid, nagu usaldusväärne finantsjuhtimine ja kontrollikojalt kui liidu kodanike finantshuvide sõltumatult kaitsjalt nõutavad eetikastandardid, mis lähevad kaugemale sellest, mida auditeerib siseauditi talitus;

| 28. | mõistab, et COVID-19 pandeemiast tingitud reisipiirangud ja sanitaarmeetmed piirasid kontrollikoja võimalusi kohapealse auditi läbiviimiseks peaaegu kogu 2020. aasta jooksul; märgib, et 2020. aastal viibisid kontrollikoja audiitorid kokku kohapeal 1 190 päeva (võrreldes 3 605 päevaga 2019. aastal) ja liidu institutsioonides, asutustes, ametites ja ametkondades, rahvusvahelistes organisatsioonides ja erasektori audiitorfirmades 627 päeva (võrreldes 2 504 päevaga 2019. aastal); jälgib huviga kaugauditi suurenenud kasutamist, kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, näiteks turvalist andmete ja dokumentide jagamist; loodab, et kontrollikoda integreerib need töömenetlused oma tavapärasesse auditimenetlusse; |
| --- | --- |

28.

mõistab, et COVID-19 pandeemiast tingitud reisipiirangud ja sanitaarmeetmed piirasid kontrollikoja võimalusi kohapealse auditi läbiviimiseks peaaegu kogu 2020. aasta jooksul; märgib, et 2020. aastal viibisid kontrollikoja audiitorid kokku kohapeal 1 190 päeva (võrreldes 3 605 päevaga 2019. aastal) ja liidu institutsioonides, asutustes, ametites ja ametkondades, rahvusvahelistes organisatsioonides ja erasektori audiitorfirmades 627 päeva (võrreldes 2 504 päevaga 2019. aastal); jälgib huviga kaugauditi suurenenud kasutamist, kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, näiteks turvalist andmete ja dokumentide jagamist; loodab, et kontrollikoda integreerib need töömenetlused oma tavapärasesse auditimenetlusse;

Eetiline raamistik ja läbipaistvus

Eetiline raamistik ja läbipaistvus

| 29. | tunnistab täielikult tõsise ja faktipõhise uuriva ajakirjanduse väärtust, et tagada liidu institutsioonide nõuetekohaseks finants- ja eetiliseks toimimiseks vajalik kontroll ja tasakaal; on mures, et meedias on kajastatud mitmeid kontrollikoja liikmetega seotud eetika- ja finantsjuhtimisalaseid küsimusi; rõhutab, et kontrollikoja audititööd ei ole kunagi kahtluse alla seatud ning et kontrollikoja sise- ja sõltumatud välisaudiitorid ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon kontrollivad seda mitmel tasandil; on siiski mures kontrollikoja maine ja usaldusväärsuse kahjustamise pärast, sest kontrollikoda peaks olema liidu eelarve täitmise ja kõrgeima eetilise taseme osas eeskujuks; palub kontrollikojal teha äsja valitud eetikakomiteele, keda ei ole ametisse nimetatud kontrollikoja presidendi ettepanekul, ülesandeks uurida teatatud valdkondi ja hinnata kehtivate reeglite, sealhulgas finantsmääruse artikliga 73 seotud uue süsteemi eetilisust; loodab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus aitab tihedas koostöös kontrollikojaga tuvastada parendamist vajavaid valdkondi ja viia vajalike reformide läbiviimiseni, eelkõige mis puudutab käitumisjuhendit; tuletab meelde kontrollikoja rolli liidu sõltumatu välisaudiitorina ja liidu rahaliste vahendite valvurina ning kinnitab seega kindlalt oma veendumust, et kontrollikoja liikmete mis tahes ebaeetiline käitumine mõjutab oluliselt nii kontrollikoja kui ka liidu kui terviku mainet, mis tõstatab küsimuse, kes valvab liidu järelevalvajat; |
| --- | --- |

29.

tunnistab täielikult tõsise ja faktipõhise uuriva ajakirjanduse väärtust, et tagada liidu institutsioonide nõuetekohaseks finants- ja eetiliseks toimimiseks vajalik kontroll ja tasakaal; on mures, et meedias on kajastatud mitmeid kontrollikoja liikmetega seotud eetika- ja finantsjuhtimisalaseid küsimusi; rõhutab, et kontrollikoja audititööd ei ole kunagi kahtluse alla seatud ning et kontrollikoja sise- ja sõltumatud välisaudiitorid ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon kontrollivad seda mitmel tasandil; on siiski mures kontrollikoja maine ja usaldusväärsuse kahjustamise pärast, sest kontrollikoda peaks olema liidu eelarve täitmise ja kõrgeima eetilise taseme osas eeskujuks; palub kontrollikojal teha äsja valitud eetikakomiteele, keda ei ole ametisse nimetatud kontrollikoja presidendi ettepanekul, ülesandeks uurida teatatud valdkondi ja hinnata kehtivate reeglite, sealhulgas finantsmääruse artikliga 73 seotud uue süsteemi eetilisust; loodab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus aitab tihedas koostöös kontrollikojaga tuvastada parendamist vajavaid valdkondi ja viia vajalike reformide läbiviimiseni, eelkõige mis puudutab käitumisjuhendit; tuletab meelde kontrollikoja rolli liidu sõltumatu välisaudiitorina ja liidu rahaliste vahendite valvurina ning kinnitab seega kindlalt oma veendumust, et kontrollikoja liikmete mis tahes ebaeetiline käitumine mõjutab oluliselt nii kontrollikoja kui ka liidu kui terviku mainet, mis tõstatab küsimuse, kes valvab liidu järelevalvajat;

| 30. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et kontrollikoda keeldus pärast mitmete eetiliselt ja rahaliselt küsitavate tavade kajastamist tegemast parlamendi eelarvekontrollikomisjoni liikmetega põhiteabe ja -dokumentide avalikustamisel täielikku ja võrdset koostööd, seda isegi konfidentsiaalsuse ja andmekaitse tingimustes; tuletab meelde, et kontrollikoja algatusel tehti parlamendi eelarvekontrollikomisjoni esimehele ja 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportöörile kättesaadavaks mitu konfidentsiaalset dokumenti; on veendunud, et eelarvekontrollikomisjoni kõigi liikmete juurdepääs sellele teabele ja nendele dokumentidele on oluline, et hinnata meedias esitatud väiteid ja võimaldada Euroopa Parlamendi liikmetel teha teadlik otsus kontrollikoja eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta; |
| --- | --- |

30.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et kontrollikoda keeldus pärast mitmete eetiliselt ja rahaliselt küsitavate tavade kajastamist tegemast parlamendi eelarvekontrollikomisjoni liikmetega põhiteabe ja -dokumentide avalikustamisel täielikku ja võrdset koostööd, seda isegi konfidentsiaalsuse ja andmekaitse tingimustes; tuletab meelde, et kontrollikoja algatusel tehti parlamendi eelarvekontrollikomisjoni esimehele ja 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportöörile kättesaadavaks mitu konfidentsiaalset dokumenti; on veendunud, et eelarvekontrollikomisjoni kõigi liikmete juurdepääs sellele teabele ja nendele dokumentidele on oluline, et hinnata meedias esitatud väiteid ja võimaldada Euroopa Parlamendi liikmetel teha teadlik otsus kontrollikoja eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta;

| 31. | tuletab meelde, et Euroopa Kontrollikoda asutati 1975. aasta eelarvelepinguga, et auditeerida ELi rahaasju, ning arvestades, et ELi välisaudiitorina annab ta panuse liidu finantsjuhtimise parandamisse, tegutsedes samal ajal ELi kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana; rõhutab, et kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi, eelkõige selle eelarvekontrollikomisjoni vaheline koostöö ja vastastikune usaldus on ELi eelarvekontrollisüsteemis kesksel kohal; on veendunud vajaduses käsitleda käesolevas ja varasemates eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevates resolutsioonides väljendatud Euroopa Parlamendi muresid ning seeläbi heastada küsitava sisetavaga kontrollikoja usaldusväärsusele tekitatud kahju; kordab oma valmisolekut toetada kontrollikoda vajalikus reformiprotsessis; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et Euroopa Kontrollikoda asutati 1975. aasta eelarvelepinguga, et auditeerida ELi rahaasju, ning arvestades, et ELi välisaudiitorina annab ta panuse liidu finantsjuhtimise parandamisse, tegutsedes samal ajal ELi kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana; rõhutab, et kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi, eelkõige selle eelarvekontrollikomisjoni vaheline koostöö ja vastastikune usaldus on ELi eelarvekontrollisüsteemis kesksel kohal; on veendunud vajaduses käsitleda käesolevas ja varasemates eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevates resolutsioonides väljendatud Euroopa Parlamendi muresid ning seeläbi heastada küsitava sisetavaga kontrollikoja usaldusväärsusele tekitatud kahju; kordab oma valmisolekut toetada kontrollikoda vajalikus reformiprotsessis;

| 32. | on sügavalt mures väidete pärast, et kontrollikoja liikmed andsid oma töötajatele allüürile korteri, seda ka seoses asjaomase üürilepingu sätete võimaliku rikkumisega ja ebaeetilise olukorra loomisega eluasemetoetuse seisukohast; peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda keeldus andmast kõigile parlamendi eelarvekontrollikomisjoni variraportööridele teavet üürileandja, korterit rentiva kontrollikoja liikme makstud üürisumma ja kontrollikoja palgatud allüürnike makstud üürisumma kohta; |
| --- | --- |

32.

on sügavalt mures väidete pärast, et kontrollikoja liikmed andsid oma töötajatele allüürile korteri, seda ka seoses asjaomase üürilepingu sätete võimaliku rikkumisega ja ebaeetilise olukorra loomisega eluasemetoetuse seisukohast; peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda keeldus andmast kõigile parlamendi eelarvekontrollikomisjoni variraportööridele teavet üürileandja, korterit rentiva kontrollikoja liikme makstud üürisumma ja kontrollikoja palgatud allüürnike makstud üürisumma kohta;

| 33. | märgib murega, et kontrollikoja endise liikme Karel Pinxteni poolt toime pandud õigusnormide rikkumiste kogumaksumus, mis on kindlaks tehtud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) asjakohases aruandes, on 570 824 eurot; peab kahetsusväärseks, et pärast kontrollikoja õiguslikku analüüsi sai kontrollikoda nõuda Karel Pinxtenilt tagasi vaid 153 408 eurot, kuna puudub õiguslik alus tema palga sissenõudmiseks „põhjendamatute puudumiste“ eest; rõhutab, et nagu märkis Euroopa Kohus oma 30. septembri 2021. aasta otsuses (4), kahjustab selline käitumine, mida soodustas sisereeglite ebamäärasus ja tegid võimalikuks kehtestatud kontrollide puudused, kontrollikoja ja kogu liidu mainet; võtab teadmiseks selle juhtumi OLAFi uurimise ajal kehtestatud kontrollikoja järelmeetmed, mis hõlmavad puutumatuse äravõtmist ja ELi toimimise lepingu artikli 286 lõike 6 kohase menetluse edukat lõpetamist, ning selle tulemusel võetud meetmed; |
| --- | --- |

33.

märgib murega, et kontrollikoja endise liikme Karel Pinxteni poolt toime pandud õigusnormide rikkumiste kogumaksumus, mis on kindlaks tehtud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) asjakohases aruandes, on 570 824 eurot; peab kahetsusväärseks, et pärast kontrollikoja õiguslikku analüüsi sai kontrollikoda nõuda Karel Pinxtenilt tagasi vaid 153 408 eurot, kuna puudub õiguslik alus tema palga sissenõudmiseks „põhjendamatute puudumiste“ eest; rõhutab, et nagu märkis Euroopa Kohus oma 30. septembri 2021. aasta otsuses (4), kahjustab selline käitumine, mida soodustas sisereeglite ebamäärasus ja tegid võimalikuks kehtestatud kontrollide puudused, kontrollikoja ja kogu liidu mainet; võtab teadmiseks selle juhtumi OLAFi uurimise ajal kehtestatud kontrollikoja järelmeetmed, mis hõlmavad puutumatuse äravõtmist ja ELi toimimise lepingu artikli 286 lõike 6 kohase menetluse edukat lõpetamist, ning selle tulemusel võetud meetmed;

4

| 34. | on teadlik, et kontrollikoda ja selle siseaudiitor vaatasid Karel Pinxteniga seotud juhtumi järel läbi oma kontrollimenetlused aastatel 2016–2019 ning rohkem viiteid sarnastele juhtumitele ei leitud; märgib, et kontrollikoda on seisukohal, et ta on auditi käigus tuvastatud puudustega tegelenud; tunnistab, et eelarvevahendite käsutaja ülesannete delegeerimine finantsmääruse artikli 73 tähenduses vaid kontrollikoja peasekretärile, mitte enam igale kontrollikoja liikmele, on aidanud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimisele kaasa; märgib, et kontrollikoda peab praegust süsteemi täielikult toimivaks ja usaldusväärseks; |
| --- | --- |

34.

on teadlik, et kontrollikoda ja selle siseaudiitor vaatasid Karel Pinxteniga seotud juhtumi järel läbi oma kontrollimenetlused aastatel 2016–2019 ning rohkem viiteid sarnastele juhtumitele ei leitud; märgib, et kontrollikoda on seisukohal, et ta on auditi käigus tuvastatud puudustega tegelenud; tunnistab, et eelarvevahendite käsutaja ülesannete delegeerimine finantsmääruse artikli 73 tähenduses vaid kontrollikoja peasekretärile, mitte enam igale kontrollikoja liikmele, on aidanud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimisele kaasa; märgib, et kontrollikoda peab praegust süsteemi täielikult toimivaks ja usaldusväärseks;

| 35. | rõhutab kontrollikoja eetikaraamistiku 2019. aasta vastastikuse eksperdihinnangu tulemusi, milles märgitakse, et eetika peaks saama kontrollikoja strateegilistes dokumentides tähtsa koha, soovitatakse eetikareeglite suuremat järjepidevust ja selgust ning asjakohast koolitust, seda, et teadlikkuse suurendamise meetmeid tuleks tugevdada ja et kontrollikoja eetikakontrolli süsteemi tuleks veelgi täiustada; märgib, et vastastikuse eksperdihinnangu käigus jõuti järeldusele, et kontrollikoja eetikanormid on üldiselt kooskõlas Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni eetikakoodeksiga, kuid neid tuleb veelgi täiustada; rõhutab sellega seoses, et kõrgeimate kontrolliasutuste, nagu kontrollikoda, suhtes kehtivad kõrged ootused ja seetõttu peavad nad tegutsema eeskujulike organisatsioonidena ning äratama usaldust ja usaldusväärsust, mille saavutamiseks peab juhtkond oma tegevusega eeskuju näitama; märgib, et kontrollikoda vaatab praegu läbi oma eetikaraamistikku, sealhulgas välise teenuseosutaja hinnangut eetikaga seotud riskide kohta, mille käigus hinnatakse kontrollikoja eetikaraamistiku küpsusastet ja kontrollikoja eetikaga seotud riske; juhib tähelepanu sellele, et selle läbivaatamise järeldustega ajakohastatakse 2022. aasta alguses kontrollikoja eetilist raamistikku, ning palub kontrollikojal eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni põhjendamatu viivituseta kursis hoida; |
| --- | --- |

35.

rõhutab kontrollikoja eetikaraamistiku 2019. aasta vastastikuse eksperdihinnangu tulemusi, milles märgitakse, et eetika peaks saama kontrollikoja strateegilistes dokumentides tähtsa koha, soovitatakse eetikareeglite suuremat järjepidevust ja selgust ning asjakohast koolitust, seda, et teadlikkuse suurendamise meetmeid tuleks tugevdada ja et kontrollikoja eetikakontrolli süsteemi tuleks veelgi täiustada; märgib, et vastastikuse eksperdihinnangu käigus jõuti järeldusele, et kontrollikoja eetikanormid on üldiselt kooskõlas Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni eetikakoodeksiga, kuid neid tuleb veelgi täiustada; rõhutab sellega seoses, et kõrgeimate kontrolliasutuste, nagu kontrollikoda, suhtes kehtivad kõrged ootused ja seetõttu peavad nad tegutsema eeskujulike organisatsioonidena ning äratama usaldust ja usaldusväärsust, mille saavutamiseks peab juhtkond oma tegevusega eeskuju näitama; märgib, et kontrollikoda vaatab praegu läbi oma eetikaraamistikku, sealhulgas välise teenuseosutaja hinnangut eetikaga seotud riskide kohta, mille käigus hinnatakse kontrollikoja eetikaraamistiku küpsusastet ja kontrollikoja eetikaga seotud riske; juhib tähelepanu sellele, et selle läbivaatamise järeldustega ajakohastatakse 2022. aasta alguses kontrollikoja eetilist raamistikku, ning palub kontrollikojal eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni põhjendamatu viivituseta kursis hoida;

| 36. | väljendab heameelt selle üle, et 14. detsembril 2020 võeti vastu uus kontrollikoja liikmete ja endiste liikmete käitumisjuhend, (5) mis on oluliselt üksikasjalikum ja selgesõnalisem kui kontrollikoja liikmete 8. veebruari 2012. aasta käitumisjuhend; märgib, et parlamendiliikmed on nüüd kohustatud esitama iga-aastase huvide deklaratsiooni, kuid on mures kontrollikoja kontrollisuutlikkuse puudumise pärast, mis on oluline huvide konflikti vältimiseks, ning kutsub seetõttu kontrollikoda üles praegust süsteemi tugevdama; rõhutab kontrollikoja liikmete kohustust järgida eetilise käitumise kõrgeimaid standardeid ning järgitavaid eetilisi väärtusi ja põhimõtteid, nagu ausus, sõltumatus, objektiivsus, ametialane käitumine, väärikus, pühendumus ja lojaalsus; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt selle üle, et 14. detsembril 2020 võeti vastu uus kontrollikoja liikmete ja endiste liikmete käitumisjuhend, (5) mis on oluliselt üksikasjalikum ja selgesõnalisem kui kontrollikoja liikmete 8. veebruari 2012. aasta käitumisjuhend; märgib, et parlamendiliikmed on nüüd kohustatud esitama iga-aastase huvide deklaratsiooni, kuid on mures kontrollikoja kontrollisuutlikkuse puudumise pärast, mis on oluline huvide konflikti vältimiseks, ning kutsub seetõttu kontrollikoda üles praegust süsteemi tugevdama; rõhutab kontrollikoja liikmete kohustust järgida eetilise käitumise kõrgeimaid standardeid ning järgitavaid eetilisi väärtusi ja põhimõtteid, nagu ausus, sõltumatus, objektiivsus, ametialane käitumine, väärikus, pühendumus ja lojaalsus;

5

| 37. | peab tervitatavaks, et käitumisjuhendis on välja töötatud protseduurireeglid, mis käsitlevad kontrollikoja liikmete kohustusi seoses ametivälise tegevuse ja ametikohtadega peale ametiaja lõppemist; nõustub, et liikmed ei tohiks tegeleda ametivälise tegevusega, mis ei sobi kokku nende kohustustega; väljendab heameelt kontrollikoja kolledži poolt oma käitumisjuhendi artikli 12 lõikesse 2 tehtud muudatuse üle, mida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon julgustas ja millega välistatakse tasustamata kohustuste lubamine poliitilises valdkonnas; märgib, et selle muudatusega on kohtu käitumisjuhend nüüd viidud kooskõlla Euroopa Kohtu käitumisjuhendiga;; rõhutab, et sõltumatuse ja objektiivsuse väärtused on konkreetselt ja tõsiselt ohustatud hetkel, mil liige säilitab oma ametiaja jooksul mis tahes konkreetse suhte poliitilise erakonnaga, nagu Euroopa Kohus oma 30. septembri 2021. aasta otsuses selgelt välja ütles; |
| --- | --- |

37.

peab tervitatavaks, et käitumisjuhendis on välja töötatud protseduurireeglid, mis käsitlevad kontrollikoja liikmete kohustusi seoses ametivälise tegevuse ja ametikohtadega peale ametiaja lõppemist; nõustub, et liikmed ei tohiks tegeleda ametivälise tegevusega, mis ei sobi kokku nende kohustustega; väljendab heameelt kontrollikoja kolledži poolt oma käitumisjuhendi artikli 12 lõikesse 2 tehtud muudatuse üle, mida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon julgustas ja millega välistatakse tasustamata kohustuste lubamine poliitilises valdkonnas; märgib, et selle muudatusega on kohtu käitumisjuhend nüüd viidud kooskõlla Euroopa Kohtu käitumisjuhendiga;; rõhutab, et sõltumatuse ja objektiivsuse väärtused on konkreetselt ja tõsiselt ohustatud hetkel, mil liige säilitab oma ametiaja jooksul mis tahes konkreetse suhte poliitilise erakonnaga, nagu Euroopa Kohus oma 30. septembri 2021. aasta otsuses selgelt välja ütles;

| 38. | rõhutab, et kontrollikoja president peab olema eeskujuks mis tahes tegelike või tajutavate huvide konfliktide vältimisel, mis võiksid kahjustada kontrollikoja erapooletust, ning mõistab seetõttu hukka tema lähetused, millel olid selged poliitilised eesmärgid ja mis ei ole kooskõlas kontrollikojalt oodatavate eetiliste standardite ja põhimõtetega; tuletab sellega seoses meelde kontrollikoja käitumisjuhendi artikli 7 lõiget 2, milles on sätestatud, et kontrollikoja liikmed peavad arvestama oma kohustuste ja vastutuse tähtsust; olles eeskujuks, võtavad nad arvesse oma kohustuste avalikku iseloomu ning tegutsevad viisil, mis säilitab ja edendab üldsuse usaldust kontrollikoja vastu; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et kontrollikoja president peab olema eeskujuks mis tahes tegelike või tajutavate huvide konfliktide vältimisel, mis võiksid kahjustada kontrollikoja erapooletust, ning mõistab seetõttu hukka tema lähetused, millel olid selged poliitilised eesmärgid ja mis ei ole kooskõlas kontrollikojalt oodatavate eetiliste standardite ja põhimõtetega; tuletab sellega seoses meelde kontrollikoja käitumisjuhendi artikli 7 lõiget 2, milles on sätestatud, et kontrollikoja liikmed peavad arvestama oma kohustuste ja vastutuse tähtsust; olles eeskujuks, võtavad nad arvesse oma kohustuste avalikku iseloomu ning tegutsevad viisil, mis säilitab ja edendab üldsuse usaldust kontrollikoja vastu;

| 39. | rõhutab, et kontrollikoja eetikasuuniste artikli 6 lõikes 2 tunnistatakse, et lähedased suhted võivad raskendada võrdse kohtlemise põhimõtte järgimist, samas kui käitumisjuhendi artikli 3 lõige 5 keelab abikaasal, partneril ja otsestel pereliikmetel kuuluda asjaomase liikme kabinetti; on seisukohal, et lisaks isiklikule arusaamale on asjaolu, et kontrollikoja president jagab oma kabineti kahe täistööajaga ametnikuga korterit, ebatavaline ja mittetervitatav, sest see võib tekitada mulje võimalikust huvide konfliktist või võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisest, isegi kui kontrollikoja peasekretär on ametisse nimetaja ja liikmete kabinettide töötajate palgaastme määramine põhineb töökogemusel; on seisukohal, et kontrollikoja liikmetel ei tohiks lubada jagada oma elukohta oma kabinettide liikmetega; tunneb seetõttu heameelt kontrollikoja käitumisjuhendi hiljutise läbivaatamise üle, mida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon julgustas ja mille kohaselt tuleb kontrollikoja liikmete ja töötajate vahelistest lepingulistest suhetest teavitada eetikakomiteed ja sätestada, et liikmed ei sõlmi kontrollikoja töötajatega pikaajalisi rendi-, allrendi- ega laenulepinguid, mis suurendab läbipaistvuse ja vastutuse standardeid lisaks õiguslikele nõuetele; peab tervitatavaks kontrollikoja kavatsust täpsustada oma liikmete elukorralduse põhimõtteid; peab kahetsusväärseks, et asjaomaste töötajate õigust eraelu puutumatusele on nende nimede avaldamisega ajakirjanduses rikutud ning nad on pidanud seetõttu oma eraelus tagajärgi kannatama; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et kontrollikoja eetikasuuniste artikli 6 lõikes 2 tunnistatakse, et lähedased suhted võivad raskendada võrdse kohtlemise põhimõtte järgimist, samas kui käitumisjuhendi artikli 3 lõige 5 keelab abikaasal, partneril ja otsestel pereliikmetel kuuluda asjaomase liikme kabinetti; on seisukohal, et lisaks isiklikule arusaamale on asjaolu, et kontrollikoja president jagab oma kabineti kahe täistööajaga ametnikuga korterit, ebatavaline ja mittetervitatav, sest see võib tekitada mulje võimalikust huvide konfliktist või võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisest, isegi kui kontrollikoja peasekretär on ametisse nimetaja ja liikmete kabinettide töötajate palgaastme määramine põhineb töökogemusel; on seisukohal, et kontrollikoja liikmetel ei tohiks lubada jagada oma elukohta oma kabinettide liikmetega; tunneb seetõttu heameelt kontrollikoja käitumisjuhendi hiljutise läbivaatamise üle, mida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon julgustas ja mille kohaselt tuleb kontrollikoja liikmete ja töötajate vahelistest lepingulistest suhetest teavitada eetikakomiteed ja sätestada, et liikmed ei sõlmi kontrollikoja töötajatega pikaajalisi rendi-, allrendi- ega laenulepinguid, mis suurendab läbipaistvuse ja vastutuse standardeid lisaks õiguslikele nõuetele; peab tervitatavaks kontrollikoja kavatsust täpsustada oma liikmete elukorralduse põhimõtteid; peab kahetsusväärseks, et asjaomaste töötajate õigust eraelu puutumatusele on nende nimede avaldamisega ajakirjanduses rikutud ning nad on pidanud seetõttu oma eraelus tagajärgi kannatama;

| 40. | peab tervitatavaks asjaolu, et käitumisjuhend näeb ette ka organisatsioonilise raamistiku selle kohaldamiseks, nimelt eetikakomitee, mis kaalub kõiki eetikaküsimusi, mida ta peab käitumisjuhendis sätestatud standardite ja maine seisukohalt asjakohaseks; peab tervitatavaks asjaolu, et eetikakomiteed abistab kontrollikoja õigusteenistus, kuna see meede aitab vältida tema otsustega seotud õiguslikke riske; märgib, et kontrollikoja kehtiva kodukorra kohaselt nimetab eetikakomitee liikmed presidendi ettepaneku alusel ametisse kontrollikoda; tuletab meelde, nagu on märgitud kontrollikoja eriaruandes nr 13/2019 auditeeritud ELi institutsioonide eetikaraamistike kohta, et eetikakomiteede koosseis võib mõjutada tajutavat objektiivsust ja sõltumatust, ning nõuab seetõttu tungivalt, et kontrollikoda vaataks läbi eetikakomitee ametisse nimetamise ja koosseisu reeglid ning soovitab komisjoni sõltumatu eetikakomitee eeskujul, et eetikakomitee liikmed oleksid välised isikud, kes valitakse välja nende pädevuse, kogemuste, sõltumatuse ja ametialaste omaduste tõttu, lisaks sellele, et neid ei nimeta enam kontrollikoja presidendi ettepanekul; |
| --- | --- |

40.

peab tervitatavaks asjaolu, et käitumisjuhend näeb ette ka organisatsioonilise raamistiku selle kohaldamiseks, nimelt eetikakomitee, mis kaalub kõiki eetikaküsimusi, mida ta peab käitumisjuhendis sätestatud standardite ja maine seisukohalt asjakohaseks; peab tervitatavaks asjaolu, et eetikakomiteed abistab kontrollikoja õigusteenistus, kuna see meede aitab vältida tema otsustega seotud õiguslikke riske; märgib, et kontrollikoja kehtiva kodukorra kohaselt nimetab eetikakomitee liikmed presidendi ettepaneku alusel ametisse kontrollikoda; tuletab meelde, nagu on märgitud kontrollikoja eriaruandes nr 13/2019 auditeeritud ELi institutsioonide eetikaraamistike kohta, et eetikakomiteede koosseis võib mõjutada tajutavat objektiivsust ja sõltumatust, ning nõuab seetõttu tungivalt, et kontrollikoda vaataks läbi eetikakomitee ametisse nimetamise ja koosseisu reeglid ning soovitab komisjoni sõltumatu eetikakomitee eeskujul, et eetikakomitee liikmed oleksid välised isikud, kes valitakse välja nende pädevuse, kogemuste, sõltumatuse ja ametialaste omaduste tõttu, lisaks sellele, et neid ei nimeta enam kontrollikoja presidendi ettepanekul;

| 41. | märgib, et kontrollikoda avaldab oma liikmete lähetused oma veebisaidi läbipaistvusportaalis, kuid ainult jooksva aasta kohta; palub kontrollikojal avaldada ja alaliselt säilitada teavet kõigi parlamendiliikmete lähetuste kohta kogu nende ametiaja jooksul, sealhulgas (kuid mitte ainult) külastatud isiku sihtkoht, nimi ja ametikoht, lähetuse eesmärk ja kulud; julgustab kontrollikoda uurima võimalust liituda teenustaseme kokkuleppe alusel liidu läbipaistvusregistriga; ergutab kontrollikoda avaldama oma liikmete avalike ja ametialaste kohustuste tegevuskavad; |
| --- | --- |

41.

märgib, et kontrollikoda avaldab oma liikmete lähetused oma veebisaidi läbipaistvusportaalis, kuid ainult jooksva aasta kohta; palub kontrollikojal avaldada ja alaliselt säilitada teavet kõigi parlamendiliikmete lähetuste kohta kogu nende ametiaja jooksul, sealhulgas (kuid mitte ainult) külastatud isiku sihtkoht, nimi ja ametikoht, lähetuse eesmärk ja kulud; julgustab kontrollikoda uurima võimalust liituda teenustaseme kokkuleppe alusel liidu läbipaistvusregistriga; ergutab kontrollikoda avaldama oma liikmete avalike ja ametialaste kohustuste tegevuskavad;

| 42. | märgib, et 2020. aastal algatatud ühe OLAFi juhtumi ja ühe Euroopa Ombudsmanile laekunud kaebuse jätsid asjaomased asutused mõlemad rahuldamata; märgib, et 2020. aastal ei olnud ühtegi rikkumisest teatamise juhtumit; |
| --- | --- |

42.

märgib, et 2020. aastal algatatud ühe OLAFi juhtumi ja ühe Euroopa Ombudsmanile laekunud kaebuse jätsid asjaomased asutused mõlemad rahuldamata; märgib, et 2020. aastal ei olnud ühtegi rikkumisest teatamise juhtumit;

| 43. | kutsub kontrollikoda üles selgitama oma eetikanõunike rolli, kuna nende tegevuse kohta ei ole aruandeid; usub, et võttes arvesse 2019. aasta vastastikuse eksperdihinnangu järeldusi, oleks kasulik pidada arvestust käsitletud küsimuste arvu ja liigi ning jagatud nõuannete kohta; märgib, et eetikanõunikud peavad nüüd kooskõlas konfidentsiaalsusreeglitega igal aastal andma kontrollikoja peasekretärile oma tegevusest aru; |
| --- | --- |

43.

kutsub kontrollikoda üles selgitama oma eetikanõunike rolli, kuna nende tegevuse kohta ei ole aruandeid; usub, et võttes arvesse 2019. aasta vastastikuse eksperdihinnangu järeldusi, oleks kasulik pidada arvestust käsitletud küsimuste arvu ja liigi ning jagatud nõuannete kohta; märgib, et eetikanõunikud peavad nüüd kooskõlas konfidentsiaalsusreeglitega igal aastal andma kontrollikoja peasekretärile oma tegevusest aru;

Inimressursid, võrdõiguslikkus, töötajate heaolu

Inimressursid, võrdõiguslikkus, töötajate heaolu

| 44. | märgib, et 2020. aasta lõpus töötas kontrollikojas kokku 925 töötajat, kelle hulgas oli 669 ametnikku, 158 ajutist töötajat, 83 lepingulist töötajat ja 15 lähetatud riiklikku eksperti; märgib, et 2020. aastal oli keskmine tööhõive määr 97,2 %; hindab 2020. aastal värbamismeetmete jätkunud head taset, mil tööle võeti 62 uut töötajat, kelle hulgas oli 18 ametnikku, 21 ajutist töötajat, 20 lepingulist töötajat ja kolm lähetatud riiklikku eksperti (võrreldes 77 töötajaga 2019. aastal); |
| --- | --- |

44.

märgib, et 2020. aasta lõpus töötas kontrollikojas kokku 925 töötajat, kelle hulgas oli 669 ametnikku, 158 ajutist töötajat, 83 lepingulist töötajat ja 15 lähetatud riiklikku eksperti; märgib, et 2020. aastal oli keskmine tööhõive määr 97,2 %; hindab 2020. aastal värbamismeetmete jätkunud head taset, mil tööle võeti 62 uut töötajat, kelle hulgas oli 18 ametnikku, 21 ajutist töötajat, 20 lepingulist töötajat ja kolm lähetatud riiklikku eksperti (võrreldes 77 töötajaga 2019. aastal);

| 45. | kordab raskusi, millega Luksemburgis asuvad liidu institutsioonid on kokku puutunud seoses töötajate värbamisega oma vajadustest lähtuvalt; juhib tähelepanu Luksemburgi palkade indekseerimisele kui ühele peamisele tegurile; julgustab asjaomaste institutsioonide kooskõlastatud ja ühtset lähenemist komisjoni suhtes; |
| --- | --- |

45.

kordab raskusi, millega Luksemburgis asuvad liidu institutsioonid on kokku puutunud seoses töötajate värbamisega oma vajadustest lähtuvalt; juhib tähelepanu Luksemburgi palkade indekseerimisele kui ühele peamisele tegurile; julgustab asjaomaste institutsioonide kooskõlastatud ja ühtset lähenemist komisjoni suhtes;

| 46. | peab tervitatavaks asjaolu, et 2020. aastal töötas kontrollikoja jaoks pea võrdne osa naisi ja mehi: 910 töötajast olid 475 naised ja 435 mehed; märgib, et naised moodustasid 51,63 % kogu töötajaskonnast, sealhulgas kontrollikoja liikmed ja lähetatud riiklikud eksperdid; märgib, et juhtkonnas on naiste osakaal suurenenud: 2020. aastal oli see 34,82 % võrreldes 30,43 %ga 2019. aastal; märgib, et umbes kolmandik vastutavatest juhtidest (17 inimest 47-st) ja direktoritest (kolm inimest kümnest) on naised; |
| --- | --- |

46.

peab tervitatavaks asjaolu, et 2020. aastal töötas kontrollikoja jaoks pea võrdne osa naisi ja mehi: 910 töötajast olid 475 naised ja 435 mehed; märgib, et naised moodustasid 51,63 % kogu töötajaskonnast, sealhulgas kontrollikoja liikmed ja lähetatud riiklikud eksperdid; märgib, et juhtkonnas on naiste osakaal suurenenud: 2020. aastal oli see 34,82 % võrreldes 30,43 %ga 2019. aastal; märgib, et umbes kolmandik vastutavatest juhtidest (17 inimest 47-st) ja direktoritest (kolm inimest kümnest) on naised;

| 47. | peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal oli kontrollikojas ainult kaheksa naisliiget ja 18 meessoost liiget, kuigi kiidab heaks, et naiste osakaal kasvas 25,93 %-lt 2019. aastal 30,77 %-le 2020. aastal; peab siiski vastuvõetamatuks, et alates kontrollikoja asutamisest 1977. aastal on selle 112 liikmest ainult 16 olnud naised (85,7 % mehi ja 14,3 % naisi); tuletab meelde, et kontrollikoja liikmed nimetab nõukogu, olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga, ning mõistab, et kontrollikoja liikmete ametisse nimetamise menetlus on keerukas raamistik ja kujutab endast soolise tasakaalu saavutamisel väljakutset, kuna liikmesriikide kandidaatide nimetamine on üksnes asjaomase liikmesriigi pädevuses ja korraga saab nimetada ainult ühe kandidaadi; märgib, et kontrollikoja liikmete nimekirja võtab ELi toimimise lepingu artikli 286 lõike 2 kohaselt vastu nõukogu liikmesriikide ettepanekute põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist; kutsub siiski kontrollikoda üles analüüsima oma üldist koosseisu, et õigeaegselt teavitada nõukogu ja asjaomaseid liikmesriike, et ametisse nimetamise otsustes võetaks eriti arvesse soolist tasakaalu; |
| --- | --- |

47.

peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal oli kontrollikojas ainult kaheksa naisliiget ja 18 meessoost liiget, kuigi kiidab heaks, et naiste osakaal kasvas 25,93 %-lt 2019. aastal 30,77 %-le 2020. aastal; peab siiski vastuvõetamatuks, et alates kontrollikoja asutamisest 1977. aastal on selle 112 liikmest ainult 16 olnud naised (85,7 % mehi ja 14,3 % naisi); tuletab meelde, et kontrollikoja liikmed nimetab nõukogu, olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga, ning mõistab, et kontrollikoja liikmete ametisse nimetamise menetlus on keerukas raamistik ja kujutab endast soolise tasakaalu saavutamisel väljakutset, kuna liikmesriikide kandidaatide nimetamine on üksnes asjaomase liikmesriigi pädevuses ja korraga saab nimetada ainult ühe kandidaadi; märgib, et kontrollikoja liikmete nimekirja võtab ELi toimimise lepingu artikli 286 lõike 2 kohaselt vastu nõukogu liikmesriikide ettepanekute põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist; kutsub siiski kontrollikoda üles analüüsima oma üldist koosseisu, et õigeaegselt teavitada nõukogu ja asjaomaseid liikmesriike, et ametisse nimetamise otsustes võetaks eriti arvesse soolist tasakaalu;

| 48. | rõhutab, et ELi toimimise lepingu artikli 286 kohaselt valitakse kontrollikoja liikmed isikute hulgast, kes oma riigis kuuluvad või on kuulunud organisatsioonivälistesse auditeerimisasutustesse või kes on selle ametikoha jaoks eriti kvalifitseeritud ja kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust; peab kahetsusväärseks, et kuigi parlament on andnud negatiivse arvamuse, on nõukogu korduvalt kontrollikoja liikmete nimetamisega jätkanud; on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 286 lõikes 2 sätestatud kontrollikoja liikmete ametisse nimetamise menetlust tuleks reformida ja ühtlustada Euroopa Kohtu kohtunike ametisse nimetamise menetlusega, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 255, kus komitee esitab arvamuse kandidaatide sobivuse kohta; rõhutab, et Euroopa Parlamendil peaks olema kontrollikoja kandidaatide sobivuse hindamisel siduv roll; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2014. aasta resolutsioonis kontrollikoja tulevase rolli kohta esitatakse üksikasjalik analüüs ja väärtuslikud soovitused kontrollikoja liikmete ametisse nimetamise menetluse vajalikuks läbivaatamiseks, mis hõlmab aluslepingu läbivaatamist; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et ELi toimimise lepingu artikli 286 kohaselt valitakse kontrollikoja liikmed isikute hulgast, kes oma riigis kuuluvad või on kuulunud organisatsioonivälistesse auditeerimisasutustesse või kes on selle ametikoha jaoks eriti kvalifitseeritud ja kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust; peab kahetsusväärseks, et kuigi parlament on andnud negatiivse arvamuse, on nõukogu korduvalt kontrollikoja liikmete nimetamisega jätkanud; on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 286 lõikes 2 sätestatud kontrollikoja liikmete ametisse nimetamise menetlust tuleks reformida ja ühtlustada Euroopa Kohtu kohtunike ametisse nimetamise menetlusega, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 255, kus komitee esitab arvamuse kandidaatide sobivuse kohta; rõhutab, et Euroopa Parlamendil peaks olema kontrollikoja kandidaatide sobivuse hindamisel siduv roll; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2014. aasta resolutsioonis kontrollikoja tulevase rolli kohta esitatakse üksikasjalik analüüs ja väärtuslikud soovitused kontrollikoja liikmete ametisse nimetamise menetluse vajalikuks läbivaatamiseks, mis hõlmab aluslepingu läbivaatamist;

| 49. | märgib, et kontrollikoda järgib ka geograafilist tasakaalu, et kõik liikmesriigid oleksid personalis esindatud ning et juhtivatel ametikohtadel oleks esindatud 21 liikmesriiki; rõhutab sellega seoses, et kontrollikoda on liitunud EPSO loodud mitmekesisuse ja kaasamise töörühmaga, mis on esitanud konkreetseid meetmeid Luksemburgi kui töökoha atraktiivsuse suurendamiseks, sealhulgas programm abikaasadele töökoha leidmiseks, eluasemetoetus, ühine teavitamisstrateegia ja koostöö Euroopa ülikoolidega; |
| --- | --- |

49.

märgib, et kontrollikoda järgib ka geograafilist tasakaalu, et kõik liikmesriigid oleksid personalis esindatud ning et juhtivatel ametikohtadel oleks esindatud 21 liikmesriiki; rõhutab sellega seoses, et kontrollikoda on liitunud EPSO loodud mitmekesisuse ja kaasamise töörühmaga, mis on esitanud konkreetseid meetmeid Luksemburgi kui töökoha atraktiivsuse suurendamiseks, sealhulgas programm abikaasadele töökoha leidmiseks, eluasemetoetus, ühine teavitamisstrateegia ja koostöö Euroopa ülikoolidega;

| 50. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal viidi läbi lai ja mitmekesine valik tegevusi võrdsete võimaluste edendamiseks, nimelt personaliuuring ja viis osalusseminari kontrollikoja võrdsete võimaluste poliitika ja tulemuslikkuse kohta, ning et kasutati võrdsete võimaluste statistilist analüüsi, et uurida, kuidas töötingimused mõjutavad personali erinevaid gruppe, teavitamise ja teadlikkuse suurendamise meetmed, juhtide kohustuslik koolitus mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta, koolitus teadvustamata eelarvamuste kohta valikukomisjoni liikmetele, vabade ametikohtade teadete läbivaatamine ja iga-aastase edutamise järelanalüüs, et tagada, et ei esineks eelarvamusi seoses rasedus- või lapsehoolduspuhkusega; peab tervitatavaks 2020. aastal võrdsete võimaluste edendamiseks suunatud tegevuste positiivset mõju, näiteks seoses edutamisega: 50 % edutamiskõlblikest naistest ja 46 % edutamiskõlblikest meestest on edutatud ning 51 % edutatud naistest ja 45 % edutatud meestest võtavad lapsehoolduspuhkust; on teadlik kontrollikoja mitmekesisuse ja kaasamise poliitikast ja tegevuskavast aastateks 2021–2025; |
| --- | --- |

50.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal viidi läbi lai ja mitmekesine valik tegevusi võrdsete võimaluste edendamiseks, nimelt personaliuuring ja viis osalusseminari kontrollikoja võrdsete võimaluste poliitika ja tulemuslikkuse kohta, ning et kasutati võrdsete võimaluste statistilist analüüsi, et uurida, kuidas töötingimused mõjutavad personali erinevaid gruppe, teavitamise ja teadlikkuse suurendamise meetmed, juhtide kohustuslik koolitus mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta, koolitus teadvustamata eelarvamuste kohta valikukomisjoni liikmetele, vabade ametikohtade teadete läbivaatamine ja iga-aastase edutamise järelanalüüs, et tagada, et ei esineks eelarvamusi seoses rasedus- või lapsehoolduspuhkusega; peab tervitatavaks 2020. aastal võrdsete võimaluste edendamiseks suunatud tegevuste positiivset mõju, näiteks seoses edutamisega: 50 % edutamiskõlblikest naistest ja 46 % edutamiskõlblikest meestest on edutatud ning 51 % edutatud naistest ja 45 % edutatud meestest võtavad lapsehoolduspuhkust; on teadlik kontrollikoja mitmekesisuse ja kaasamise poliitikast ja tegevuskavast aastateks 2021–2025;

| 51. | märgib, et kontrollikoda pakub töö- ja eraelu tasakaalu hõlbustamiseks mitmesuguseid paindlikke töökorraldusi, sealhulgas eelkõige kuni 12-aastaste lastega vanematele vanemapuhkust, erinevat liiki eripuhkust ja rinnaga toitmise korda; märgib samuti, et põhitundide arv, mille jooksul peavad kõik töötajad olema kättesaadavad, on piiratud, ning võimalust jaotada tööpäeva jooksul mitte põhitundide hulka kuuluvad tunnid töötaja äranägemisel töö- ja eraeluliste vajaduste katmiseks; kinnitab, et 2020. aasta paindlikust töökorraldusest teavitati pidevalt kõiki töötajaid ja seda ajakohastati ; märgib, et mõne töökorralduse puhul puudub jätkuvalt tasakaal, kuna 83 % osalist tööaega taotlenud töötajatest olid naised; usub, et on vaja teha tõhusamat teavitamistööd nende korralduste elujõulisusest ja kasulikkusest ning sellest, et olemasolevate töökorralduste kasutamine ei kahjusta mingil viisil asjaomaste töötajate karjääriredelit; |
| --- | --- |

51.

märgib, et kontrollikoda pakub töö- ja eraelu tasakaalu hõlbustamiseks mitmesuguseid paindlikke töökorraldusi, sealhulgas eelkõige kuni 12-aastaste lastega vanematele vanemapuhkust, erinevat liiki eripuhkust ja rinnaga toitmise korda; märgib samuti, et põhitundide arv, mille jooksul peavad kõik töötajad olema kättesaadavad, on piiratud, ning võimalust jaotada tööpäeva jooksul mitte põhitundide hulka kuuluvad tunnid töötaja äranägemisel töö- ja eraeluliste vajaduste katmiseks; kinnitab, et 2020. aasta paindlikust töökorraldusest teavitati pidevalt kõiki töötajaid ja seda ajakohastati ; märgib, et mõne töökorralduse puhul puudub jätkuvalt tasakaal, kuna 83 % osalist tööaega taotlenud töötajatest olid naised; usub, et on vaja teha tõhusamat teavitamistööd nende korralduste elujõulisusest ja kasulikkusest ning sellest, et olemasolevate töökorralduste kasutamine ei kahjusta mingil viisil asjaomaste töötajate karjääriredelit;

| 52. | märgib, et kaugtöö oli 2020. aastal vaikimisi töökorraldus; peab tervitatavaks, et selle alusel nähti ette võimalus teha kaugtööd väljaspool töökohta, kuid mitte rohkem kui viis päeva kuus, ning et lisaks anti erandkorras luba täistööajaga kaugtöö tegemiseks väljaspool töökohta konkreetsete perekondlike ja tervislike asjaolude alusel ning et töötajatele on praegu endiselt lubatud maksimaalselt 30 päeva aastas kaugtööd teha väljaspool töökohta (maksimaalselt kümme järjestikust päeva); peab tervitatavaks 2020. aastal erimeetmete võtmist, et aidata töötajatel toime tulla COVID-19 pandeemiast põhjustatud ebahariliku olukorraga, nimelt kuni kaks tundi päevas lastehoiu korraldamiseks (mida kasutas 284 audiitorit, kellest 160 olid mehed) ja pikendatud rasedus- ja sünnituspuhkus emadele, kes olid täieliku liikumispiirangu perioodi jooksul tagasi tööle suundumas; |
| --- | --- |

52.

märgib, et kaugtöö oli 2020. aastal vaikimisi töökorraldus; peab tervitatavaks, et selle alusel nähti ette võimalus teha kaugtööd väljaspool töökohta, kuid mitte rohkem kui viis päeva kuus, ning et lisaks anti erandkorras luba täistööajaga kaugtöö tegemiseks väljaspool töökohta konkreetsete perekondlike ja tervislike asjaolude alusel ning et töötajatele on praegu endiselt lubatud maksimaalselt 30 päeva aastas kaugtööd teha väljaspool töökohta (maksimaalselt kümme järjestikust päeva); peab tervitatavaks 2020. aastal erimeetmete võtmist, et aidata töötajatel toime tulla COVID-19 pandeemiast põhjustatud ebahariliku olukorraga, nimelt kuni kaks tundi päevas lastehoiu korraldamiseks (mida kasutas 284 audiitorit, kellest 160 olid mehed) ja pikendatud rasedus- ja sünnituspuhkus emadele, kes olid täieliku liikumispiirangu perioodi jooksul tagasi tööle suundumas;

| 53. | märgib, et 2020. aastal teatati kolmest vaimse läbipõlemise juhtumist; toetab meetmeid, mis on võetud selleks, et hõlbustada juurdepääsu psühholoogilisele nõustamisele seda vajavatele töötajatele; märgib lisaks, et kontrollikoda pööras tähelepanu kommunikatsioonikampaaniatele, mis käsitlevad õigust mitte olla kättesaadav, sealhulgas kohustuslikele koolitustele ning meelekindlust, stressi vähendamist ja vastupanuvõime suurendamist käsitlevatele seminaridele; soovitab kontrollikojal siiski minna eneseteadlikkuse suurendamise meetmetest kaugemale ja rakendada konkreetsete meetmete kaudu töötajate õigust mitte olla kättesaadav; peab tervitatavaks heaolu meeskonna loomist ja uuringute käivitamist, et jälgida kontrollikoja töötajate rahulolu; |
| --- | --- |

53.

märgib, et 2020. aastal teatati kolmest vaimse läbipõlemise juhtumist; toetab meetmeid, mis on võetud selleks, et hõlbustada juurdepääsu psühholoogilisele nõustamisele seda vajavatele töötajatele; märgib lisaks, et kontrollikoda pööras tähelepanu kommunikatsioonikampaaniatele, mis käsitlevad õigust mitte olla kättesaadav, sealhulgas kohustuslikele koolitustele ning meelekindlust, stressi vähendamist ja vastupanuvõime suurendamist käsitlevatele seminaridele; soovitab kontrollikojal siiski minna eneseteadlikkuse suurendamise meetmetest kaugemale ja rakendada konkreetsete meetmete kaudu töötajate õigust mitte olla kättesaadav; peab tervitatavaks heaolu meeskonna loomist ja uuringute käivitamist, et jälgida kontrollikoja töötajate rahulolu;

| 54. | märgib, et teatatud on kahest väidetava psühholoogilise ahistamise juhtumist, kuid haldusuurimiste käigus psühholoogilist ahistamist ei tuvastatud; märgib seega, et 2020. aastal ei teatanud kontrollikoda ühestki kinnitatud psühholoogilise või seksuaalse ahistamise juhtumist; hindab kõrgelt, et kontrollikoda on rahuldava töökeskkonna säilitamise poliitika raames tugevdanud võrgustiku kontaktisikute arvu; toetab juhtide kohustuslikku koolitust töötajate kaitsmise kohta ahistamise ja ebasobiva käitumise eest, konfliktide lahendamise seminari, milles keskendutakse küberkommunikatsioonile, ning asjaolu, et uutele töötajatele mõeldud sissejuhatavad koolitused sisaldavad võrdsete võimaluste ja ahistamisvastase võitluse sisepoliitikat käsitlevaid mooduleid; |
| --- | --- |

54.

märgib, et teatatud on kahest väidetava psühholoogilise ahistamise juhtumist, kuid haldusuurimiste käigus psühholoogilist ahistamist ei tuvastatud; märgib seega, et 2020. aastal ei teatanud kontrollikoda ühestki kinnitatud psühholoogilise või seksuaalse ahistamise juhtumist; hindab kõrgelt, et kontrollikoda on rahuldava töökeskkonna säilitamise poliitika raames tugevdanud võrgustiku kontaktisikute arvu; toetab juhtide kohustuslikku koolitust töötajate kaitsmise kohta ahistamise ja ebasobiva käitumise eest, konfliktide lahendamise seminari, milles keskendutakse küberkommunikatsioonile, ning asjaolu, et uutele töötajatele mõeldud sissejuhatavad koolitused sisaldavad võrdsete võimaluste ja ahistamisvastase võitluse sisepoliitikat käsitlevaid mooduleid;

| 55. | peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda otsustas jätta uurimata väited seksuaalse ahistamise kohta, mille on väidetavalt toime pannud kõrgemad ametnikud, tuginedes asjaolule, et need avaldati kontrollikoja intranetis ja neist ei teatatud ametlike kanalite kaudu; kutsub kontrollikoda üles jätkama tööd ahistamiskaebustest teatamise vahendi ja sisemise eetikaraamistiku parandamiseks; |
| --- | --- |

55.

peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda otsustas jätta uurimata väited seksuaalse ahistamise kohta, mille on väidetavalt toime pannud kõrgemad ametnikud, tuginedes asjaolule, et need avaldati kontrollikoja intranetis ja neist ei teatatud ametlike kanalite kaudu; kutsub kontrollikoda üles jätkama tööd ahistamiskaebustest teatamise vahendi ja sisemise eetikaraamistiku parandamiseks;

| 56. | märgib, et kontrollikoda võttis 2020. aastal vastu 44 praktikanti (võrreldes 55 praktikandiga 2019. aastal, kusjuures vähenemist selgitab maikuu istungi ärajäämine COVID-19 pandeemia tõttu); märgib, et 44-st praktikandist 42-le maksti tasu, ja kutsub kontrollikoda üles tagama, et kõik tema praktikandid saaksid tulevikus korralikku tasu; |
| --- | --- |

56.

märgib, et kontrollikoda võttis 2020. aastal vastu 44 praktikanti (võrreldes 55 praktikandiga 2019. aastal, kusjuures vähenemist selgitab maikuu istungi ärajäämine COVID-19 pandeemia tõttu); märgib, et 44-st praktikandist 42-le maksti tasu, ja kutsub kontrollikoda üles tagama, et kõik tema praktikandid saaksid tulevikus korralikku tasu;

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

| 57. | märgib, et 2020. aastal oli IT-eelarve kokku 10 093 000 eurot, mis on 25 % rohkem kui 2019. aastal, mil IT-eelarve oli 8 085 000 eurot; märgib, et kõige olulisem projekt, mis moodustas peaaegu 50 % eelarve tõusust ja mida rahastati läbi spetsiaalsete maksete, oli kogu IT-salvestusruumi taristu väljavahetamine; märgib, et kontrollikoda on investeerinud 358 000 eurot lõppkasutajate IT-seadmetesse (sülearvutid, kuvarid, iPadid, mobiiltelefonid ja krüpteeritud mälupulgad), mis tähendab 185 % kasvu võrreldes 2019. aastaga; märgib, et IT-teenustele, peamiselt rakenduste hooldusele, IT-operatsioonidele ja teiste institutsioonide pakutavatele teenustele kulutati 6 390 000 eurot; märgib, et 2020. aastal viidi läbi mitu uut IT-projekti, mille investeeringud olid 1 603 000 eurot (23 % rohkem kui 2019. aastal); |
| --- | --- |

57.

märgib, et 2020. aastal oli IT-eelarve kokku 10 093 000 eurot, mis on 25 % rohkem kui 2019. aastal, mil IT-eelarve oli 8 085 000 eurot; märgib, et kõige olulisem projekt, mis moodustas peaaegu 50 % eelarve tõusust ja mida rahastati läbi spetsiaalsete maksete, oli kogu IT-salvestusruumi taristu väljavahetamine; märgib, et kontrollikoda on investeerinud 358 000 eurot lõppkasutajate IT-seadmetesse (sülearvutid, kuvarid, iPadid, mobiiltelefonid ja krüpteeritud mälupulgad), mis tähendab 185 % kasvu võrreldes 2019. aastaga; märgib, et IT-teenustele, peamiselt rakenduste hooldusele, IT-operatsioonidele ja teiste institutsioonide pakutavatele teenustele kulutati 6 390 000 eurot; märgib, et 2020. aastal viidi läbi mitu uut IT-projekti, mille investeeringud olid 1 603 000 eurot (23 % rohkem kui 2019. aastal);

| 58. | täheldab huviga, et pärast COVID-19 pandeemia puhkemist tuli auditi töö selle kogu olelustsükli kestel läbi viia digitaalselt, sealhulgas tõendite kogumine, vastulausemenetlused ja intervjuud, mis toimusid vajaduse korral videokõne kaudu koos suulise tõlkega, ilma et see oleks mõjutanud protsessi tulemust; peab tervitatavaks 2020. aastal interdistsiplinaarse innovatsioonilabori ECALab meeskonna poolt tehtud tööd, mille eesmärk on uurida selliseid tehnoloogiaid nagu andmekaeve, tehisintellekt ja avatud andmetöötlus, et arendada edasi auditiprotsessi digitaliseerimist; on teadlik, et 2020. aastal jätkas kontrollikoda oma auditite digiteerimise projekti („ECA audit goes digital“) rakendamist, mis on valdkondadevaheline projekt, mille eesmärk on rakendada liidu ametite finantsauditi suhtes digitaalseid audititehnikaid; |
| --- | --- |

58.

täheldab huviga, et pärast COVID-19 pandeemia puhkemist tuli auditi töö selle kogu olelustsükli kestel läbi viia digitaalselt, sealhulgas tõendite kogumine, vastulausemenetlused ja intervjuud, mis toimusid vajaduse korral videokõne kaudu koos suulise tõlkega, ilma et see oleks mõjutanud protsessi tulemust; peab tervitatavaks 2020. aastal interdistsiplinaarse innovatsioonilabori ECALab meeskonna poolt tehtud tööd, mille eesmärk on uurida selliseid tehnoloogiaid nagu andmekaeve, tehisintellekt ja avatud andmetöötlus, et arendada edasi auditiprotsessi digitaliseerimist; on teadlik, et 2020. aastal jätkas kontrollikoda oma auditite digiteerimise projekti („ECA audit goes digital“) rakendamist, mis on valdkondadevaheline projekt, mille eesmärk on rakendada liidu ametite finantsauditi suhtes digitaalseid audititehnikaid;

| 59. | märgib, et hääletusmenetlus (sealhulgas salajane hääletus), värbamisprotsessid ning kaupade ja teenuste hanked toimusid digitaalselt; mõistab, et teabe salastamise poliitika vastuvõtmine, millele järgnevad Euroopa Liidu salastatud teabega seotud rakendussuunised ja konkreetne otsus, ning tundlike dokumentide käsitlemise digitaalse vahendi loomine aitasid üleminekul täielikule digitaliseerimisele kaasa; märgib, et kontrollikoda võttis kasutusele uue turvaseire- ja ohujahtimissüsteemi, digitaalsed sertifikaadid avaliku sertifitseerimisasutuse poolt e-posti krüpteerimiseks, et hõlbustada tundlike failide vahetamist väliste üksustega, ning ettevõtte mobiilseadmete ohukaitsetarkvara; |
| --- | --- |

59.

märgib, et hääletusmenetlus (sealhulgas salajane hääletus), värbamisprotsessid ning kaupade ja teenuste hanked toimusid digitaalselt; mõistab, et teabe salastamise poliitika vastuvõtmine, millele järgnevad Euroopa Liidu salastatud teabega seotud rakendussuunised ja konkreetne otsus, ning tundlike dokumentide käsitlemise digitaalse vahendi loomine aitasid üleminekul täielikule digitaliseerimisele kaasa; märgib, et kontrollikoda võttis kasutusele uue turvaseire- ja ohujahtimissüsteemi, digitaalsed sertifikaadid avaliku sertifitseerimisasutuse poolt e-posti krüpteerimiseks, et hõlbustada tundlike failide vahetamist väliste üksustega, ning ettevõtte mobiilseadmete ohukaitsetarkvara;

| 60. | märgib, et üldiselt on kehtestatud küberturvalisust (mis hõlmab ajavahemikku 2018–2021) testitud ja see toimib tõhusalt, olles blokeerinud 2020. aastal interneti filtreerimisega üle 70 000 veebiohu; märgib, et kontrollikoda viis läbi ka mitmeid teadlikkuse suurendamise algatusi, et edendada kaugtöö puhul häid tavasid; peab tervitatavaks asjaolu, et 2020. aasta jooksul ei toimunud ühtegi tõsist turvaintsidenti; on teadlik, et kontrollikoda koostab uut küberturvalisuse kava (mis hõlmab ajavahemikku 2022–2024), milles nähakse ette järkjärguline üleminek null-usalduse arhitektuuri (Zero Trust Architecture) suunas; |
| --- | --- |

60.

märgib, et üldiselt on kehtestatud küberturvalisust (mis hõlmab ajavahemikku 2018–2021) testitud ja see toimib tõhusalt, olles blokeerinud 2020. aastal interneti filtreerimisega üle 70 000 veebiohu; märgib, et kontrollikoda viis läbi ka mitmeid teadlikkuse suurendamise algatusi, et edendada kaugtöö puhul häid tavasid; peab tervitatavaks asjaolu, et 2020. aasta jooksul ei toimunud ühtegi tõsist turvaintsidenti; on teadlik, et kontrollikoda koostab uut küberturvalisuse kava (mis hõlmab ajavahemikku 2022–2024), milles nähakse ette järkjärguline üleminek null-usalduse arhitektuuri (Zero Trust Architecture) suunas;

| 61. | märgib, et töötajatele edastati kaks korda kuus ilmuva uudiskirja kaudu suunised ja ajakohastatud andmed andmekaitse teemadel; tunneb heameelt, et kontrollikoda tunnistati pärast Euroopa Andmekaitseinspektori poolset kontrollikoja andmekaitseametniku registri inspektsiooni täielikult nõuetele vastavaks; |
| --- | --- |

61.

märgib, et töötajatele edastati kaks korda kuus ilmuva uudiskirja kaudu suunised ja ajakohastatud andmed andmekaitse teemadel; tunneb heameelt, et kontrollikoda tunnistati pärast Euroopa Andmekaitseinspektori poolset kontrollikoja andmekaitseametniku registri inspektsiooni täielikult nõuetele vastavaks;

Hooned ja julgeolek

Hooned ja julgeolek

| 62. | märgib, et 2020. aastal kiitis kontrollikoda tööruumide suhtes heaks püsivad muudatused, et parandada energiatõhusust, integreerida kaasaegsed ruumimudelid, suurendada füüsilist julgeolekut ja võtta arvesse uut hübriidset tööviisi (kaugtöö ja kohapealne töö); |
| --- | --- |

62.

märgib, et 2020. aastal kiitis kontrollikoda tööruumide suhtes heaks püsivad muudatused, et parandada energiatõhusust, integreerida kaasaegsed ruumimudelid, suurendada füüsilist julgeolekut ja võtta arvesse uut hübriidset tööviisi (kaugtöö ja kohapealne töö);

| 63. | kutsub kontrollikoda üles renoveerimisprojektide rakendamisel konsulteerima töötajate esindajatega protsessi igas etapis, sealhulgas jälgima töötajate rahulolu ja heaolu tulevikus, ning eelkõige kaaluma liikumispuudega või muude puuetega inimeste jaoks vajalike paranduste tarvidust ja leidma eelnevalt lahendusi nende juurdepääsu hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

63.

kutsub kontrollikoda üles renoveerimisprojektide rakendamisel konsulteerima töötajate esindajatega protsessi igas etapis, sealhulgas jälgima töötajate rahulolu ja heaolu tulevikus, ning eelkõige kaaluma liikumispuudega või muude puuetega inimeste jaoks vajalike paranduste tarvidust ja leidma eelnevalt lahendusi nende juurdepääsu hõlbustamiseks;

Keskkond ja kestlikkus

Keskkond ja kestlikkus

| 64. | märgib, et kontrollikoda osaleb keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS), mille eesmärk on tagada kaupade ja teenuste ostmisel keskkonnahoidlike hangete soovituste järgimine igas menetlusetapis; peab tervitatavaks asjaolu, et kontrollikoda osaleb Euroopa Parlamendi keskkonnahoidlikus riigihankes, mis tähendab, et keskkonnahoidlikud kriteeriumid on osa valikust ning vajaduse korral nõutakse ökomärgiseid ja õiglase kaubanduse märgiseid, lisaks sellele, et pakkujate ja töövõtjate hindamisel pööratakse tähelepanu inimõigustega seotud hoolsusele; |
| --- | --- |

64.

märgib, et kontrollikoda osaleb keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS), mille eesmärk on tagada kaupade ja teenuste ostmisel keskkonnahoidlike hangete soovituste järgimine igas menetlusetapis; peab tervitatavaks asjaolu, et kontrollikoda osaleb Euroopa Parlamendi keskkonnahoidlikus riigihankes, mis tähendab, et keskkonnahoidlikud kriteeriumid on osa valikust ning vajaduse korral nõutakse ökomärgiseid ja õiglase kaubanduse märgiseid, lisaks sellele, et pakkujate ja töövõtjate hindamisel pööratakse tähelepanu inimõigustega seotud hoolsusele;

| 65. | märgib, et kontrollikoja kasvuhoonegaaside kogutoodang oli 2020. aastal 14 % väiksem kui 2014. aastal, kui CO2 heitkoguseid hakati mõõtma; on teadlik, et pärast välisauditi tulemusi on kontrollikoja EMASi sertifikaat ajavahemikuks 2020–2022 uuendatud; ergutab kontrollikoda ka paigaldama päikesepaneele kõigile hoonetele, et suurendada kontrollikoja CO2-tõhusust; |
| --- | --- |

65.

märgib, et kontrollikoja kasvuhoonegaaside kogutoodang oli 2020. aastal 14 % väiksem kui 2014. aastal, kui CO2 heitkoguseid hakati mõõtma; on teadlik, et pärast välisauditi tulemusi on kontrollikoja EMASi sertifikaat ajavahemikuks 2020–2022 uuendatud; ergutab kontrollikoda ka paigaldama päikesepaneele kõigile hoonetele, et suurendada kontrollikoja CO2-tõhusust;

2

2

| 66. | võtab teadmiseks, et kontrollikoda koostab oma esimest kestlikkuse aruannet, mis põhineb globaalse aruandlusalgatuse standarditel ja on kooskõlas Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma suunistega; |
| --- | --- |

66.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda koostab oma esimest kestlikkuse aruannet, mis põhineb globaalse aruandlusalgatuse standarditel ja on kooskõlas Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma suunistega;

| 67. | mõistab, et COVID-19 pandeemiast tingitud tööpiirangute tõttu vähenesid elektri- ja veetarbimine märkimisväärselt, vastavalt 30 % ja 93 %, ning et keskmine lehekülgede arv, mis kontrollikoja ruumides ühe töötaja kohta prinditi, oli nullilähedane; julgustab kontrollikoda kasutama pandeemia ajal saadud kogemusi, et parandada oma kampaaniat paberitarbimise vähendamiseks; |
| --- | --- |

67.

mõistab, et COVID-19 pandeemiast tingitud tööpiirangute tõttu vähenesid elektri- ja veetarbimine märkimisväärselt, vastavalt 30 % ja 93 %, ning et keskmine lehekülgede arv, mis kontrollikoja ruumides ühe töötaja kohta prinditi, oli nullilähedane; julgustab kontrollikoda kasutama pandeemia ajal saadud kogemusi, et parandada oma kampaaniat paberitarbimise vähendamiseks;

Kommunikatsioon ja mitmekeelsus

Kommunikatsioon ja mitmekeelsus

| 68. | märgib, et 2020. aastal registreeris kontrollikoda umbes 32 000 tema väljaannetega või üldiselt kontrollikojaga seotud veebiartiklit ja sotsiaalmeediapostitust (võrreldes 51 000-ga 2019. aastal), andis välja 68 pressiteadet ja korraldas 22 pressi infotundi (võrreldes vastavalt 61 ja 25-ga 2019. aastal); mõistab, et tuvastatud meediakajastuse vähenemine kontrollikoja väljaannete (välja arvatud auditiaruanded) puhul on osaliselt tingitud alates 2020. aasta märtsi keskpaigast vähenenud teavitustegevusest sotsiaalmeediakanalites; |
| --- | --- |

68.

märgib, et 2020. aastal registreeris kontrollikoda umbes 32 000 tema väljaannetega või üldiselt kontrollikojaga seotud veebiartiklit ja sotsiaalmeediapostitust (võrreldes 51 000-ga 2019. aastal), andis välja 68 pressiteadet ja korraldas 22 pressi infotundi (võrreldes vastavalt 61 ja 25-ga 2019. aastal); mõistab, et tuvastatud meediakajastuse vähenemine kontrollikoja väljaannete (välja arvatud auditiaruanded) puhul on osaliselt tingitud alates 2020. aasta märtsi keskpaigast vähenenud teavitustegevusest sotsiaalmeediakanalites;

| 69. | märgib rahuloluga algatusi, mille eesmärk on jõuda sidusrühmade ja kodanikeni ajakirjanduse ja meedia abil, näiteks virtuaalsed pressi infotunnid, et laiendada kontrollikoja kohalolekut riiklikus ajakirjanduses ja meedias; tõstab hea tavana esile 2020. aasta septembris toimunud konverentsi eetika ja terviklikkuse kohta avalikus halduses, mis toimus järelküsitlusena kontrollikoja eriaruandele 13/2019 „Auditeeritud ELi institutsioonide eetikaraamistikud: on veel arenemisruumi“; |
| --- | --- |

69.

märgib rahuloluga algatusi, mille eesmärk on jõuda sidusrühmade ja kodanikeni ajakirjanduse ja meedia abil, näiteks virtuaalsed pressi infotunnid, et laiendada kontrollikoja kohalolekut riiklikus ajakirjanduses ja meedias; tõstab hea tavana esile 2020. aasta septembris toimunud konverentsi eetika ja terviklikkuse kohta avalikus halduses, mis toimus järelküsitlusena kontrollikoja eriaruandele 13/2019 „Auditeeritud ELi institutsioonide eetikaraamistikud: on veel arenemisruumi“;

Institutsioonidevaheline koostöö

Institutsioonidevaheline koostöö

| 70. | võtab teadmiseks kontrollikoja poolt 2020. aastal saavutatud intensiivse institutsioonidevahelise koostöö, mis vaatamata keerulisele olukorrale hõlmas kokku 156 esitlust oma töö tulemuste kohta: 52 Euroopa Parlamendi komisjonidele, 57 nõukogu ettevalmistavatele organitele ja 47 liikmesriikide parlamentidele (võrreldes 264 ettekandega 2019. aastal); |
| --- | --- |

70.

võtab teadmiseks kontrollikoja poolt 2020. aastal saavutatud intensiivse institutsioonidevahelise koostöö, mis vaatamata keerulisele olukorrale hõlmas kokku 156 esitlust oma töö tulemuste kohta: 52 Euroopa Parlamendi komisjonidele, 57 nõukogu ettevalmistavatele organitele ja 47 liikmesriikide parlamentidele (võrreldes 264 ettekandega 2019. aastal);

| 71. | võtab teadmiseks EU Network Auditi loomise, mis on mõeldud uut tüüpi auditikoostööks COVID-19 pandeemiaga seotud küsimustes, mille eesmärk on jagada teadmisi ja kogemusi ning suurendada kõrgeimate kontrolliasutuste asjakohase audititöö nähtavust ja mõju; |
| --- | --- |

71.

võtab teadmiseks EU Network Auditi loomise, mis on mõeldud uut tüüpi auditikoostööks COVID-19 pandeemiaga seotud küsimustes, mille eesmärk on jagada teadmisi ja kogemusi ning suurendada kõrgeimate kontrolliasutuste asjakohase audititöö nähtavust ja mõju;

| 72. | võtab teadmiseks läbirääkimistel tehtud edusammud Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja komisjoniga kolmepoolse lepingu üle, et vaadata läbi 2016. aasta leping, mis reguleerib kontrollikoja juurdepääsu EIP valduses olevatele dokumentidele ja teabele, et viia läbi liidu eelarvest rahastatavate või sellega tagatud ja EIPi hallatavate tegevuste auditid; |
| --- | --- |

72.

võtab teadmiseks läbirääkimistel tehtud edusammud Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja komisjoniga kolmepoolse lepingu üle, et vaadata läbi 2016. aasta leping, mis reguleerib kontrollikoja juurdepääsu EIP valduses olevatele dokumentidele ja teabele, et viia läbi liidu eelarvest rahastatavate või sellega tagatud ja EIPi hallatavate tegevuste auditid;

| 73. | peab tervitatavaks 2020. aastal peetud ettevalmistavaid läbirääkimisi Euroopa Prokuratuuriga töökorralduse sõlmimiseks, et luua struktureeritud raamistik kontrollikoja ja Euroopa Prokuratuuri koostööle, mille eesmärk on liidu eelarve kaitse edasine tugevdamine; on teadlik, et nimetatud töökorraldus allkirjastati 2021. aasta septembris; |
| --- | --- |

73.

peab tervitatavaks 2020. aastal peetud ettevalmistavaid läbirääkimisi Euroopa Prokuratuuriga töökorralduse sõlmimiseks, et luua struktureeritud raamistik kontrollikoja ja Euroopa Prokuratuuri koostööle, mille eesmärk on liidu eelarve kaitse edasine tugevdamine; on teadlik, et nimetatud töökorraldus allkirjastati 2021. aasta septembris;

| 74. | märgib, et 2020. aastal teatas kontrollikoda Euroopa Pettustevastasele Ametile kuuest kontrollikoja audititöö käigus tuvastatud pettusekahtlusest (võrreldes kümne juhtumiga 2019. aastal), mis kõik viisid uurimise algatamiseni; märgib rahuloluga, et kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti vahelise intensiivsema dialoogi ja kooskõlastuse tulemusena on pärast asjakohase teabe edastamist kontrollikoja poolt viimastel aastatel algatatud uurimiste osakaal suurenenud; |
| --- | --- |

74.

märgib, et 2020. aastal teatas kontrollikoda Euroopa Pettustevastasele Ametile kuuest kontrollikoja audititöö käigus tuvastatud pettusekahtlusest (võrreldes kümne juhtumiga 2019. aastal), mis kõik viisid uurimise algatamiseni; märgib rahuloluga, et kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti vahelise intensiivsema dialoogi ja kooskõlastuse tulemusena on pärast asjakohase teabe edastamist kontrollikoja poolt viimastel aastatel algatatud uurimiste osakaal suurenenud;

COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| 75. | usub, et kontrollikoda võttis vastu ja kiitis heaks mitmed meetmed, mis on vajalikud töötajate kaitsmiseks COVID-19 pandeemia ajal, ning hindab olukorra jälgimist läbiviidavate uuringute abil, mis käsitlevad tööalast heaolu, töötajate arusaamist olukorrast ja nende rahulolu taset; |
| --- | --- |

75.

usub, et kontrollikoda võttis vastu ja kiitis heaks mitmed meetmed, mis on vajalikud töötajate kaitsmiseks COVID-19 pandeemia ajal, ning hindab olukorra jälgimist läbiviidavate uuringute abil, mis käsitlevad tööalast heaolu, töötajate arusaamist olukorrast ja nende rahulolu taset;

| 76. | märgib, et talitluspidevuse kava aktiveerimine võimaldas võtta vajalikke kiireid meetmeid, kooskõlastades tegevust Luksemburgi ametiasutuste ja teiste Luksemburgis asuvate liidu institutsioonidega ning sealjuures vaadates vajaduse korral kiiresti läbi kontrollikoja kodukorra; hindab tõhusat kooskõlastamist teiste liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite vahel pandeemilise hädaolukorra ajal, eelkõige osalemist liidu institutsioonide, organite ja ametite talitluspidevuse juhtide mitteametlikus võrgustikus ning institutsioonidevahelises COVID-19 töörühmas, mis on jätkuvalt aktiivne; |
| --- | --- |

76.

märgib, et talitluspidevuse kava aktiveerimine võimaldas võtta vajalikke kiireid meetmeid, kooskõlastades tegevust Luksemburgi ametiasutuste ja teiste Luksemburgis asuvate liidu institutsioonidega ning sealjuures vaadates vajaduse korral kiiresti läbi kontrollikoja kodukorra; hindab tõhusat kooskõlastamist teiste liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite vahel pandeemilise hädaolukorra ajal, eelkõige osalemist liidu institutsioonide, organite ja ametite talitluspidevuse juhtide mitteametlikus võrgustikus ning institutsioonidevahelises COVID-19 töörühmas, mis on jätkuvalt aktiivne;

| 77. | rõhutab, et kontrollikoda muutis kiiresti oma kodukorda, et võimaldada kontrollikojal ning tema kodadel ja komisjonidel võtta oma otsuseid vastu virtuaalselt või hübriidkoosolekutel, kui tegemist on vääramatu jõu asjaoludega, ning tagada kontrollikoja otsuste tegemise järjepidevus sellistes olukordades; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et kontrollikoda muutis kiiresti oma kodukorda, et võimaldada kontrollikojal ning tema kodadel ja komisjonidel võtta oma otsuseid vastu virtuaalselt või hübriidkoosolekutel, kui tegemist on vääramatu jõu asjaoludega, ning tagada kontrollikoja otsuste tegemise järjepidevus sellistes olukordades;

| 78. | on teadlik, et alates 16. märtsist 2020 kehtestati üldine kodutöö režiim ja et seda režiimi kohandati pidevalt, mis tõestas tõhusat halduspaindlikkust; julgustab kontrollikoda integreerima oma asutusesisesesse juhtimisstrateegiasse täielikult COVID-19 pandeemiast saadud õppetunnid toimepidevuse ja kriisiohjamise lähenemisviiside, IT-reageerimisvõime, organisatsiooni vastupanuvõime, töötajate suhtes rakendatava hoolsuskohustuse, sisekommunikatsiooni tõhususe ja tööprotsesside paindlikkuse kohta. |
| --- | --- |

78.

on teadlik, et alates 16. märtsist 2020 kehtestati üldine kodutöö režiim ja et seda režiimi kohandati pidevalt, mis tõestas tõhusat halduspaindlikkust; julgustab kontrollikoda integreerima oma asutusesisesesse juhtimisstrateegiasse täielikult COVID-19 pandeemiast saadud õppetunnid toimepidevuse ja kriisiohjamise lähenemisviiside, IT-reageerimisvõime, organisatsiooni vastupanuvõime, töötajate suhtes rakendatava hoolsuskohustuse, sisekommunikatsiooni tõhususe ja tööprotsesside paindlikkuse kohta.

---

(1)  Kontrollikoja endiste ja praeguste liikmete käitumisjuhend (ELT L 46, 25.2.2022, lk 145).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

2

(3)  Nõukogu 29. veebruari 2016. aasta määrus (EL) 2016/300, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).

3

(4)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus (täiskogu), 30. september 2021, Euroopa Liidu Kontrollikoda vs. Karel Pinxten, C-130/19, ECLI:EU:C:2021:782.

4

vs

(5)  
  ELT L 30, 28.1.2021, lk 10.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/108 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/108

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1703,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0263/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0263/2021) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0079/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0079/2022),

| 1. | lükkab edasi otsuse tegemise heakskiidu andmise kohta Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretäri tegevusele Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

lükkab edasi otsuse tegemise heakskiidu andmise kohta Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretäri tegevusele Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

3

(4)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 207.

4

(5)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/109 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/109

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1704,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0079/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0079/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komitee“) esindab liikmesriikide sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone ning kaasab neid liidu otsustusprotsessi ja täidab oma põhiülesannet, mis seisneb õigusloome parandamises ja liidu demokraatia tugevdamises, kasutades alt-üles-käsitlusviisi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komitee“) esindab liikmesriikide sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone ning kaasab neid liidu otsustusprotsessi ja täidab oma põhiülesannet, mis seisneb õigusloome parandamises ja liidu demokraatia tugevdamises, kasutades alt-üles-käsitlusviisi;

| B. | arvestades, et komitee põhiülesandel on kolm peamist eesmärki: i) tagada, et liidu poliitika ning kohapealne majanduslik, sotsiaalne ja ühiskondlik olukord on piisavalt palju seotud, ii) edendada kaasavama liidu arengut ja iii) edendada Euroopa integratsiooni aluseks olevaid väärtusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komitee põhiülesandel on kolm peamist eesmärki: i) tagada, et liidu poliitika ning kohapealne majanduslik, sotsiaalne ja ühiskondlik olukord on piisavalt palju seotud, ii) edendada kaasavama liidu arengut ja iii) edendada Euroopa integratsiooni aluseks olevaid väärtusi;

| C. | arvestades, et sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid on olnud liidus COVID-19 pandeemia vastu võitlemisel esirinnas, pidades aru puuduste üle ja pakkudes lahendusi, ning nad võivad seega aidata oluliselt kaasa liidu taastamiskavade rakendamise, järelevalve ja kohandamise edule; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid on olnud liidus COVID-19 pandeemia vastu võitlemisel esirinnas, pidades aru puuduste üle ja pakkudes lahendusi, ning nad võivad seega aidata oluliselt kaasa liidu taastamiskavade rakendamise, järelevalve ja kohandamise edule;

| D. | arvestades, et teatavatel juhtudel on komisjon või nõukogu kohustatud komiteega konsulteerima, kuid komitee võib võtta vastu arvamusi ka omal algatusel ning ühtses Euroopa aktis, Euroopa Liidu lepingus ja Amsterdami lepingus on kindlaks määratud arvukad teemad, mille puhul tuleb komitee arvamust küsida ja mille alusel parlament komiteega konsulteerib; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teatavatel juhtudel on komisjon või nõukogu kohustatud komiteega konsulteerima, kuid komitee võib võtta vastu arvamusi ka omal algatusel ning ühtses Euroopa aktis, Euroopa Liidu lepingus ja Amsterdami lepingus on kindlaks määratud arvukad teemad, mille puhul tuleb komitee arvamust küsida ja mille alusel parlament komiteega konsulteerib;

| E. | arvestades, et pärast COVID-19 pandeemia puhkemist ja võttes arvesse liidus valitsevat olukorda, otsustas komitee, et kogu tema töös võetakse arvesse mõju, mida COVID-19 pandeemia majandusele ja ühiskonnale üldiselt avaldab; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast COVID-19 pandeemia puhkemist ja võttes arvesse liidus valitsevat olukorda, otsustas komitee, et kogu tema töös võetakse arvesse mõju, mida COVID-19 pandeemia majandusele ja ühiskonnale üldiselt avaldab;

| F. | arvestades, et komitee kasutas ära oma kontaktrühma, s.o kodanikuühiskonna katusorganisatsioonide võrgustikku, et arutada probleeme, millega neil tuli COVID-19 pandeemia ajal toime tulla, teha kokkuvõte nõudmistest, mis neil sellega seoses on, ja nõuda liidu taastamiskava koostamisel keskset rolli, et otsustajatele oleks võimalik kriisi majandusmõju leevendamiseks juhiseid anda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komitee kasutas ära oma kontaktrühma, s.o kodanikuühiskonna katusorganisatsioonide võrgustikku, et arutada probleeme, millega neil tuli COVID-19 pandeemia ajal toime tulla, teha kokkuvõte nõudmistest, mis neil sellega seoses on, ja nõuda liidu taastamiskava koostamisel keskset rolli, et otsustajatele oleks võimalik kriisi majandusmõju leevendamiseks juhiseid anda;

| G. | arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu pidi komitee oma ülesannete jätkuvaks täitmiseks vaatama läbi komiteesisesed toimimis- ja töömeetodid ning neid kohandama; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu pidi komitee oma ülesannete jätkuvaks täitmiseks vaatama läbi komiteesisesed toimimis- ja töömeetodid ning neid kohandama;

| 1. | märgib rahuloluga, et kontrollikoda ei leidnud komitee personalihalduse ega hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes suuri puudusi; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et kontrollikoda ei leidnud komitee personalihalduse ega hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes suuri puudusi;

| 2. | rõhutab, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et institutsioonide, sealhulgas komitee 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna olulisi vigu ei sisaldanud; väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoda ei tuvastanud ühtegi tehingute korrektsusega seotud probleemi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et institutsioonide, sealhulgas komitee 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna olulisi vigu ei sisaldanud; väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoda ei tuvastanud ühtegi tehingute korrektsusega seotud probleemi;

| 3. | on teadlik, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükis „Haldus“ pööratakse põhitähelepanu inimressursside, hoonete, seadmete, energia ning side- ja infotehnoloogiaga seotud kulutustele ning kontrollikoja hinnangul on sellised kulutused väikese riskiga; |
| --- | --- |

3.

on teadlik, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükis „Haldus“ pööratakse põhitähelepanu inimressursside, hoonete, seadmete, energia ning side- ja infotehnoloogiaga seotud kulutustele ning kontrollikoja hinnangul on sellised kulutused väikese riskiga;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 4. | märgib, et komitee 2020. aasta eelarve oli 142,5 miljonit eurot (4,22 % suurem kui 2019. aasta eelarve), millest 130,9 miljonit eurot kulutati ära või kanti kulukohustustena üle 2021. aastasse; |
| --- | --- |

4.

märgib, et komitee 2020. aasta eelarve oli 142,5 miljonit eurot (4,22 % suurem kui 2019. aasta eelarve), millest 130,9 miljonit eurot kulutati ära või kanti kulukohustustena üle 2021. aastasse;

| 5. | märgib, et 2020. aastal oli täitmismäär 91,8 % (2019. aastal 98,1 %); on teadlik, et COVID-19 pandeemia puhkemine mõjutas mitut eelarverida (liikmete reisikulud ja reisipäevaraha, suuline tõlge, töötajate lähetused ning ürituste ja kuulamiste korraldamine) ning see tähendas nii assigneeringute väiksemat kasutamist kui ka lisakuluvajadust; |
| --- | --- |

5.

märgib, et 2020. aastal oli täitmismäär 91,8 % (2019. aastal 98,1 %); on teadlik, et COVID-19 pandeemia puhkemine mõjutas mitut eelarverida (liikmete reisikulud ja reisipäevaraha, suuline tõlge, töötajate lähetused ning ürituste ja kuulamiste korraldamine) ning see tähendas nii assigneeringute väiksemat kasutamist kui ka lisakuluvajadust;

| 6. | märgib, et COVID-19 pandeemiast mõjutatud eelarveridade jäägi käsitlemiseks algatas komitee 2020. aasta alguses assigneeringute ülekandmise, mille tulemusel kanti üle erakordselt suur summa – ligikaudu 12,5 miljonit eurot; märgib aga, et 2019. aastast 2020. aastasse üle kantud assigneeringute kasutusmäär oli veidi madalam kui 2019. aastal: 2020. aastal 79,2 % (6,9 miljonit eurot) ja 2019. aastal 82,1 % (7,1 miljonit eurot); |
| --- | --- |

6.

märgib, et COVID-19 pandeemiast mõjutatud eelarveridade jäägi käsitlemiseks algatas komitee 2020. aasta alguses assigneeringute ülekandmise, mille tulemusel kanti üle erakordselt suur summa – ligikaudu 12,5 miljonit eurot; märgib aga, et 2019. aastast 2020. aastasse üle kantud assigneeringute kasutusmäär oli veidi madalam kui 2019. aastal: 2020. aastal 79,2 % (6,9 miljonit eurot) ja 2019. aastal 82,1 % (7,1 miljonit eurot);

| 7. | võtab teadmiseks, et komitee juhatus otsustas 28. aprillil 2020, et liikmetele IT-kulude kaasrahastamiseks makstavat toetust suurendatakse ühekordselt, mille tulemusel oli kvalifitseeruvatel liikmetel (st nendel, kes on osalenud vähemalt 50 % koosolekutel, kuhu nad olid kutsutud) õigus saada 2020. aastal kummagi osamaksena 2 500 eurot (mitte 1 500 eurot, mis on muudel aastatel osamakse suurus olnud); kutsub komiteed üles andma oma veebisaidil selle ühekordse suurendamise kohta teavet rubriigis, milles on teave liikmete sõidukulude ja reisipäevaraha kohta; märgib, et selle otsuse eesmärk oli võimaldada liikmetel kasutada suhtlemiseks ja koosolekutel osalemiseks tõhusaid ja stabiilseid elektroonilisi vahendeid; juhib tähelepanu sellele, et liikmetele pakuti ka sülearvutit; märgib, et liikmetele IT-kulude kaasrahastamiseks makstava toetuse tegelik kulu oli 2020. aastal 1 443 500 eurot, millest 578 000 eurot moodustas ühekordse suurendamise kulu; juhib seoses usaldusväärse finantsjuhtimisega tähelepanu sellele, et IT-kulude kaasrahastamiseks makstav toetus on ühtse määraga hüvitis, mis ei põhine tegelikel kuludel, mis tähendab, et liikmetelt selle toetuse saamiseks tõendavate dokumentide esitamist ei nõuta; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks, et komitee juhatus otsustas 28. aprillil 2020, et liikmetele IT-kulude kaasrahastamiseks makstavat toetust suurendatakse ühekordselt, mille tulemusel oli kvalifitseeruvatel liikmetel (st nendel, kes on osalenud vähemalt 50 % koosolekutel, kuhu nad olid kutsutud) õigus saada 2020. aastal kummagi osamaksena 2 500 eurot (mitte 1 500 eurot, mis on muudel aastatel osamakse suurus olnud); kutsub komiteed üles andma oma veebisaidil selle ühekordse suurendamise kohta teavet rubriigis, milles on teave liikmete sõidukulude ja reisipäevaraha kohta; märgib, et selle otsuse eesmärk oli võimaldada liikmetel kasutada suhtlemiseks ja koosolekutel osalemiseks tõhusaid ja stabiilseid elektroonilisi vahendeid; juhib tähelepanu sellele, et liikmetele pakuti ka sülearvutit; märgib, et liikmetele IT-kulude kaasrahastamiseks makstava toetuse tegelik kulu oli 2020. aastal 1 443 500 eurot, millest 578 000 eurot moodustas ühekordse suurendamise kulu; juhib seoses usaldusväärse finantsjuhtimisega tähelepanu sellele, et IT-kulude kaasrahastamiseks makstav toetus on ühtse määraga hüvitis, mis ei põhine tegelikel kuludel, mis tähendab, et liikmetelt selle toetuse saamiseks tõendavate dokumentide esitamist ei nõuta;

| 8. | kordab, et peab endiselt kahetsusväärseks komitee juhatuse 9. juuni 2020. aasta otsust, millega võimaldatakse liikmetel taotleda kaugkoosolekutel osalemise eest tavapärast päevaraha; märgib, et selle otsuse eesmärk oli hüvitada liikmetele nende ülesannete täitmiseks kulunud aeg ja sellega seotud halduskulud, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et see kahjustab kodanike silmis komitee mainet; võtab teadmiseks, et komitee ettepanekut kehtestada koosolekutel kaugosalemise eest spetsiaalne päevarahamäär (tavapärase 290 euro asemel 145 eurot) ei olnud võimalik ellu viia enne, kui nõukogu selle ettepaneku vastu võttis ja see 1. juulil 2021 jõustus; mõistab, et ükski nendest otsustest ei hõlmanud lisaks päevarahale muid hüvitisi, mis tähendab, et reisikulude ja reisipäevaraha hüvitamine oli välistatud; märgib, et päevaraha kogukulu oli 2020. aastal 4 440 099 eurot, millest 2 270 700 eurot kulus kaugosaluseks ja 2 169 399 eurot füüsiliseks osalemiseks; võtab teadmiseks, et eelarvepädevatele institutsioonidele anti kõigist asjakohastest juhatuse otsusest teada; kordab, et kutsub komiteed üles uurima uusi tasustamisvõimalusi, millega tagada liikmetele õiglane ja proportsionaalne tasu, mis ei põhine üksnes hüvitistel ega päevarahal; palub nõukogul viia komitee õigus tasustamise kohta otsuseid teha vastavusse Regioonide Komitee omaga; |
| --- | --- |

8.

kordab, et peab endiselt kahetsusväärseks komitee juhatuse 9. juuni 2020. aasta otsust, millega võimaldatakse liikmetel taotleda kaugkoosolekutel osalemise eest tavapärast päevaraha; märgib, et selle otsuse eesmärk oli hüvitada liikmetele nende ülesannete täitmiseks kulunud aeg ja sellega seotud halduskulud, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et see kahjustab kodanike silmis komitee mainet; võtab teadmiseks, et komitee ettepanekut kehtestada koosolekutel kaugosalemise eest spetsiaalne päevarahamäär (tavapärase 290 euro asemel 145 eurot) ei olnud võimalik ellu viia enne, kui nõukogu selle ettepaneku vastu võttis ja see 1. juulil 2021 jõustus; mõistab, et ükski nendest otsustest ei hõlmanud lisaks päevarahale muid hüvitisi, mis tähendab, et reisikulude ja reisipäevaraha hüvitamine oli välistatud; märgib, et päevaraha kogukulu oli 2020. aastal 4 440 099 eurot, millest 2 270 700 eurot kulus kaugosaluseks ja 2 169 399 eurot füüsiliseks osalemiseks; võtab teadmiseks, et eelarvepädevatele institutsioonidele anti kõigist asjakohastest juhatuse otsusest teada; kordab, et kutsub komiteed üles uurima uusi tasustamisvõimalusi, millega tagada liikmetele õiglane ja proportsionaalne tasu, mis ei põhine üksnes hüvitistel ega päevarahal; palub nõukogul viia komitee õigus tasustamise kohta otsuseid teha vastavusse Regioonide Komitee omaga;

| 9. | märgib, et komitee reisibüroo kohaldab Brüsseli ja peamiste Euroopa linnade vaheliste sõitude suhtes ülemmäärasid; soovib komiteelt teada, kuidas ta innustab oma liikmeid ja reisibürood kasutama reisimiseks arukaid broneerimistavasid; |
| --- | --- |

9.

märgib, et komitee reisibüroo kohaldab Brüsseli ja peamiste Euroopa linnade vaheliste sõitude suhtes ülemmäärasid; soovib komiteelt teada, kuidas ta innustab oma liikmeid ja reisibürood kasutama reisimiseks arukaid broneerimistavasid;

| 10. | märgib, et 2020. aastal korraldas komitee juhtiva institutsioonina kaheksa üle 15 000 euro suuruse mahuga pakkumismenetlust; märgib, et nii komitee kui ka Regioonide Komitee turvateenuste ühishanke maht oli ligikaudu 24 miljonit eurot, mis oli komitee 2020. aasta hangetest suurim; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 2020. aastal korraldas komitee juhtiva institutsioonina kaheksa üle 15 000 euro suuruse mahuga pakkumismenetlust; märgib, et nii komitee kui ka Regioonide Komitee turvateenuste ühishanke maht oli ligikaudu 24 miljonit eurot, mis oli komitee 2020. aasta hangetest suurim;

Sisehaldus ja -kontroll ning tulemuslikkus

Sisehaldus ja -kontroll ning tulemuslikkus

| 11. | märgib, et algatati integreeritud ärianalüüsi projekt (IBIP), mille eesmärk on teha eelarve võrdleva analüüsi põhjal kindlaks, miks tekivad eelarvekuludes erinevused ja kui suured on koosolekute, ürituste, konverentside jms tegelikud kulud; märgib, et IBIPi esimese osa eesmärk on teha kindlaks aluseks olevad protsessid, mille põhjal viiakse ellu teine osa, milles pööratakse põhitähelepanu protsesside täiustamisele ja ümberkujundamisele; palub komiteel anda aru IBIPiga seotud kulude ja kokkuhoiu kohta; |
| --- | --- |

11.

märgib, et algatati integreeritud ärianalüüsi projekt (IBIP), mille eesmärk on teha eelarve võrdleva analüüsi põhjal kindlaks, miks tekivad eelarvekuludes erinevused ja kui suured on koosolekute, ürituste, konverentside jms tegelikud kulud; märgib, et IBIPi esimese osa eesmärk on teha kindlaks aluseks olevad protsessid, mille põhjal viiakse ellu teine osa, milles pööratakse põhitähelepanu protsesside täiustamisele ja ümberkujundamisele; palub komiteel anda aru IBIPiga seotud kulude ja kokkuhoiu kohta;

| 12. | märgib, et komitee esitas 2020. aastal 131 arvamust, seisukohavõttu ja teabearuannet (2019. aastal oli neid 127); võtab arvesse, et kuna COVID-19 pandeemia alguses oli komiteel keeruline konsulteerimistaotluste alusel rangete institutsioonidevaheliste tähtaegade jooksul arvamusi vastu võtta, võttis komitee enne muudetud menetluse heakskiitmist konsulteerimistaotluste alusel vastu 13 seisukohavõttu, et anda liidu meetmetesse tõhus ja kiire panus; palub komiteel koostada aruanne selle kohta, kuidas ta on viimase viie aasta jooksul institutsioonidevahelistest tähtaegadest kinni pidanud ja milliseid viivitusi on tekkinud; |
| --- | --- |

12.

märgib, et komitee esitas 2020. aastal 131 arvamust, seisukohavõttu ja teabearuannet (2019. aastal oli neid 127); võtab arvesse, et kuna COVID-19 pandeemia alguses oli komiteel keeruline konsulteerimistaotluste alusel rangete institutsioonidevaheliste tähtaegade jooksul arvamusi vastu võtta, võttis komitee enne muudetud menetluse heakskiitmist konsulteerimistaotluste alusel vastu 13 seisukohavõttu, et anda liidu meetmetesse tõhus ja kiire panus; palub komiteel koostada aruanne selle kohta, kuidas ta on viimase viie aasta jooksul institutsioonidevahelistest tähtaegadest kinni pidanud ja milliseid viivitusi on tekkinud;

| 13. | märgib, et 1. jaanuaril 2020 jõustus uus organisatsiooni skeem, milles oli suuri muudatusi, näiteks loodi teabevahetuse ja institutsioonidevaheliste suhete direktoraat ning õigustalitus viidi üle komitee peasekretäri alluvusse; väljendab muret selle pärast, et ümberkorraldamine ei taga õigustalitusele tõhusaks tööks vajalikku sõltumatust; palub komiteel ümberkorraldused uuesti läbi vaadata; |
| --- | --- |

13.

märgib, et 1. jaanuaril 2020 jõustus uus organisatsiooni skeem, milles oli suuri muudatusi, näiteks loodi teabevahetuse ja institutsioonidevaheliste suhete direktoraat ning õigustalitus viidi üle komitee peasekretäri alluvusse; väljendab muret selle pärast, et ümberkorraldamine ei taga õigustalitusele tõhusaks tööks vajalikku sõltumatust; palub komiteel ümberkorraldused uuesti läbi vaadata;

| 14. | võtab teadmiseks komitee otsuse nr 078/21, millega kehtestati komitee õigustalitusega konsulteerimise kord; tunneb muret nõrga ja ebatäpse sõnastuse pärast, mille kohaselt õigustalitust „teavitatakse ja/või temaga konsulteeritakse enne ränkade rikkumistega seotud meetmete vastuvõtmist“, sest üksnes teavitamisest ei piisa; kordab veel kord, et nõuab kindlalt sisekorda, mille kohaselt tuleb selliste rikkumiste ja nendega seotud meetmete teemal kiiresti ja kohustuslikus korras õigustalitusega konsulteerida, et sellega seotud otsuste õiguslikku riski vähendada; tuletab komiteele meelde, et õigustalitusel peab olema õigus kõiki komitee juhtkonna otsuseid sõltumatult hinnata ning tal peavad olema piisavad vahendid ja vajalikud õigused, mille abil ülesandeid komitee huvides edukalt täita; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks komitee otsuse nr 078/21, millega kehtestati komitee õigustalitusega konsulteerimise kord; tunneb muret nõrga ja ebatäpse sõnastuse pärast, mille kohaselt õigustalitust „teavitatakse ja/või temaga konsulteeritakse enne ränkade rikkumistega seotud meetmete vastuvõtmist“, sest üksnes teavitamisest ei piisa; kordab veel kord, et nõuab kindlalt sisekorda, mille kohaselt tuleb selliste rikkumiste ja nendega seotud meetmete teemal kiiresti ja kohustuslikus korras õigustalitusega konsulteerida, et sellega seotud otsuste õiguslikku riski vähendada; tuletab komiteele meelde, et õigustalitusel peab olema õigus kõiki komitee juhtkonna otsuseid sõltumatult hinnata ning tal peavad olema piisavad vahendid ja vajalikud õigused, mille abil ülesandeid komitee huvides edukalt täita;

| 15. | võtab teadmiseks komitee jõupingutused arvamuste levitamisel koos muude aruannete ja tegevustega, mis aitavad samuti kaasa komitee põhiülesande täitmisele; tunnistab, et komisjoni mõjuhinnangus võetakse komitee arvamusi korrapäraselt arvesse, kuid parlament on komitee töö mõju pärast endiselt mures; kutsub seetõttu komiteed üles tagama, et igast arvamusest teavitatakse ka parlamendi asjaomaste komisjonide liikmeid, ning taotlema kooskõlas parlamendi ja komitee vahel sõlmitud koostöölepinguga ametlikult ja süstemaatiliselt võimalust võtta parlamendi raporti projektide tutvustamisel sõna; kutsub komiteed üles kaasama Euroopa Parlamendi raportööre arvamuste koostamisse, et ka poliitilist koostööd Euroopa Parlamendiga tugevdada; soovitab komiteel korraldada oma arvamuste kohta kvantitatiivsem ja kvalitatiivsem mõjuanalüüs; nõuab seetõttu tungivalt, et komitee tugevdaks personali, kes tegutseb seadusandliku töö ja institutsioonidevaheliste suhete valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks komitee jõupingutused arvamuste levitamisel koos muude aruannete ja tegevustega, mis aitavad samuti kaasa komitee põhiülesande täitmisele; tunnistab, et komisjoni mõjuhinnangus võetakse komitee arvamusi korrapäraselt arvesse, kuid parlament on komitee töö mõju pärast endiselt mures; kutsub seetõttu komiteed üles tagama, et igast arvamusest teavitatakse ka parlamendi asjaomaste komisjonide liikmeid, ning taotlema kooskõlas parlamendi ja komitee vahel sõlmitud koostöölepinguga ametlikult ja süstemaatiliselt võimalust võtta parlamendi raporti projektide tutvustamisel sõna; kutsub komiteed üles kaasama Euroopa Parlamendi raportööre arvamuste koostamisse, et ka poliitilist koostööd Euroopa Parlamendiga tugevdada; soovitab komiteel korraldada oma arvamuste kohta kvantitatiivsem ja kvalitatiivsem mõjuanalüüs; nõuab seetõttu tungivalt, et komitee tugevdaks personali, kes tegutseb seadusandliku töö ja institutsioonidevaheliste suhete valdkonnas;

| 16. | märgib, et 2020. aastal korraldas komitee töötajatele, sealhulgas keskastme juhtidele, neli riskihindamise koolitust, kus osales ligikaudu 15 % töötajatest, ning juhendamiskoolitusi igale direktoraadile, et aidata neil hinnata riskistsenaariumide mõju nende iga-aastastele eesmärkidele; märgib, et 2020. aasta lõpus loodi register, mis ühendab iga direktoraadi puhul eesmärgid, riskid ja kontrollimeetmed; |
| --- | --- |

16.

märgib, et 2020. aastal korraldas komitee töötajatele, sealhulgas keskastme juhtidele, neli riskihindamise koolitust, kus osales ligikaudu 15 % töötajatest, ning juhendamiskoolitusi igale direktoraadile, et aidata neil hinnata riskistsenaariumide mõju nende iga-aastastele eesmärkidele; märgib, et 2020. aasta lõpus loodi register, mis ühendab iga direktoraadi puhul eesmärgid, riskid ja kontrollimeetmed;

| 17. | märgib murega, et töötajate nappus komitee siseauditi talituses mõjutab negatiivselt siseaudiitori kinnitavat avaldust; tuletab meelde, et kontrollikoja 2019. aasta aruande kohaselt ei ole komitee alates 2014. aastast põhjalikku riskihindamist teinud, ning tunneb muret, et ainus üldine riskihindamine põhineb peaaegu eranditult siseauditi talituse kogutud teabel; nõuab tungivalt, et siseauditikomitee olukorda parandaks; märgib, et praegu koostatakse hartat ja auditikäsiraamatut, milles määratakse töömeetodid ja menetlused täpsemini kindlaks; palub veel kord, et komitee annaks aru eetikateemalise siseauditiaruande peamistest järeldustest, mida nõuti juba 2019. aastal; |
| --- | --- |

17.

märgib murega, et töötajate nappus komitee siseauditi talituses mõjutab negatiivselt siseaudiitori kinnitavat avaldust; tuletab meelde, et kontrollikoja 2019. aasta aruande kohaselt ei ole komitee alates 2014. aastast põhjalikku riskihindamist teinud, ning tunneb muret, et ainus üldine riskihindamine põhineb peaaegu eranditult siseauditi talituse kogutud teabel; nõuab tungivalt, et siseauditikomitee olukorda parandaks; märgib, et praegu koostatakse hartat ja auditikäsiraamatut, milles määratakse töömeetodid ja menetlused täpsemini kindlaks; palub veel kord, et komitee annaks aru eetikateemalise siseauditiaruande peamistest järeldustest, mida nõuti juba 2019. aastal;

| 18. | märgib, et 2020. aasta lõpus alustas komitee oma iga-aastast hindamist, et hinnata vastavust sisekontrollistandarditele, ning et 2020. aasta küsimustik vaadati läbi; tuletab meelde, et kaks järelmeedet lükati 2019. aastast 2020. aastasse, s.o i) tundlike ülesannete ametlik hindamine, mis võeti vastu 2021. aasta detsembris, ja ii) mitmeaastase sisekommunikatsioonistrateegia rakendamine; peab kahetsusväärseks, et kommunikatsioonistrateegia arutamine on veel pooleli ja see lükati 2021. aastasse, kuigi see on väga tähtis tegevus; märgib, et alates 2020. aastast oli 2021. aastaks kavandatud kõigis direktoraatides menetluste registreerimine ja tsentraliseerimine; |
| --- | --- |

18.

märgib, et 2020. aasta lõpus alustas komitee oma iga-aastast hindamist, et hinnata vastavust sisekontrollistandarditele, ning et 2020. aasta küsimustik vaadati läbi; tuletab meelde, et kaks järelmeedet lükati 2019. aastast 2020. aastasse, s.o i) tundlike ülesannete ametlik hindamine, mis võeti vastu 2021. aasta detsembris, ja ii) mitmeaastase sisekommunikatsioonistrateegia rakendamine; peab kahetsusväärseks, et kommunikatsioonistrateegia arutamine on veel pooleli ja see lükati 2021. aastasse, kuigi see on väga tähtis tegevus; märgib, et alates 2020. aastast oli 2021. aastaks kavandatud kõigis direktoraatides menetluste registreerimine ja tsentraliseerimine;

| 19. | peab kiiduväärseks, et lisaks mitmetasandilisele ennetavale kontrollile on hüvitamisprotsessi raames ette nähtud, et kõiki nõudeid kontrollib finantsalgatuse tegija ja seejärel funktsionaalselt sõltumatu kontrolli teostav ametnik ning lõpuks kinnitab kõik maksed juhtimistasandil nõuetekohaselt volitatud eelarvevahendite käsutaja; |
| --- | --- |

19.

peab kiiduväärseks, et lisaks mitmetasandilisele ennetavale kontrollile on hüvitamisprotsessi raames ette nähtud, et kõiki nõudeid kontrollib finantsalgatuse tegija ja seejärel funktsionaalselt sõltumatu kontrolli teostav ametnik ning lõpuks kinnitab kõik maksed juhtimistasandil nõuetekohaselt volitatud eelarvevahendite käsutaja;

Personal, võrdsus ja töötajate heaolu

Personal, võrdsus ja töötajate heaolu

| 20. | märgib, et 2020. aasta lõpus oli komitee töötajate koguarv 702, st sama palju kui 2019. aasta lõpus, ning et ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade täitmise määr oli 95,6 %, mis on veidi madalam kui varasematel aastatel; on mures komitee kasvava töökoormuse pärast, mis võib töötajate heaolu vähendada; |
| --- | --- |

20.

märgib, et 2020. aasta lõpus oli komitee töötajate koguarv 702, st sama palju kui 2019. aasta lõpus, ning et ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade täitmise määr oli 95,6 %, mis on veidi madalam kui varasematel aastatel; on mures komitee kasvava töökoormuse pärast, mis võib töötajate heaolu vähendada;

| 21. | peab kahetsusväärseks, et palju oli pikka aega täitmata ametikohti ja see puudutas keskastme juhtide ja kõrgema juhtkonna ametikohti (viis ametikohta oli täitmata seitse kuud või kauem) ning juhte, kes töötasid kohusetäitjatena (kaks juhti kohusetäitja ametikohal kauem kui seitse kuud), hoolimata kehtivatest reeglitest, või teenistuse huvides kahel ametikohal (kuus juhti kahel ametikohal kauem kui seitse kuud); peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal tühistati ja avaldati uuesti kaks valikumenetlust, millest üks lõpetati ilma, et kedagi oleks ametisse nimetatud, ja mille kohta esitati kaebus Euroopa Ombudsmanile (edaspidi „ombudsman“); märgib murega, et pärast liikuvustähtaja möödumist on täidetud 23 ametikohta; tunneb muret, et selline olukord võib põhjustada komitee personalijuhtimisesse negatiivset suhtumist ja seega suurendada raskusi töölevõtmisel; palub peasekretäril kui komitee kõrgeimal haldusametnikul viia läbi olukorra täielik hindamine ja anda eelarvepädevatele institutsioonidele aru; |
| --- | --- |

21.

peab kahetsusväärseks, et palju oli pikka aega täitmata ametikohti ja see puudutas keskastme juhtide ja kõrgema juhtkonna ametikohti (viis ametikohta oli täitmata seitse kuud või kauem) ning juhte, kes töötasid kohusetäitjatena (kaks juhti kohusetäitja ametikohal kauem kui seitse kuud), hoolimata kehtivatest reeglitest, või teenistuse huvides kahel ametikohal (kuus juhti kahel ametikohal kauem kui seitse kuud); peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal tühistati ja avaldati uuesti kaks valikumenetlust, millest üks lõpetati ilma, et kedagi oleks ametisse nimetatud, ja mille kohta esitati kaebus Euroopa Ombudsmanile (edaspidi „ombudsman“); märgib murega, et pärast liikuvustähtaja möödumist on täidetud 23 ametikohta; tunneb muret, et selline olukord võib põhjustada komitee personalijuhtimisesse negatiivset suhtumist ja seega suurendada raskusi töölevõtmisel; palub peasekretäril kui komitee kõrgeimal haldusametnikul viia läbi olukorra täielik hindamine ja anda eelarvepädevatele institutsioonidele aru;

| 22. | märgib, et 2020. aastal tegi komitee kindlaks, et suutmatus leida sobivaid töötajaid on valdkonnaülene sisemine risk; julgustab komiteed uurima võimalusi, kuidas suurendada komitee atraktiivsust tööandjana ja võimalike kandidaatide huvi, ning tõhustada koostööd Euroopa Personalivaliku Ametiga, st koostada kvalifitseeritud kandidaatide reservnimekirjad; on teadlik kõigi komitee sekretariaadi ametikohtade üksikasjalike ametijuhendite avaldamisest süsteemis Sysper, et suurendada läbipaistvust ja toetada kohustuste ühtlasemat jaotust; kutsub komitee peasekretäri tungivalt üles suurendama valikukomisjonide liikmete määramisel läbipaistvust, eriti juhtivate ametikohtade täitmise menetlustes, ning peatama nn samaväärsete ametikohtade loomise, mis muudab vastutuse läbipaistmatumaks ja tekitab kahtlusi võrdse kohtlemise põhimõtte järgimises; nõuab meetmeid, millega täita töötajate karjääriootusi, nagu komitee liikuvusotsuste läbivaatamine, investeerimine töötajate koolitusse ja karjäärinõustamine; |
| --- | --- |

22.

märgib, et 2020. aastal tegi komitee kindlaks, et suutmatus leida sobivaid töötajaid on valdkonnaülene sisemine risk; julgustab komiteed uurima võimalusi, kuidas suurendada komitee atraktiivsust tööandjana ja võimalike kandidaatide huvi, ning tõhustada koostööd Euroopa Personalivaliku Ametiga, st koostada kvalifitseeritud kandidaatide reservnimekirjad; on teadlik kõigi komitee sekretariaadi ametikohtade üksikasjalike ametijuhendite avaldamisest süsteemis Sysper, et suurendada läbipaistvust ja toetada kohustuste ühtlasemat jaotust; kutsub komitee peasekretäri tungivalt üles suurendama valikukomisjonide liikmete määramisel läbipaistvust, eriti juhtivate ametikohtade täitmise menetlustes, ning peatama nn samaväärsete ametikohtade loomise, mis muudab vastutuse läbipaistmatumaks ja tekitab kahtlusi võrdse kohtlemise põhimõtte järgimises; nõuab meetmeid, millega täita töötajate karjääriootusi, nagu komitee liikuvusotsuste läbivaatamine, investeerimine töötajate koolitusse ja karjäärinõustamine;

| 23. | märgib, et viimastel aastatel on paindlikku töökorraldust kasutavate töötajate osakaal kõikunud vahemikus umbes 29–34 % ning 2020. aastal see märkimisväärselt vähenes, mis on seletatav nii COVID-19 pandeemiaga seotud meetmete, eelkõige kohustusliku liikumispiirangu ja komitee vastu võetud otsusega, mille kohaselt tehti tööaja registreerimises kohustuse täitmisel erand; märgib murega, et paindlikku töökorraldust kasutavate meeste osakaal oli 2020. aastal üks viiendik, jäädes ligikaudu samaks kui 2019. aastal; kutsub komiteed üles võtma selles valdkonnas kasutusele kinnitatud head tavad, nagu uutele töötajatele mõeldud teabeüritused, individuaalsed nõuanded võrdsete võimalustega tegelevatelt ametnikelt või spetsiaalses kohas sisevõrgus, ning tagama, et olemasolevate töökorraldustevõimaluste kasutamine ei kahjustaks mingil viisil asjaomaste töötajate karjääri edenemist; väljendab heameelt selle üle, et registreeritud kooselus olevad isikud võivad saada lapsehoolduspuhkust ja kasutada väikeste lastega vanematele mõeldud paindliku tööajaga töötamise võimalusi; |
| --- | --- |

23.

märgib, et viimastel aastatel on paindlikku töökorraldust kasutavate töötajate osakaal kõikunud vahemikus umbes 29–34 % ning 2020. aastal see märkimisväärselt vähenes, mis on seletatav nii COVID-19 pandeemiaga seotud meetmete, eelkõige kohustusliku liikumispiirangu ja komitee vastu võetud otsusega, mille kohaselt tehti tööaja registreerimises kohustuse täitmisel erand; märgib murega, et paindlikku töökorraldust kasutavate meeste osakaal oli 2020. aastal üks viiendik, jäädes ligikaudu samaks kui 2019. aastal; kutsub komiteed üles võtma selles valdkonnas kasutusele kinnitatud head tavad, nagu uutele töötajatele mõeldud teabeüritused, individuaalsed nõuanded võrdsete võimalustega tegelevatelt ametnikelt või spetsiaalses kohas sisevõrgus, ning tagama, et olemasolevate töökorraldustevõimaluste kasutamine ei kahjustaks mingil viisil asjaomaste töötajate karjääri edenemist; väljendab heameelt selle üle, et registreeritud kooselus olevad isikud võivad saada lapsehoolduspuhkust ja kasutada väikeste lastega vanematele mõeldud paindliku tööajaga töötamise võimalusi;

| 24. | peab kiiduväärseks, et kaugtööd laiendati ja rakendati kõigi töötajate suhtes, välja arvatud töötajad, kes täidavad kriitilise tähtsusega ülesandeid, milleks tuleb tööruumides kohal olla; märgib, et töötajaid teavitati spetsiaalsetest enda eest hoolitsemise meetmetest ning eile saadeti korrapäraselt nõuandeid sisaldav uudiskiri, et aidata neil pikaajalise kaugtööperioodiga toime tulla; |
| --- | --- |

24.

peab kiiduväärseks, et kaugtööd laiendati ja rakendati kõigi töötajate suhtes, välja arvatud töötajad, kes täidavad kriitilise tähtsusega ülesandeid, milleks tuleb tööruumides kohal olla; märgib, et töötajaid teavitati spetsiaalsetest enda eest hoolitsemise meetmetest ning eile saadeti korrapäraselt nõuandeid sisaldav uudiskiri, et aidata neil pikaajalise kaugtööperioodiga toime tulla;

| 25. | märgib, et 2020. aasta lõpus oli komitees 702 töötajat, kellest 458 olid naised ja 244 mehed; märgib, et keskastme juhtidena (sealhulgas üksuse juhataja kohusetäitjad) töötavate naiste osakaal vähenes 48 %-lt 2019. aastal 47 %-ni 2020. aastal; märgib murega, et kõrgema juhtkonna, sealhulgas asedirektorite ametikohtadel vähenes arv 57 %-lt 2019. aastal järsult 40 %-le 2020. aastal; tuletab meelde, et sellele suundumusele vastupidiselt AD palgaastmel või samaväärsel mittejuhtival ametikohal töötavate naiste arv suureneb (2020. aastal 63,3 %, 2019. aastal 62,2 % ja 2018. aastal 60,6 %); ei nõustu kohusetäitjate ega asendusametikohtade lisamisega arvudesse nende ajutise iseloomu tõttu ja seetõttu, et suhteliselt väikeses institutsioonis võib üks ametisse nimetamine üldist suhtarvu moonutada; |
| --- | --- |

25.

märgib, et 2020. aasta lõpus oli komitees 702 töötajat, kellest 458 olid naised ja 244 mehed; märgib, et keskastme juhtidena (sealhulgas üksuse juhataja kohusetäitjad) töötavate naiste osakaal vähenes 48 %-lt 2019. aastal 47 %-ni 2020. aastal; märgib murega, et kõrgema juhtkonna, sealhulgas asedirektorite ametikohtadel vähenes arv 57 %-lt 2019. aastal järsult 40 %-le 2020. aastal; tuletab meelde, et sellele suundumusele vastupidiselt AD palgaastmel või samaväärsel mittejuhtival ametikohal töötavate naiste arv suureneb (2020. aastal 63,3 %, 2019. aastal 62,2 % ja 2018. aastal 60,6 %); ei nõustu kohusetäitjate ega asendusametikohtade lisamisega arvudesse nende ajutise iseloomu tõttu ja seetõttu, et suhteliselt väikeses institutsioonis võib üks ametisse nimetamine üldist suhtarvu moonutada;

| 26. | innustab komiteed uurima spetsiaalseid stiimuleid ja meetmeid, mida rakendatakse edukalt teistes üksustes, et edendada naiste pääsu juhtivatele ametikohtadele, näiteks üksuse juhataja tasandist madalama tasandi juhtimisülesannete täitmise ametlik tunnustamine, mentorlustoetus ja koolituste pakkumine juhtivale ametikohale määramise eel; tuletab meelde, et soolise aspekti arvestamise edendamiseks poliitilises ja haldustöös on mitu meedet, mida Euroopa Parlamendi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon on arutanud ja mille see komisjon on kindlaks määranud; on seisukohal, et komitee peaks seadma seoses soolise tasakaaluga kaugeleulatuvamad eesmärgid, et muuta töökeskkond õiglasemaks, mitmekesisemaks ja atraktiivsemaks; teeb ettepaneku nimetada personaliosakonnas ametisse võrdsete võimaluste ametnik, kes hõlbustaks kohapeal sellega seotud meetmete võtmist; |
| --- | --- |

26.

innustab komiteed uurima spetsiaalseid stiimuleid ja meetmeid, mida rakendatakse edukalt teistes üksustes, et edendada naiste pääsu juhtivatele ametikohtadele, näiteks üksuse juhataja tasandist madalama tasandi juhtimisülesannete täitmise ametlik tunnustamine, mentorlustoetus ja koolituste pakkumine juhtivale ametikohale määramise eel; tuletab meelde, et soolise aspekti arvestamise edendamiseks poliitilises ja haldustöös on mitu meedet, mida Euroopa Parlamendi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon on arutanud ja mille see komisjon on kindlaks määranud; on seisukohal, et komitee peaks seadma seoses soolise tasakaaluga kaugeleulatuvamad eesmärgid, et muuta töökeskkond õiglasemaks, mitmekesisemaks ja atraktiivsemaks; teeb ettepaneku nimetada personaliosakonnas ametisse võrdsete võimaluste ametnik, kes hõlbustaks kohapeal sellega seotud meetmete võtmist;

| 27. | märgib, et komitees töötab töötajaid kõigist liikmesriikidest; märgib, et mis puudutab juhtide geograafilist jaotust, oli 2020. aasta detsembris ainult 15 % juhtidest 13 uuemast ELi liikmesriigist (2019. aastal 19 %); kutsub komiteed üles tegema märkimisväärseid edusamme ja astuma samme oma töötajate geograafilise tasakaalu saavutamiseks, et saavutada kõigi liikmesriikide kodanike nõuetekohane esindatus, sealhulgas juhtimistasandil, mis kajastab nende mitmekesisust, nagu on sätestatud personalieeskirjade artiklis 27; |
| --- | --- |

27.

märgib, et komitees töötab töötajaid kõigist liikmesriikidest; märgib, et mis puudutab juhtide geograafilist jaotust, oli 2020. aasta detsembris ainult 15 % juhtidest 13 uuemast ELi liikmesriigist (2019. aastal 19 %); kutsub komiteed üles tegema märkimisväärseid edusamme ja astuma samme oma töötajate geograafilise tasakaalu saavutamiseks, et saavutada kõigi liikmesriikide kodanike nõuetekohane esindatus, sealhulgas juhtimistasandil, mis kajastab nende mitmekesisust, nagu on sätestatud personalieeskirjade artiklis 27;

| 28. | märgib, et isikuandmete kaitsmiseks ei koguta andmeid puuetega töötajate kohta, kuid juhib tähelepanu sellele, et see takistab olukorra tegelikku hindamist ja selles valdkonnas asjakohaste meetmete väljatöötamist; märgib, et komitee kohaldab sobiva töökeskkonna loomiseks ergonoomilise mööbli ja IT-seadmete pakkumisel mõistlike abinõude põhimõtet; väljendab heameelt selle üle, et komitee ja Regioonide Komitee ühises kinnisvarastrateegias võetakse puuetega inimesi täielikult arvesse; |
| --- | --- |

28.

märgib, et isikuandmete kaitsmiseks ei koguta andmeid puuetega töötajate kohta, kuid juhib tähelepanu sellele, et see takistab olukorra tegelikku hindamist ja selles valdkonnas asjakohaste meetmete väljatöötamist; märgib, et komitee kohaldab sobiva töökeskkonna loomiseks ergonoomilise mööbli ja IT-seadmete pakkumisel mõistlike abinõude põhimõtet; väljendab heameelt selle üle, et komitee ja Regioonide Komitee ühises kinnisvarastrateegias võetakse puuetega inimesi täielikult arvesse;

| 29. | võtab teadmiseks võrdsete võimaluste ja mitmekesisuse tegevuskava (2017–2020) hindamise ning loodab, et see annab asjakohastesse spetsiaalsetesse meetmetesse väärtusliku panuse; kutsub komiteed üles võtma uue tegevuskava koostamisel arvesse ka COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde; |
| --- | --- |

29.

võtab teadmiseks võrdsete võimaluste ja mitmekesisuse tegevuskava (2017–2020) hindamise ning loodab, et see annab asjakohastesse spetsiaalsetesse meetmetesse väärtusliku panuse; kutsub komiteed üles võtma uue tegevuskava koostamisel arvesse ka COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde;

| 30. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal võttis komitee läbipõlemise vältimiseks lõpuks vastu individuaalse tegutsemisviisi, mis koos üldiste meetmetega hõlmas ennetavat kontakti riskirühma kuuluvate töötajatega, paindlikke töögraafikuid (ilma tööaja registreerimiseta), nõuannetega infolehte ning spetsiaalseid teabevahetusmeetmeid; on pettunud, et komitee ei ole suutnud kvantifitseerida, kui paljudel komitee töötajatel on tööga seotud läbipõlemise sümptomeid esinenud; kutsub komiteed üles tegema teadlikkuse suurendamise meetmetest rohkemat ja võtma vastu kinnitatud head tavad, mis puudutavad muu hulgas töökoormuse juhtimist, juhtidele mõeldud teavitamise ja konfliktide lahendamise koolitust ja tööle naasmise poliitikat, milles võetakse arvesse konkreetse töötaja läbipõlemisega seotud asjaolusid; |
| --- | --- |

30.

väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal võttis komitee läbipõlemise vältimiseks lõpuks vastu individuaalse tegutsemisviisi, mis koos üldiste meetmetega hõlmas ennetavat kontakti riskirühma kuuluvate töötajatega, paindlikke töögraafikuid (ilma tööaja registreerimiseta), nõuannetega infolehte ning spetsiaalseid teabevahetusmeetmeid; on pettunud, et komitee ei ole suutnud kvantifitseerida, kui paljudel komitee töötajatel on tööga seotud läbipõlemise sümptomeid esinenud; kutsub komiteed üles tegema teadlikkuse suurendamise meetmetest rohkemat ja võtma vastu kinnitatud head tavad, mis puudutavad muu hulgas töökoormuse juhtimist, juhtidele mõeldud teavitamise ja konfliktide lahendamise koolitust ja tööle naasmise poliitikat, milles võetakse arvesse konkreetse töötaja läbipõlemisega seotud asjaolusid;

| 31. | märgib, et komitees oli 48 pikaajalist praktikanti, kellele kõigile anti igakuist toetust (sealhulgas 14 praktikalepingut, mis peatati COVID-19 pandeemia tõttu ja mis seejärel jätkusid 2020. aasta sügisel ning mida arvestatakse kaks korda); märgib, et kõigile praktikantidele anti asjakohased IT-vahendid ja nende suhtes rakendati komitee töötajate suhtes kehtivat töökorda, kuid peab kahetsusväärseks, et viiest lühiajalisest praktikandist kolmel ei olnud õigust saada peale kindlustuspoliisi mingit rahalist toetust; kordab, et kutsub komiteed üles tagama, et kõik tema praktikandid saaksid inimväärset tasu; |
| --- | --- |

31.

märgib, et komitees oli 48 pikaajalist praktikanti, kellele kõigile anti igakuist toetust (sealhulgas 14 praktikalepingut, mis peatati COVID-19 pandeemia tõttu ja mis seejärel jätkusid 2020. aasta sügisel ning mida arvestatakse kaks korda); märgib, et kõigile praktikantidele anti asjakohased IT-vahendid ja nende suhtes rakendati komitee töötajate suhtes kehtivat töökorda, kuid peab kahetsusväärseks, et viiest lühiajalisest praktikandist kolmel ei olnud õigust saada peale kindlustuspoliisi mingit rahalist toetust; kordab, et kutsub komiteed üles tagama, et kõik tema praktikandid saaksid inimväärset tasu;

| 32. | tuletab meelde, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) viis 2018. ja 2019. aastal läbi uurimise, mis puudutas I rühma endise esimehega seotud ahistamisjuhtumit ja mis algatati aastaid hiljem, sest sisemenetluste puuduste ja eri tasandi juhtide põhjendamatu tegevusetuse tõttu ei olnud juhtumit võimalik paremini lahendada; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et komitee peasekretär keeldub sisemisi puudusi ja vastutust endiselt tunnistamast, mis tähendab, et komitee töötajate eest hoolitsemise kohustust ei täideta; võtab teadmiseks, et komitee juhatuse 9. juuni 2020. aasta otsusega nõuti, et kõnealune liige võtaks kandidatuuri komitee presidendi kohale tagasi, ning see liige vabastati kõigist personalijuhtimisega seotud tegevustest; rõhutab, et OLAF andis distsiplinaar- ja õigusalaseid soovitusi ning selle alusel algatas Belgia prokurör kriminaalasja; on teadlik, et nimetatud liige kaebas komitee juhatuse otsuse edasi Euroopa Kohtusse, kuid kaotas hagi; rõhutab, et kõnealune liige oma väärtegusid endiselt ei tunnista ega kahetse, mis näitab, et tal puudub täielikult eneseanalüüsivõime ja austus ohvrite vastu; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) viis 2018. ja 2019. aastal läbi uurimise, mis puudutas I rühma endise esimehega seotud ahistamisjuhtumit ja mis algatati aastaid hiljem, sest sisemenetluste puuduste ja eri tasandi juhtide põhjendamatu tegevusetuse tõttu ei olnud juhtumit võimalik paremini lahendada; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et komitee peasekretär keeldub sisemisi puudusi ja vastutust endiselt tunnistamast, mis tähendab, et komitee töötajate eest hoolitsemise kohustust ei täideta; võtab teadmiseks, et komitee juhatuse 9. juuni 2020. aasta otsusega nõuti, et kõnealune liige võtaks kandidatuuri komitee presidendi kohale tagasi, ning see liige vabastati kõigist personalijuhtimisega seotud tegevustest; rõhutab, et OLAF andis distsiplinaar- ja õigusalaseid soovitusi ning selle alusel algatas Belgia prokurör kriminaalasja; on teadlik, et nimetatud liige kaebas komitee juhatuse otsuse edasi Euroopa Kohtusse, kuid kaotas hagi; rõhutab, et kõnealune liige oma väärtegusid endiselt ei tunnista ega kahetse, mis näitab, et tal puudub täielikult eneseanalüüsivõime ja austus ohvrite vastu;

| 33. | on väga mures selle pärast, et nõukogu nimetas I rühma endise esimehe uueks ametiajaks uuesti liikmeks; tunnistab, et kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 302 on nõukogul ainupädevus nimetada komitee liikmed pärast komisjoniga konsulteerimist liikmesriikide pakutud kandidaatide nimekirja alusel ametisse; tunnistab seetõttu, et nõukogu otsustes, mis puudutavad komitee liikmete ametisse nimetamist, komiteel ametlikku rolli ei ole; peab kahetsusväärseks, et eeldatakse, et komiteega ei saa tema liikmete määramisel konsulteerida; rõhutab, et komitee nõuetekohase toimimise huvides on, et nõukogule ja komisjonile antakse ametisse nimetamise menetluse käigus kandidaatidest nõuetekohaselt teada; nõuab, et ametisse nimetamise menetlus vaadataks läbi, et komitee saaks oma liikmete ametisse nimetamisel tegutseda aktiivsemalt; tunneb heameelt, et komitee on valmis ametisse nimetamise menetluses rohkem osalema ja juhtima sellele komisjoni tähelepanu; |
| --- | --- |

33.

on väga mures selle pärast, et nõukogu nimetas I rühma endise esimehe uueks ametiajaks uuesti liikmeks; tunnistab, et kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 302 on nõukogul ainupädevus nimetada komitee liikmed pärast komisjoniga konsulteerimist liikmesriikide pakutud kandidaatide nimekirja alusel ametisse; tunnistab seetõttu, et nõukogu otsustes, mis puudutavad komitee liikmete ametisse nimetamist, komiteel ametlikku rolli ei ole; peab kahetsusväärseks, et eeldatakse, et komiteega ei saa tema liikmete määramisel konsulteerida; rõhutab, et komitee nõuetekohase toimimise huvides on, et nõukogule ja komisjonile antakse ametisse nimetamise menetluse käigus kandidaatidest nõuetekohaselt teada; nõuab, et ametisse nimetamise menetlus vaadataks läbi, et komitee saaks oma liikmete ametisse nimetamisel tegutseda aktiivsemalt; tunneb heameelt, et komitee on valmis ametisse nimetamise menetluses rohkem osalema ja juhtima sellele komisjoni tähelepanu;

| 34. | võtab teadmiseks, et komitee juhatus otsustas 9. juunil 2020, et komitee ühineb Brüsseli kriminaalkohtu menetlusega tsiviilhagejana; märgib, et Brüsseli tööinspektori-uurija taotlusel võeti kõnealuse liikme puutumatus eelmisel ametiajal ära, ja nõuab tungivalt, et komitee võtaks viivitamata kõik vajalikud meetmed, et hõlbustada Belgia õigusasutustes hagi menetlemist; loodab, et asjaomased pooled võetakse vastutusele, ja palub end menetlusest teavitada; |
| --- | --- |

34.

võtab teadmiseks, et komitee juhatus otsustas 9. juunil 2020, et komitee ühineb Brüsseli kriminaalkohtu menetlusega tsiviilhagejana; märgib, et Brüsseli tööinspektori-uurija taotlusel võeti kõnealuse liikme puutumatus eelmisel ametiajal ära, ja nõuab tungivalt, et komitee võtaks viivitamata kõik vajalikud meetmed, et hõlbustada Belgia õigusasutustes hagi menetlemist; loodab, et asjaomased pooled võetakse vastutusele, ja palub end menetlusest teavitada;

| 35. | on teadlik, et kahe komitees endiselt töötava moraalse ahistamise ohvriga on saavutatud kompromisskokkulepe, kuid peab kahetsusväärseks, et üks neist ohvritest ootab endiselt kokkuleppe lõplikku täitmist; võtab teadmiseks, et 2022. aasta aprillis teatas komitee parlamendi eelarvekontrollikomisjonile, et kokkuleppe ainus lahtine punkt on otseselt seotud eesseisva muudatusega, mis tehakse organisatsiooni struktuuris ja mille üle otsustatakse koos Regioonide Komiteega, ning et pooled leppisid kokku, et kompromisskokkuleppes sisalduvat alternatiivset lahendust ei tohiks seni rakendama hakata; kutsub komiteed üles viivitamata neid kompromisskokkuleppeid täitma ja andma selle kohta aru, nagu on seadusega nõutud; |
| --- | --- |

35.

on teadlik, et kahe komitees endiselt töötava moraalse ahistamise ohvriga on saavutatud kompromisskokkulepe, kuid peab kahetsusväärseks, et üks neist ohvritest ootab endiselt kokkuleppe lõplikku täitmist; võtab teadmiseks, et 2022. aasta aprillis teatas komitee parlamendi eelarvekontrollikomisjonile, et kokkuleppe ainus lahtine punkt on otseselt seotud eesseisva muudatusega, mis tehakse organisatsiooni struktuuris ja mille üle otsustatakse koos Regioonide Komiteega, ning et pooled leppisid kokku, et kompromisskokkuleppes sisalduvat alternatiivset lahendust ei tohiks seni rakendama hakata; kutsub komiteed üles viivitamata neid kompromisskokkuleppeid täitma ja andma selle kohta aru, nagu on seadusega nõutud;

| 36. | peab kahetsusväärseks, et pärast seda, kui 2021. aasta märtsis toimus kahe tõsise üleastumise ohvri ja komitee presidendi virtuaalne kohtumine, ei ole komitee ohvritega kokkuleppele veel jõudnud, ning peab kahetsusväärseks, et komitee juhtkonna võetud meetmed ei ole olnud tõhusad ega sihikindlad; ei nõustu komitee peasekretäri seisukohaga, et kuna need kaks ohvrit komitees enam ei tööta, siis on kokkuleppe sõlmimisega viivitamine õigustatud; tuletab komiteele meelde mitut kirja, mille komiteest 2017. aastal lahkunud ohver saatis; rõhutab, et administratsioon ei esitanud ohvrile enne 2021. aasta keskpaika ühtegi esialgset ettepanekut, kuigi petitsioonikomisjoni peasekretärile esitatud kaebused pärinevad 2019. aasta algusest, ning mõistab seetõttu igati hukka peasekretäri avalduse, mille kohaselt on kokkuleppe sõlmimisega viivitamine ohvri süü; märgib, et tõsise üleastumise ohver, kes on komitee endine liige, esitas 2021. aasta märtsis toimunud virtuaalsel koosolekul komitee presidendile mitu nõudmist, sealhulgas nõudmise, et komitee esitaks ohvritele avaliku vabanduse, hüvitaks ohvritele kogu kahju ja korraldaks komitees ahistamist käsitleva välisuurimise; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et kaitsetus olukorras ohvrid on sunnitud komitee peasekretäri poolt parlamendile tehtud avaldusi jälle avalikult eitama; võtab teadmiseks, et 2022. aasta aprillis teatas komitee parlamendi eelarvekontrollikomisjonile, et nimetatud koosolekul kokku lepitud meetmed on kas juba ellu viidud või rakendamisel; võtab teadmiseks komitee presidendi 13. aprilli 2022. aasta avaliku avalduse, milles ta kordas, et palub kõigilt juhtumi ohvritelt komitee nimel ametlikult vabandust; |
| --- | --- |

36.

peab kahetsusväärseks, et pärast seda, kui 2021. aasta märtsis toimus kahe tõsise üleastumise ohvri ja komitee presidendi virtuaalne kohtumine, ei ole komitee ohvritega kokkuleppele veel jõudnud, ning peab kahetsusväärseks, et komitee juhtkonna võetud meetmed ei ole olnud tõhusad ega sihikindlad; ei nõustu komitee peasekretäri seisukohaga, et kuna need kaks ohvrit komitees enam ei tööta, siis on kokkuleppe sõlmimisega viivitamine õigustatud; tuletab komiteele meelde mitut kirja, mille komiteest 2017. aastal lahkunud ohver saatis; rõhutab, et administratsioon ei esitanud ohvrile enne 2021. aasta keskpaika ühtegi esialgset ettepanekut, kuigi petitsioonikomisjoni peasekretärile esitatud kaebused pärinevad 2019. aasta algusest, ning mõistab seetõttu igati hukka peasekretäri avalduse, mille kohaselt on kokkuleppe sõlmimisega viivitamine ohvri süü; märgib, et tõsise üleastumise ohver, kes on komitee endine liige, esitas 2021. aasta märtsis toimunud virtuaalsel koosolekul komitee presidendile mitu nõudmist, sealhulgas nõudmise, et komitee esitaks ohvritele avaliku vabanduse, hüvitaks ohvritele kogu kahju ja korraldaks komitees ahistamist käsitleva välisuurimise; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et kaitsetus olukorras ohvrid on sunnitud komitee peasekretäri poolt parlamendile tehtud avaldusi jälle avalikult eitama; võtab teadmiseks, et 2022. aasta aprillis teatas komitee parlamendi eelarvekontrollikomisjonile, et nimetatud koosolekul kokku lepitud meetmed on kas juba ellu viidud või rakendamisel; võtab teadmiseks komitee presidendi 13. aprilli 2022. aasta avaliku avalduse, milles ta kordas, et palub kõigilt juhtumi ohvritelt komitee nimel ametlikult vabandust;

| 37. | märgib, et kompromisskokkulepete eesmärk on katta moraalne kahju, õigusabikulud ja mõju karjäärile; tunneb muret selle pärast, et juhtumi eri etappides toimuvate individuaalsete läbirääkimiste tõttu võivad ohvrid sõlmida ebavõrdseid kokkuleppeid, sest juhtumeid käsitletakse erinevalt; nõuab tungivalt, et komitee sõlmiks kõigi asjaomaste ohvrite jaoks võimalikult kiiresti sobivad ja õiglased kompromisskokkulepped ja rakendaks neid; peab kahetsusväärseks, et komitee ei võta endiselt vastutust ega vii läbi välisjuurdlust, et anda kuritarvitamise tõsidusele uus hinnang, ning nõuab tungivalt, et komitee viiks sellise juurdluse läbi, nagu komitee juhtkond lubas, ning paluks kõigi I rühma endise esimehe väärkäitumise ja moraalse ahistamise ohvrite ees avalikult vabandust; nõuab tungivalt, et komitee võtaks selliste juhtumite ilmnemisel viivitamata kõik vajalikud meetmed ja kehtestaks igasuguste võimalike ahistamisjuhtumite vältimiseks tulevikus kindlad meetmed; tuletab meelde, et töötajatele tuleb korraldada ahistamise suhtes täisleppimatuse poliitika kohta kohustuslik koolitus; |
| --- | --- |

37.

märgib, et kompromisskokkulepete eesmärk on katta moraalne kahju, õigusabikulud ja mõju karjäärile; tunneb muret selle pärast, et juhtumi eri etappides toimuvate individuaalsete läbirääkimiste tõttu võivad ohvrid sõlmida ebavõrdseid kokkuleppeid, sest juhtumeid käsitletakse erinevalt; nõuab tungivalt, et komitee sõlmiks kõigi asjaomaste ohvrite jaoks võimalikult kiiresti sobivad ja õiglased kompromisskokkulepped ja rakendaks neid; peab kahetsusväärseks, et komitee ei võta endiselt vastutust ega vii läbi välisjuurdlust, et anda kuritarvitamise tõsidusele uus hinnang, ning nõuab tungivalt, et komitee viiks sellise juurdluse läbi, nagu komitee juhtkond lubas, ning paluks kõigi I rühma endise esimehe väärkäitumise ja moraalse ahistamise ohvrite ees avalikult vabandust; nõuab tungivalt, et komitee võtaks selliste juhtumite ilmnemisel viivitamata kõik vajalikud meetmed ja kehtestaks igasuguste võimalike ahistamisjuhtumite vältimiseks tulevikus kindlad meetmed; tuletab meelde, et töötajatele tuleb korraldada ahistamise suhtes täisleppimatuse poliitika kohta kohustuslik koolitus;

| 38. | tuletab komiteele meelde, et ohver, kes on endine liige, oli ka rikkumisest teataja, kes liidu institutsioone I rühma endise esimehe käitumise eest hoiatas; mõistab hukka, et vastupidiselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2019/1937 (1) ja komitee eeskirjale rikkumisest teatamise (2) kohta ei suutnud komitee rikkumisest teataja identiteeti kaitsta; mõistab igati hukka, et nii komitee endine president kui ka endine inimressursside ja rahaliste vahendite direktor, kes on nüüd komitee peasekretär, püüdsid rikkumisest teataja vastu õiguslikke meetmeid võtta; |
| --- | --- |

38.

tuletab komiteele meelde, et ohver, kes on endine liige, oli ka rikkumisest teataja, kes liidu institutsioone I rühma endise esimehe käitumise eest hoiatas; mõistab hukka, et vastupidiselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2019/1937 (1) ja komitee eeskirjale rikkumisest teatamise (2) kohta ei suutnud komitee rikkumisest teataja identiteeti kaitsta; mõistab igati hukka, et nii komitee endine president kui ka endine inimressursside ja rahaliste vahendite direktor, kes on nüüd komitee peasekretär, püüdsid rikkumisest teataja vastu õiguslikke meetmeid võtta;

1

2

| 39. | väljendab heameelt 2021. aasta juulis loodud uue mitmetasandilise teabevahetussüsteemi (otsene ülemus, OLAF ja väline asutus) üle, mille kaudu saab rikkumisest teatada, ning millele lisaks saab suuniseid ja toetust ka eetikanõunikelt; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt 2021. aasta juulis loodud uue mitmetasandilise teabevahetussüsteemi (otsene ülemus, OLAF ja väline asutus) üle, mille kaudu saab rikkumisest teatada, ning millele lisaks saab suuniseid ja toetust ka eetikanõunikelt;

| 40. | märgib murega, et kuigi 2020. aasta esialgse hinnangu kohaselt lähevad hüvitised ja õigusabikulud komiteele maksma ligikaudu 150 000 eurot, ei ole praegu veel võimalik täpselt kindlaks määrata, kui suur on lõplik kogusumma, mis sellele juhtumile kulutati eelmistel aastatel ja kulutatakse tulevikus; nõuab tungivalt, et komitee võtaks koos oma õigustalitusega selle juhtumi lõpuleviimiseks kõik vajalikud meetmed, sealhulgas nõuaks rikkujalt tagasi summad, mille komitee on ohvritele hüvitanud; peab kahetsusväärseks, et lootus avaliku sektori raha tagasi saada on väike, ning palub komiteel esitada parlamendile üksikasjalik hinnang summade kohta, mille ta loodab tagasi saada; |
| --- | --- |

40.

märgib murega, et kuigi 2020. aasta esialgse hinnangu kohaselt lähevad hüvitised ja õigusabikulud komiteele maksma ligikaudu 150 000 eurot, ei ole praegu veel võimalik täpselt kindlaks määrata, kui suur on lõplik kogusumma, mis sellele juhtumile kulutati eelmistel aastatel ja kulutatakse tulevikus; nõuab tungivalt, et komitee võtaks koos oma õigustalitusega selle juhtumi lõpuleviimiseks kõik vajalikud meetmed, sealhulgas nõuaks rikkujalt tagasi summad, mille komitee on ohvritele hüvitanud; peab kahetsusväärseks, et lootus avaliku sektori raha tagasi saada on väike, ning palub komiteel esitada parlamendile üksikasjalik hinnang summade kohta, mille ta loodab tagasi saada;

| 41. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament keeldus komitee peasekretäri tegevusele 2018. aasta eelarve täitmisel heakskiitu andmast ja seda muu hulgas administratsiooni hoolsuskohustuse jämeda rikkumise ja tegevusetuse ning finantstagajärgede tõttu, ning oli väga pettunud, et komitee tollane personali- ja finantsressursside direktor, kes nüüd on peasekretär, ei hakanud otsustavaid meetmeid, eelkõige ennetus- ja parandusmeetmeid võtma enne, kui 2018. aasta eelarve täitmisele jäeti heakskiit andmata; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament keeldus komitee peasekretäri tegevusele 2018. aasta eelarve täitmisel heakskiitu andmast ja seda muu hulgas administratsiooni hoolsuskohustuse jämeda rikkumise ja tegevusetuse ning finantstagajärgede tõttu, ning oli väga pettunud, et komitee tollane personali- ja finantsressursside direktor, kes nüüd on peasekretär, ei hakanud otsustavaid meetmeid, eelkõige ennetus- ja parandusmeetmeid võtma enne, kui 2018. aasta eelarve täitmisele jäeti heakskiit andmata;

| 42. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament palus komitee presidendil 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega seoses aktiivselt osaleda ohvritega lahenduse leidmisel, et saavutada kõigi osapoolte vahel õiglane ja rahuldav kokkulepe ning vältida huvide konflikte, ning et komitee paluks ohvrites ees avalikult vabandust, kuid kahjuks seda ei juhtunud; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament palus komitee presidendil 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega seoses aktiivselt osaleda ohvritega lahenduse leidmisel, et saavutada kõigi osapoolte vahel õiglane ja rahuldav kokkulepe ning vältida huvide konflikte, ning et komitee paluks ohvrites ees avalikult vabandust, kuid kahjuks seda ei juhtunud;

| 43. | peab kahetsusväärseks, et võimalike ahistamisjuhtumitega seoses esitati 2020. aastal kuus abitaotlust, mis näitab, et kehtivaid ennetusmeetmeid tuleb tugevdada; on teadlik, et kolm neist taotlustest on seotud I rühma endise esimehe juhtumiga, mis edastati Belgia õigusasutustele; märgib, et üks juhtum lõpetati ja üks juhtum on samuti Belgia õigusasutustes menetlemisel; juhib murelikult tähelepanu asjaolule, et üks taotlus oli 2021. aasta novembris ikka veel sisejuurdluse all, mis sunnib parlamenti kordama, et kuigi tuleb austada nõuetekohast menetlust ja üksikisiku õigusi, töötab aja möödumine ohvrite kahjuks, ning nõuab seetõttu tungivalt, et komitee edendaks viivitamata selle taotluse käsitlemist ja annaks selle kohta aru; |
| --- | --- |

43.

peab kahetsusväärseks, et võimalike ahistamisjuhtumitega seoses esitati 2020. aastal kuus abitaotlust, mis näitab, et kehtivaid ennetusmeetmeid tuleb tugevdada; on teadlik, et kolm neist taotlustest on seotud I rühma endise esimehe juhtumiga, mis edastati Belgia õigusasutustele; märgib, et üks juhtum lõpetati ja üks juhtum on samuti Belgia õigusasutustes menetlemisel; juhib murelikult tähelepanu asjaolule, et üks taotlus oli 2021. aasta novembris ikka veel sisejuurdluse all, mis sunnib parlamenti kordama, et kuigi tuleb austada nõuetekohast menetlust ja üksikisiku õigusi, töötab aja möödumine ohvrite kahjuks, ning nõuab seetõttu tungivalt, et komitee edendaks viivitamata selle taotluse käsitlemist ja annaks selle kohta aru;

| 44. | on teadlik ahistamisjuhtumist, millest rikkumisest teataja komiteed teavitas, ja mis edastati 2020. aasta augustis OLAFile ning mis on seotud Regioonide Komitee töötajaga, kes töötab ühistalitustes, ning sisaldab ka väiteid juhtimisvigade ja finantsrikkumiste kohta; kutsub komiteed ja Regioonide Komiteed üles andma Euroopa Parlamendile aru OLAFi uurimise tulemustest ning edasistest võimalikest uurimisele eelnevatest sisejuurdlustest ja meetmetest; |
| --- | --- |

44.

on teadlik ahistamisjuhtumist, millest rikkumisest teataja komiteed teavitas, ja mis edastati 2020. aasta augustis OLAFile ning mis on seotud Regioonide Komitee töötajaga, kes töötab ühistalitustes, ning sisaldab ka väiteid juhtimisvigade ja finantsrikkumiste kohta; kutsub komiteed ja Regioonide Komiteed üles andma Euroopa Parlamendile aru OLAFi uurimise tulemustest ning edasistest võimalikest uurimisele eelnevatest sisejuurdlustest ja meetmetest;

| 45. | märgib, et ahistamist ja rikkumisest teatamist käsitlevad otsused vaadati 2020. aastal läbi, ja peab kahetsusväärseks, et 2021. aastal pidi vastu võetama uued otsused, kuid see lükati edasi; kordab, kui oluline on töötajate eest hoolitsemise põhimõte, mis hõlmab rikkumisest teatajate kaitset ja igasuguse ahistamise ärahoidmist ning ohvritele mõeldud selgeid ja tugevaid kaitse- ja toetusmeetmeid; nõuab tungivalt, et komitee kohaldaks ahistamisjuhtumite käsitlemisel ühtset korda, et ohvreid ei koheldaks erinevalt, ning tagaks süüdistatavate võrdse kohtlemise, sõltumata sellistest teguritest nagu koht hierarhias; tuletab komiteele meelde, et asjaolu, et personalieeskirju ei saa komitee liikme suhtes kohaldada, ei saa pidada tegevusetuse ettekäändeks; võtab teadmiseks, et 2022. aasta aprillis teatas komitee parlamendi eelarvekontrollikomisjonile, et rikkumisest teatamist käsitlev läbivaadatud otsus jõustus 15. detsembril 2021 ja ahistamist käsitlev läbivaadatud otsus 4. aprillil 2022; |
| --- | --- |

45.

märgib, et ahistamist ja rikkumisest teatamist käsitlevad otsused vaadati 2020. aastal läbi, ja peab kahetsusväärseks, et 2021. aastal pidi vastu võetama uued otsused, kuid see lükati edasi; kordab, kui oluline on töötajate eest hoolitsemise põhimõte, mis hõlmab rikkumisest teatajate kaitset ja igasuguse ahistamise ärahoidmist ning ohvritele mõeldud selgeid ja tugevaid kaitse- ja toetusmeetmeid; nõuab tungivalt, et komitee kohaldaks ahistamisjuhtumite käsitlemisel ühtset korda, et ohvreid ei koheldaks erinevalt, ning tagaks süüdistatavate võrdse kohtlemise, sõltumata sellistest teguritest nagu koht hierarhias; tuletab komiteele meelde, et asjaolu, et personalieeskirju ei saa komitee liikme suhtes kohaldada, ei saa pidada tegevusetuse ettekäändeks; võtab teadmiseks, et 2022. aasta aprillis teatas komitee parlamendi eelarvekontrollikomisjonile, et rikkumisest teatamist käsitlev läbivaadatud otsus jõustus 15. detsembril 2021 ja ahistamist käsitlev läbivaadatud otsus 4. aprillil 2022;

| 46. | on teadlik kolmest komiteega seotud OLAFi uurimisest, millest üks lõpetati 2020. aastal, ilma et asjaomase töötaja vastutust oleks tuvastatud, ja kaks on veel pooleli, millest üks algatati 2019. aastal ja teine 2020. aastal, ning üks personalivaliku juhtum, mis samuti lõpetati 2020. aastal uurimist algatamata; |
| --- | --- |

46.

on teadlik kolmest komiteega seotud OLAFi uurimisest, millest üks lõpetati 2020. aastal, ilma et asjaomase töötaja vastutust oleks tuvastatud, ja kaks on veel pooleli, millest üks algatati 2019. aastal ja teine 2020. aastal, ning üks personalivaliku juhtum, mis samuti lõpetati 2020. aastal uurimist algatamata;

| 47. | kordab, et liidu institutsioonide ja organite töötajate ja liikmete ebaeetiline käitumine takistab liidu vahendite usaldusväärset haldamist ja vähendab kodanike usaldust kogu liidu vastu; märgib murega, et kuigi komiteesisese eetikaraamistiku ulatuslik läbivaatamine on pooleli, on selge, et komitee on töötajate eest hoolitsemise kohustust rikkunud liiga kaua ning selle tagajärjel on taunitavate juhtimisstiilide tõttu tekkinud kahetsusväärne karistamatuse ja ahistamise kultuur, mida muu hulgas tõendavad korduvad abitaotlused ja OLAFile teatatud juhtumid; peab kahetsusväärseks, et kuigi parlament on ühemõtteliselt nõudnud, et komitees võetaks vastutus, on seda järjepidevalt eiratud, ning rõhutab, et komitee haldushierarhia vastutuse kindlakstegemiseks on vaja välist ja sõltumatut uurimist ning vajaduse korral tuleb kohaldada personalieeskirjade artiklit 22; nõuab välisuurimist, et vaadata läbi komitee personalimenetlused ja nende tõhusus, keskendudes ahistamist puudutavate taotluste käsitlemisele ja töötajate heaolu tagamisele; |
| --- | --- |

47.

kordab, et liidu institutsioonide ja organite töötajate ja liikmete ebaeetiline käitumine takistab liidu vahendite usaldusväärset haldamist ja vähendab kodanike usaldust kogu liidu vastu; märgib murega, et kuigi komiteesisese eetikaraamistiku ulatuslik läbivaatamine on pooleli, on selge, et komitee on töötajate eest hoolitsemise kohustust rikkunud liiga kaua ning selle tagajärjel on taunitavate juhtimisstiilide tõttu tekkinud kahetsusväärne karistamatuse ja ahistamise kultuur, mida muu hulgas tõendavad korduvad abitaotlused ja OLAFile teatatud juhtumid; peab kahetsusväärseks, et kuigi parlament on ühemõtteliselt nõudnud, et komitees võetaks vastutus, on seda järjepidevalt eiratud, ning rõhutab, et komitee haldushierarhia vastutuse kindlakstegemiseks on vaja välist ja sõltumatut uurimist ning vajaduse korral tuleb kohaldada personalieeskirjade artiklit 22; nõuab välisuurimist, et vaadata läbi komitee personalimenetlused ja nende tõhusus, keskendudes ahistamist puudutavate taotluste käsitlemisele ja töötajate heaolu tagamisele;

Eetikaraamistik ja läbipaistvus

Eetikaraamistik ja läbipaistvus

| 48. | võtab teadmiseks, et on loodud komiteesisene töörühm, mille ülesanne on komitee eetikaraamistik terviklikult läbi vaadata, mida oleks pidanud tegema juba ammu; on teadlik, et töörühm koostas tegevuskava, mis võeti 2021. aasta jaanuaris vastu ja mis ajendas komitee käitumisjuhendit läbi vaatama; kutsub komiteed üles andma Euroopa Parlamendile selle analüüsi tulemustest, tegevuskavast ja rakendusmeetmetest aru; |
| --- | --- |

48.

võtab teadmiseks, et on loodud komiteesisene töörühm, mille ülesanne on komitee eetikaraamistik terviklikult läbi vaadata, mida oleks pidanud tegema juba ammu; on teadlik, et töörühm koostas tegevuskava, mis võeti 2021. aasta jaanuaris vastu ja mis ajendas komitee käitumisjuhendit läbi vaatama; kutsub komiteed üles andma Euroopa Parlamendile selle analüüsi tulemustest, tegevuskavast ja rakendusmeetmetest aru;

| 49. | märgib, et pärast komitee uue ametiaja algust 2020. aasta oktoobris anti komitee liikmetest koosnevale erirühmale volitused vaadata liikmete käitumisjuhend läbi, sealhulgas tugevdada ennetusmeetmeid ja võimalikke sanktsioone; on veendunud, et käitumisjuhend peab põhinema ahistamisjuhtumist saadud kogemustel, tuginema põhimõtetele, mille Üldkohus on heaks kiitnud oma otsustes ja ombudsman oma soovitustes, ning sisaldama spetsiaalset kiiret kaebuste esitamise menetlust, milles ohvreid kaitstakse algusest peale, ning selget ja jõustatavat karistussüsteemi; on teadlik, et uus käitumisjuhend võeti 2021. aasta jaanuaris vastu ja liikmetele on tehtud kättesaadavaks selle rakendamist käsitlev üksikasjalik brošüür; kutsub komiteed üles rakendama kinnitatud häid tavasid, et suurendada liikmete ja asendusliikmete teadlikkust ning pikas perspektiivis parandada komitee sisemist kultuuri eetikaküsimustes; |
| --- | --- |

49.

märgib, et pärast komitee uue ametiaja algust 2020. aasta oktoobris anti komitee liikmetest koosnevale erirühmale volitused vaadata liikmete käitumisjuhend läbi, sealhulgas tugevdada ennetusmeetmeid ja võimalikke sanktsioone; on veendunud, et käitumisjuhend peab põhinema ahistamisjuhtumist saadud kogemustel, tuginema põhimõtetele, mille Üldkohus on heaks kiitnud oma otsustes ja ombudsman oma soovitustes, ning sisaldama spetsiaalset kiiret kaebuste esitamise menetlust, milles ohvreid kaitstakse algusest peale, ning selget ja jõustatavat karistussüsteemi; on teadlik, et uus käitumisjuhend võeti 2021. aasta jaanuaris vastu ja liikmetele on tehtud kättesaadavaks selle rakendamist käsitlev üksikasjalik brošüür; kutsub komiteed üles rakendama kinnitatud häid tavasid, et suurendada liikmete ja asendusliikmete teadlikkust ning pikas perspektiivis parandada komitee sisemist kultuuri eetikaküsimustes;

| 50. | juhib tähelepanu sellele, et uus käitumisjuhend sisaldab ametist kõrvaldamise menetlust, mille kohaselt teeb täiskogu otsuse juhatuse ettepaneku alusel ja sellest teatatakse nõukogule, et oleks võimalik algatada asendamiseks vajalik menetlus; väljendab heameelt selle üle, et läbivaadatud menetlusreeglid on kooskõlas ametist kõrvaldamist käsitlevate sätetega, mis on sätestatud käitumisjuhendis, ning on teadlik, et selleks, et seda menetlust oleks võimalik kasutada, tuleb komitee kodukord läbi vaadata; kutsub komiteed üles andma nendest muudatustest Euroopa Parlamendile kiiresti teada ja innustab komiteed alustama komisjoniga kõnelusi, et uurida, kas asjaomaseid kehtivaid sätteid on võimalik muuta; |
| --- | --- |

50.

juhib tähelepanu sellele, et uus käitumisjuhend sisaldab ametist kõrvaldamise menetlust, mille kohaselt teeb täiskogu otsuse juhatuse ettepaneku alusel ja sellest teatatakse nõukogule, et oleks võimalik algatada asendamiseks vajalik menetlus; väljendab heameelt selle üle, et läbivaadatud menetlusreeglid on kooskõlas ametist kõrvaldamist käsitlevate sätetega, mis on sätestatud käitumisjuhendis, ning on teadlik, et selleks, et seda menetlust oleks võimalik kasutada, tuleb komitee kodukord läbi vaadata; kutsub komiteed üles andma nendest muudatustest Euroopa Parlamendile kiiresti teada ja innustab komiteed alustama komisjoniga kõnelusi, et uurida, kas asjaomaseid kehtivaid sätteid on võimalik muuta;

| 51. | on teadlik neljast kaebusest, mida ombudsman 2020. aastal menetles ja mis olid seotud läbipaistvuse puudumise, dokumentidele juurdepääsu keelamise ja kahel juhul taotlusele vastamata jätmisega; märgib, et vähemalt üks neist taotlustest puudutas kulude hüvitamist ja toetusi; mõistab läbipaistvuse puudumise hukka ja nõuab tungivalt, et komitee esitaks selle teema kohta täieliku ja selge teabe; |
| --- | --- |

51.

on teadlik neljast kaebusest, mida ombudsman 2020. aastal menetles ja mis olid seotud läbipaistvuse puudumise, dokumentidele juurdepääsu keelamise ja kahel juhul taotlusele vastamata jätmisega; märgib, et vähemalt üks neist taotlustest puudutas kulude hüvitamist ja toetusi; mõistab läbipaistvuse puudumise hukka ja nõuab tungivalt, et komitee esitaks selle teema kohta täieliku ja selge teabe;

| 52. | palub komiteel jätkata meetmete võtmist teadlikkuse suurendamiseks eetikaraamistiku ja rikkumisest teatamise menetluste kohta; väljendab heameelt selle üle, et 2021. aastal vastu võetud otsuse kohaselt peavad kõik töötajad, sealhulgas uued töötajad, osalema kohustuslikul eetika- ja aususeteemalise koolitusel; kutsub komiteed üles tegema selle koolituse kohustuslikuks ka liikmetele ja juhtidele; väljendab heameelt selle üle, et komitee personali- ja finantsküsimuste direktoraadis loodi ametikoht eetikakoordinaatorile, keda toetab uus eetikanõunike meeskond; tunnustab uue teenustaseme kokkuleppe allkirjastamist komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarametiga (IDOC), et muuta haldusuurimised professionaalsemaks; |
| --- | --- |

52.

palub komiteel jätkata meetmete võtmist teadlikkuse suurendamiseks eetikaraamistiku ja rikkumisest teatamise menetluste kohta; väljendab heameelt selle üle, et 2021. aastal vastu võetud otsuse kohaselt peavad kõik töötajad, sealhulgas uued töötajad, osalema kohustuslikul eetika- ja aususeteemalise koolitusel; kutsub komiteed üles tegema selle koolituse kohustuslikuks ka liikmetele ja juhtidele; väljendab heameelt selle üle, et komitee personali- ja finantsküsimuste direktoraadis loodi ametikoht eetikakoordinaatorile, keda toetab uus eetikanõunike meeskond; tunnustab uue teenustaseme kokkuleppe allkirjastamist komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarametiga (IDOC), et muuta haldusuurimised professionaalsemaks;

| 53. | võtab teadmiseks, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni kokkuleppes läbipaistvusregistri kohta organisatsioonidele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega (3), ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 20. mai 2021. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes kohustusliku läbipaistvusregistri kohta (4) on sätestatud, et nende registritega võivad vabatahtlikult ühineda kõik liidu institutsioonid, organid ja asutused; ei ole nõus sellega, et komitee keeldub läbipaistvusregistrit kasutamast, väites, et komitee on nõuandev organ; nõuab tungivalt, et komitee läbipaistvusregistriga ühineks, et väliste huvide esindajatega suhtlemine oleks läbipaistvam; |
| --- | --- |

53.

võtab teadmiseks, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni kokkuleppes läbipaistvusregistri kohta organisatsioonidele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega (3), ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 20. mai 2021. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes kohustusliku läbipaistvusregistri kohta (4) on sätestatud, et nende registritega võivad vabatahtlikult ühineda kõik liidu institutsioonid, organid ja asutused; ei ole nõus sellega, et komitee keeldub läbipaistvusregistrit kasutamast, väites, et komitee on nõuandev organ; nõuab tungivalt, et komitee läbipaistvusregistriga ühineks, et väliste huvide esindajatega suhtlemine oleks läbipaistvam;

3

4

| 54. | märgib, et üks peamisi meetmeid 2021. aastal vastu võetud tegevuskavas, millega tugevdatakse komitee eetikaraamistikku, on siseombudsmani ametikoha loomine; juhib tähelepanu sellele, et siseombudsmani loomise otsust esitleti kokkuleppena, mille töötajad olid heaks kiitnud, kuigi komitee personalikomitee oli selle kohta tegelikult negatiivset arvamust avaldanud; kordab, et komitee personalikomitee ja õigustalitus on seoses ettepanekuga väljendanud kahtlusi siseombudsmani sõltumatuse, erapooletuse ja konfidentsiaalsuse kohta; seab kahtluse alla sellise siseombudsmani vajalikkuse, sest ühelt poolt on inimressursid piiratud ja teiselt poolt on olemas eetikanõunikud ja usaldusnõunikud ning eelkõige juurdlus- ja distsiplinaarametiga sõlmitud kokkulepe; nõuab tungivalt, et komitee keskenduks juba olemasolevate eetikaga seotud mehhanismide jõustamisele ning eraldaks oma õigusloomealase töö jaoks piisavalt palju töötajaid, keskendudes vastuvõetud meetmete tegelikule tõhususele; tuletab meelde, et ombudsman märkis oma aruandes „ELi institutsioonides ja asutustes töötavate inimeste väärikas kohtlemine“ SI/2/2018/AMF, et erapooletuks ja õiglaseks peetava uurija leidmine võib väikestes institutsioonides olla eriti keeruline, ning soovitab, et sõltumatuse ja neutraalsuse tagamiseks tuleks asutusesiseste vahendite asemel kasutada pigem asutuseväliseid ja sõltumatuid uurijaid; |
| --- | --- |

54.

märgib, et üks peamisi meetmeid 2021. aastal vastu võetud tegevuskavas, millega tugevdatakse komitee eetikaraamistikku, on siseombudsmani ametikoha loomine; juhib tähelepanu sellele, et siseombudsmani loomise otsust esitleti kokkuleppena, mille töötajad olid heaks kiitnud, kuigi komitee personalikomitee oli selle kohta tegelikult negatiivset arvamust avaldanud; kordab, et komitee personalikomitee ja õigustalitus on seoses ettepanekuga väljendanud kahtlusi siseombudsmani sõltumatuse, erapooletuse ja konfidentsiaalsuse kohta; seab kahtluse alla sellise siseombudsmani vajalikkuse, sest ühelt poolt on inimressursid piiratud ja teiselt poolt on olemas eetikanõunikud ja usaldusnõunikud ning eelkõige juurdlus- ja distsiplinaarametiga sõlmitud kokkulepe; nõuab tungivalt, et komitee keskenduks juba olemasolevate eetikaga seotud mehhanismide jõustamisele ning eraldaks oma õigusloomealase töö jaoks piisavalt palju töötajaid, keskendudes vastuvõetud meetmete tegelikule tõhususele; tuletab meelde, et ombudsman märkis oma aruandes „ELi institutsioonides ja asutustes töötavate inimeste väärikas kohtlemine“ SI/2/2018/AMF, et erapooletuks ja õiglaseks peetava uurija leidmine võib väikestes institutsioonides olla eriti keeruline, ning soovitab, et sõltumatuse ja neutraalsuse tagamiseks tuleks asutusesiseste vahendite asemel kasutada pigem asutuseväliseid ja sõltumatuid uurijaid;

| 55. | kordab, et nõuab, et vastavalt soovitusele, mille ombudsman andis juhtumi SI/2/2017/NF kohta koostatud aruandes „Pöördukse efekt – ELi personalieeskirjade artikli 16 rakendamine eri ELi institutsioonides, organites ja asutustes“, tuleb komitee liikmete komiteevälist tegevust veel rohkem korrigeerida; võtab teadmiseks, et komitee otsustas teha üksikasjaliku analüüsi, et hinnata, kui suurel määral on selles aruandes esitatud ombudsmani soovitused täidetud; kutsub komiteed üles kiirendama otsuse tegemist selle kohta, et kehtiv lobi- ja nõustamistegevuse raamistik vaadatakse läbi, et ühtlasi oma süsteemi tugevdada, et võimalikke huvide konflikte vältida; |
| --- | --- |

55.

kordab, et nõuab, et vastavalt soovitusele, mille ombudsman andis juhtumi SI/2/2017/NF kohta koostatud aruandes „Pöördukse efekt – ELi personalieeskirjade artikli 16 rakendamine eri ELi institutsioonides, organites ja asutustes“, tuleb komitee liikmete komiteevälist tegevust veel rohkem korrigeerida; võtab teadmiseks, et komitee otsustas teha üksikasjaliku analüüsi, et hinnata, kui suurel määral on selles aruandes esitatud ombudsmani soovitused täidetud; kutsub komiteed üles kiirendama otsuse tegemist selle kohta, et kehtiv lobi- ja nõustamistegevuse raamistik vaadatakse läbi, et ühtlasi oma süsteemi tugevdada, et võimalikke huvide konflikte vältida;

Digitaliseerimine, küberturvalisus ja andmekaitse

Digitaliseerimine, küberturvalisus ja andmekaitse

| 56. | tunnistab, et kuigi kommunikatsioonivahendite ja haldusprotsesside lihtsustamine ja digitaliseerimine, näiteks paberivabale finantshaldusele üleminek, toimus juba ka enne, muutus see COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu kiiremaks; on veendunud, et 2020. aasta märtsis kehtestatud katsetatud parandused peaksid jääma alaliseks ja kehtima ka pärast pandeemiat; |
| --- | --- |

56.

tunnistab, et kuigi kommunikatsioonivahendite ja haldusprotsesside lihtsustamine ja digitaliseerimine, näiteks paberivabale finantshaldusele üleminek, toimus juba ka enne, muutus see COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu kiiremaks; on veendunud, et 2020. aasta märtsis kehtestatud katsetatud parandused peaksid jääma alaliseks ja kehtima ka pärast pandeemiat;

| 57. | märgib, et IT-eelarve oli 2020. aastal 7 500 000 eurot, s.o 2019. aasta 4 900 000 eurost 53 % suurem, mis tulenes peamiselt muudelt eelarveridadelt ümber paigutatud kasutamata assigneeringutest, et mahajäämust IT-valdkonnas veelgi vähendada; tuletab meelde, et assigneeringute ümberpaigutamisega ei saa asendada struktuurseid summasid, mida IT-teenuseks on vaja; |
| --- | --- |

57.

märgib, et IT-eelarve oli 2020. aastal 7 500 000 eurot, s.o 2019. aasta 4 900 000 eurost 53 % suurem, mis tulenes peamiselt muudelt eelarveridadelt ümber paigutatud kasutamata assigneeringutest, et mahajäämust IT-valdkonnas veelgi vähendada; tuletab meelde, et assigneeringute ümberpaigutamisega ei saa asendada struktuurseid summasid, mida IT-teenuseks on vaja;

| 58. | märgib, et 2020. aasta lõpuks oli komitee andnud kõigile töötajatele sülearvuti ning soovi korral jagati ka kvaliteetseid kõrvaklappe, mille kogumaksumus oli 322 462 eurot; on teadlik, et 2021. aasta jaanuaris võttis komitee vastu otsuse maksta toetuskõlblike töötajate taotlusel kohustusliku kaugtööga seotud erakorraliste kulude katmiseks kindlasummaline makse (esitati 563 taotlust kogusummas 107 271 eurot); |
| --- | --- |

58.

märgib, et 2020. aasta lõpuks oli komitee andnud kõigile töötajatele sülearvuti ning soovi korral jagati ka kvaliteetseid kõrvaklappe, mille kogumaksumus oli 322 462 eurot; on teadlik, et 2021. aasta jaanuaris võttis komitee vastu otsuse maksta toetuskõlblike töötajate taotlusel kohustusliku kaugtööga seotud erakorraliste kulude katmiseks kindlasummaline makse (esitati 563 taotlust kogusummas 107 271 eurot);

| 59. | väljendab heameelt, et komitee digistrateegias on esitatud küberturvalisusega seotud kindlad näitajad; tunnustab tihedat koostööd ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU), millel komitee IT-turvalisus põhineb; |
| --- | --- |

59.

väljendab heameelt, et komitee digistrateegias on esitatud küberturvalisusega seotud kindlad näitajad; tunnustab tihedat koostööd ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU), millel komitee IT-turvalisus põhineb;

| 60. | kiidab komiteed liikmete portaali, Phoenixi ja Adonise dokumentidega seotud töövoo vahendi märkimisväärse parandamise ning edusammude eest, mida on tehtud hübriidpilve keskkonna kui digitaalse töökoha viimase komponendiga; märgib, et komitee sisevõrgu liikmete sektsiooni muudeti täielikult, et koondada sinna kogu teave; väljendab heameelt, et elektrooniliseks allkirjastamiseks kasutatakse kvalifitseeritud e-allkirja, ning peab kiiduväärseks ka muid kaug- ja digivahendeid; |
| --- | --- |

60.

kiidab komiteed liikmete portaali, Phoenixi ja Adonise dokumentidega seotud töövoo vahendi märkimisväärse parandamise ning edusammude eest, mida on tehtud hübriidpilve keskkonna kui digitaalse töökoha viimase komponendiga; märgib, et komitee sisevõrgu liikmete sektsiooni muudeti täielikult, et koondada sinna kogu teave; väljendab heameelt, et elektrooniliseks allkirjastamiseks kasutatakse kvalifitseeritud e-allkirja, ning peab kiiduväärseks ka muid kaug- ja digivahendeid;

| 61. | märgib, et viimastel aastatel on komitee siseauditis keskendutud peaaegu täielikult menetluste ja protsesside usaldusväärsuse analüüsimisele ja hindamisele ning vähemal määral tehingute auditeerimisele; nõuab, et komitees koostataks kava, kuidas edendada kaug- ja digitaalseid siseauditeid; märgib, et Euroopa Andmekaitseinspektori taotlusel tegi komitee kindlaks, kui palju isikuandmeid edastati kolmandatesse riikidesse, ja jõudis järeldusele, et see ei kahjustanud ühtegi tegevust; märgib, et komitee kirjutas alla registreerimistaotlusele, mille varal seotakse komitee Microsoftiga sõlmitud institutsioonidevahelise raamlepinguga, ning et tal ei ole enam Microsoftiga eraldi individuaalseid litsentsilepinguid; innustab komiteed siiski seadma esikohale avatud lähtekoodiga tehnoloogia, et säilitada oma tehniliste süsteemide üle kontroll, vältida sõltuvust ja seotust kindla tarnijaga, tagada kasutajate eraelu puutumatusele ja andmekaitsele tugevamad kaitsemeetmed ning suurendada üldsuse jaoks turvalisust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

61.

märgib, et viimastel aastatel on komitee siseauditis keskendutud peaaegu täielikult menetluste ja protsesside usaldusväärsuse analüüsimisele ja hindamisele ning vähemal määral tehingute auditeerimisele; nõuab, et komitees koostataks kava, kuidas edendada kaug- ja digitaalseid siseauditeid; märgib, et Euroopa Andmekaitseinspektori taotlusel tegi komitee kindlaks, kui palju isikuandmeid edastati kolmandatesse riikidesse, ja jõudis järeldusele, et see ei kahjustanud ühtegi tegevust; märgib, et komitee kirjutas alla registreerimistaotlusele, mille varal seotakse komitee Microsoftiga sõlmitud institutsioonidevahelise raamlepinguga, ning et tal ei ole enam Microsoftiga eraldi individuaalseid litsentsilepinguid; innustab komiteed siiski seadma esikohale avatud lähtekoodiga tehnoloogia, et säilitada oma tehniliste süsteemide üle kontroll, vältida sõltuvust ja seotust kindla tarnijaga, tagada kasutajate eraelu puutumatusele ja andmekaitsele tugevamad kaitsemeetmed ning suurendada üldsuse jaoks turvalisust ja läbipaistvust;

Hooned ja julgeolek

Hooned ja julgeolek

| 62. | on teadlik, et komitee ja Regioonide Komitee rakendavad pikaajalist kinnisvarastrateegiat, milles pööratakse põhitähelepanu geograafilisele kontsentreerumisele ja büroode ümberkorraldamisele; märgib, et vastutav töörühm jõudis seisukohale, et heade töötingimuste loomiseks oleks vaja veel üht hoonet, mis mahutaks ligikaudu 200 inimest; märgib, et see analüüs ajendas komiteed ja Regioonide Komiteed pidama läbirääkimisi selle üle, et võtta Euroopa välisteenistuselt üle B100 hoone üürileping, ning et kummagi komitee juhatus kiitis halduslepingu projekti 2020. aasta viimases kvartalis heaks; on teadlik, et COVID-19 pandeemia tõttu tekkisid protsessis viivitused; |
| --- | --- |

62.

on teadlik, et komitee ja Regioonide Komitee rakendavad pikaajalist kinnisvarastrateegiat, milles pööratakse põhitähelepanu geograafilisele kontsentreerumisele ja büroode ümberkorraldamisele; märgib, et vastutav töörühm jõudis seisukohale, et heade töötingimuste loomiseks oleks vaja veel üht hoonet, mis mahutaks ligikaudu 200 inimest; märgib, et see analüüs ajendas komiteed ja Regioonide Komiteed pidama läbirääkimisi selle üle, et võtta Euroopa välisteenistuselt üle B100 hoone üürileping, ning et kummagi komitee juhatus kiitis halduslepingu projekti 2020. aasta viimases kvartalis heaks; on teadlik, et COVID-19 pandeemia tõttu tekkisid protsessis viivitused;

| 63. | väljendab heameelt kinnisvarastrateegia põhivaldkondade parandamise üle, nimelt hoonete renoveerimise üle, et luua ergonoomilistele standarditele vastavad tervislikumad tööruumid, suurendada turvalisust, vähendada elektritarbimist ja viia hooned vastavusse keskkonnanõuetega; |
| --- | --- |

63.

väljendab heameelt kinnisvarastrateegia põhivaldkondade parandamise üle, nimelt hoonete renoveerimise üle, et luua ergonoomilistele standarditele vastavad tervislikumad tööruumid, suurendada turvalisust, vähendada elektritarbimist ja viia hooned vastavusse keskkonnanõuetega;

| 64. | märgib, et pärast B100 hoone ülevõtmist 2021. aasta septembris jätkuvad uuringud ja asbesti kõrvaldamine; kutsub komiteed ja Regioonide Komiteed üles selle hoone tingimusi korrapäraselt jälgima ja hoidma töötajaid sellega pidevalt kursis; tuletab meelde oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate kaitsmise kohta asbesti eest (5); |
| --- | --- |

64.

märgib, et pärast B100 hoone ülevõtmist 2021. aasta septembris jätkuvad uuringud ja asbesti kõrvaldamine; kutsub komiteed ja Regioonide Komiteed üles selle hoone tingimusi korrapäraselt jälgima ja hoidma töötajaid sellega pidevalt kursis; tuletab meelde oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate kaitsmise kohta asbesti eest (5);

5

Keskkond ja kestlikkus

Keskkond ja kestlikkus

| 65. | väljendab heameelt kestlikkuse, keskkonna ja ligipääsetavuse standardite, sealhulgas liidu keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemi (EMAS) standardite integreerimise üle komitee ja Regioonide Komitee kinnisvarastrateegiasse; märgib, et alates omaenda keskkonnajuhtimissüsteemi loomisest on komitee ning Regioonide Komitee võtnud mitmesuguseid meetmeid, et parandada oma hoonete energiatõhusust ja vähendada nende CO2-jalajälge; väljendab heameelt rohelisele kokkuleppele pühendatud töörühma loomise üle ning on teadlik sellest, et käimas on uuring selle kohta, kuidas muuta komitee ja Regioonide Komitee 2030. aastaks CO2-neutraalseks; väljendab heameelt selle üle, et komitee osaleb parlamendi kasvuhoonegaaside heitkoguste kompenseerimise süsteemis ning komiteel on vajalike assigneeringute eraldamiseks omaette eelarverida; tunneb heameelt selle üle, et komitee tarbitav elekter on saadud üksnes kestlikest allikatest toodetud rohelisest energiast; ergutab komiteed ühtlasi paigaldama kõigile hoonetele päikesepaneele, et CO2-tõhusust suurendada; |
| --- | --- |

65.

väljendab heameelt kestlikkuse, keskkonna ja ligipääsetavuse standardite, sealhulgas liidu keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemi (EMAS) standardite integreerimise üle komitee ja Regioonide Komitee kinnisvarastrateegiasse; märgib, et alates omaenda keskkonnajuhtimissüsteemi loomisest on komitee ning Regioonide Komitee võtnud mitmesuguseid meetmeid, et parandada oma hoonete energiatõhusust ja vähendada nende CO2-jalajälge; väljendab heameelt rohelisele kokkuleppele pühendatud töörühma loomise üle ning on teadlik sellest, et käimas on uuring selle kohta, kuidas muuta komitee ja Regioonide Komitee 2030. aastaks CO2-neutraalseks; väljendab heameelt selle üle, et komitee osaleb parlamendi kasvuhoonegaaside heitkoguste kompenseerimise süsteemis ning komiteel on vajalike assigneeringute eraldamiseks omaette eelarverida; tunneb heameelt selle üle, et komitee tarbitav elekter on saadud üksnes kestlikest allikatest toodetud rohelisest energiast; ergutab komiteed ühtlasi paigaldama kõigile hoonetele päikesepaneele, et CO2-tõhusust suurendada;

2

2

2

| 66. | võtab teadmiseks mitu paberikasutuse vähendamise meedet ja nõuab tungivalt, et komitee võtaks vastu sisuka paberist loobumise poliitika; tunneb heameelt selle üle, et 2020. aastal vähenes kasutatava paberi hulk päevas inimese kohta võrreldes 2019. aastaga 52 % ja võrreldes 2015. aastaga 81 %; |
| --- | --- |

66.

võtab teadmiseks mitu paberikasutuse vähendamise meedet ja nõuab tungivalt, et komitee võtaks vastu sisuka paberist loobumise poliitika; tunneb heameelt selle üle, et 2020. aastal vähenes kasutatava paberi hulk päevas inimese kohta võrreldes 2019. aastaga 52 % ja võrreldes 2015. aastaga 81 %;

| 67. | väljendab heameelt, et komitee on kehtestanud meetmed, millega edendada säästvate sõiduviiside kasutamist, nagu teenistusjalgrattad, jalgratturitele mõeldud taristu ja vautšerite süsteem erandjuhtudel parklatesse pääsuks; märgib, et liikuvuspoliitika hõlmab rahalist toetust jalgratturitele ja töötajatele, kes on ostnud ühissõidukite perioodipileteid, kuid mõlema toetuse saajad kaotavad õiguse kasutada parkimiskohti; |
| --- | --- |

67.

väljendab heameelt, et komitee on kehtestanud meetmed, millega edendada säästvate sõiduviiside kasutamist, nagu teenistusjalgrattad, jalgratturitele mõeldud taristu ja vautšerite süsteem erandjuhtudel parklatesse pääsuks; märgib, et liikuvuspoliitika hõlmab rahalist toetust jalgratturitele ja töötajatele, kes on ostnud ühissõidukite perioodipileteid, kuid mõlema toetuse saajad kaotavad õiguse kasutada parkimiskohti;

| 68. | võtab teadmiseks, et komitee on võtnud kohustuse hakata täitma 17 ÜRO kestliku arengu eesmärki ning tegutseda kooskõlas nende eesmärkide ja asjakohaste liidu strateegiatega; rõhutab, et komiteel on kestliku arengu vaatlusrühm, kelle eesmärk on edendada liidus kestlikkust; |
| --- | --- |

68.

võtab teadmiseks, et komitee on võtnud kohustuse hakata täitma 17 ÜRO kestliku arengu eesmärki ning tegutseda kooskõlas nende eesmärkide ja asjakohaste liidu strateegiatega; rõhutab, et komiteel on kestliku arengu vaatlusrühm, kelle eesmärk on edendada liidus kestlikkust;

| 69. | tunnustab komiteed ringmajanduse sidusrühmade platvormi ühise haldamise eest koos komisjoniga; |
| --- | --- |

69.

tunnustab komiteed ringmajanduse sidusrühmade platvormi ühise haldamise eest koos komisjoniga;

Teabevahetus ja mitmekeelsus

Teabevahetus ja mitmekeelsus

| 70. | märgib, et 2019. aasta oktoobris kiitis juhatus heaks komitee uue logo, mis sarnaneb teiste liidu institutsioonide logodega; on veendunud, et see muudatus aitab kaasa liidu institutsioonide, organite, büroode ja asutuste kuvandi nähtavusele ja sidususele kodanike seas; |
| --- | --- |

70.

märgib, et 2019. aasta oktoobris kiitis juhatus heaks komitee uue logo, mis sarnaneb teiste liidu institutsioonide logodega; on veendunud, et see muudatus aitab kaasa liidu institutsioonide, organite, büroode ja asutuste kuvandi nähtavusele ja sidususele kodanike seas;

| 71. | väljendab heameelt selle üle, et komitee suutis COVID-19 pandeemia kontekstis kohandada oma teabevahetusstrateegiat, korraldades veebis mitmeid suurüritusi ja tegevusi, et hõlbustada oma teavitustegevust ning kontakte sidusrühmade ja kodanikega; rõhutab, et 2020. aasta juulis andis komitee oma iga-aastase kodanikuühiskonna auhinna asemel välja ühekordse auhinna „Kodanikuühiskond COVID-19 vastu“, et tunnustada mittetulunduslikke algatusi, mida üksikisikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja eraettevõtjad on teinud COVID-19 kriisi ja selle tagajärgedega võitlemiseks; |
| --- | --- |

71.

väljendab heameelt selle üle, et komitee suutis COVID-19 pandeemia kontekstis kohandada oma teabevahetusstrateegiat, korraldades veebis mitmeid suurüritusi ja tegevusi, et hõlbustada oma teavitustegevust ning kontakte sidusrühmade ja kodanikega; rõhutab, et 2020. aasta juulis andis komitee oma iga-aastase kodanikuühiskonna auhinna asemel välja ühekordse auhinna „Kodanikuühiskond COVID-19 vastu“, et tunnustada mittetulunduslikke algatusi, mida üksikisikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja eraettevõtjad on teinud COVID-19 kriisi ja selle tagajärgedega võitlemiseks;

| 72. | rõhutab, et kogu komitee arvamuste ja teabearuannetega seotud töö on kättesaadav kõigis ametlikes keeltes ning et komitee veebisait on kooskõlas liidu avaliku sektori asutuste juurdepääsetavuse standarditega; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et kogu komitee arvamuste ja teabearuannetega seotud töö on kättesaadav kõigis ametlikes keeltes ning et komitee veebisait on kooskõlas liidu avaliku sektori asutuste juurdepääsetavuse standarditega;

| 73. | tunneb heameelt komitee osalemise üle Euroopa tuleviku konverentsil, aidates sellel demokraatlikul tegevusel jõuda organiseeritud kodanikuühiskonnani; ergutab lisaks komiteed aitama oma liikmetel osaleda kohalikul tasandil kodanike ja kodanikuühiskonnaga peetavates dialoogides, milles käsitletakse Euroopa küsimusi; |
| --- | --- |

73.

tunneb heameelt komitee osalemise üle Euroopa tuleviku konverentsil, aidates sellel demokraatlikul tegevusel jõuda organiseeritud kodanikuühiskonnani; ergutab lisaks komiteed aitama oma liikmetel osaleda kohalikul tasandil kodanike ja kodanikuühiskonnaga peetavates dialoogides, milles käsitletakse Euroopa küsimusi;

Institutsioonidevaheline koostöö

Institutsioonidevaheline koostöö

| 74. | väljendab heameelt Euroopa Parlamendi ja komitee vahelise pidevalt suureneva ja tõhusa kahepoolse koostöö üle; julgustab nii parlamenti kui ka komiteed jätkama korrapäraseid kohtumisi oma presidentide ja asepresidentide vahel ning tõhustama struktureeritud koostööd asjaomaste raportööride ning nii fraktsioonide kui ka ettevalmistavate organite vahel, kuhu nende liikmed kuuluvad; on veendunud, et komitee poliitiline koostöö Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoniga peaks olema süstemaatilisem, arvestades komitee rolli sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajana; |
| --- | --- |

74.

väljendab heameelt Euroopa Parlamendi ja komitee vahelise pidevalt suureneva ja tõhusa kahepoolse koostöö üle; julgustab nii parlamenti kui ka komiteed jätkama korrapäraseid kohtumisi oma presidentide ja asepresidentide vahel ning tõhustama struktureeritud koostööd asjaomaste raportööride ning nii fraktsioonide kui ka ettevalmistavate organite vahel, kuhu nende liikmed kuuluvad; on veendunud, et komitee poliitiline koostöö Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoniga peaks olema süstemaatilisem, arvestades komitee rolli sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajana;

| 75. | rõhutab, et komisjoni nelja üksusega (individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet, informaatika peadirektoraat, eelarve peadirektoraat ja personali peadirektoraat) sõlmitud teenustaseme kokkulepped vaadati läbi ja neisse lisati veel teenuseid; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et komisjoni nelja üksusega (individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet, informaatika peadirektoraat, eelarve peadirektoraat ja personali peadirektoraat) sõlmitud teenustaseme kokkulepped vaadati läbi ja neisse lisati veel teenuseid;

| 76. | juhib tähelepanu sellele, et vastu on võetud komitee ning Regioonide Komitee uus halduskoostöö leping, mis jõustus 1. novembril 2021. aastal ning millega tugevdatakse koostöö juhtimist ja kontrollimehhanisme, et tagada ühistalituste tõhus juhtimine; märgib rahuloluga, et komitee leiab, et uus leping on ajakohasem ja lihtsam kui vana leping ning aitab luua komitee ja Regioonide Komitee vahel suuremat koostoimet; |
| --- | --- |

76.

juhib tähelepanu sellele, et vastu on võetud komitee ning Regioonide Komitee uus halduskoostöö leping, mis jõustus 1. novembril 2021. aastal ning millega tugevdatakse koostöö juhtimist ja kontrollimehhanisme, et tagada ühistalituste tõhus juhtimine; märgib rahuloluga, et komitee leiab, et uus leping on ajakohasem ja lihtsam kui vana leping ning aitab luua komitee ja Regioonide Komitee vahel suuremat koostoimet;

| 77. | kordab, et eelmises eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses antud soovitustes väljendati seisukohta, mille kohaselt tuleb täielikult rakendada parlamendi ning komitee ja Regioonide Komitee vahel sõlmitud koostöölepingut, mille alusel viidi parlamenti üle kokku 60 tõlkijat, sealhulgas 36 komiteest, vastutasuks juurdepääsu saamisele Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse teenustele; rõhutab sellega seoses komitee personalipuudust poliitilistes valdkondades ja personalipuuduse negatiivset mõju tema volituste täitmisele; |
| --- | --- |

77.

kordab, et eelmises eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses antud soovitustes väljendati seisukohta, mille kohaselt tuleb täielikult rakendada parlamendi ning komitee ja Regioonide Komitee vahel sõlmitud koostöölepingut, mille alusel viidi parlamenti üle kokku 60 tõlkijat, sealhulgas 36 komiteest, vastutasuks juurdepääsu saamisele Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse teenustele; rõhutab sellega seoses komitee personalipuudust poliitilistes valdkondades ja personalipuuduse negatiivset mõju tema volituste täitmisele;

COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| 78. | on teadlik, et COVID-19 pandeemia mõjutas märkimisväärselt komitee tegevust, eelkõige seetõttu, et liikmed sõidavad komitee arvamuste ja resolutsioonide arutamiseks komiteesse kohale; teadvustab ühiseid jõupingutusi, mis tagasid komitee poliitilise tegevuse jätkuva toetamise; |
| --- | --- |

78.

on teadlik, et COVID-19 pandeemia mõjutas märkimisväärselt komitee tegevust, eelkõige seetõttu, et liikmed sõidavad komitee arvamuste ja resolutsioonide arutamiseks komiteesse kohale; teadvustab ühiseid jõupingutusi, mis tagasid komitee poliitilise tegevuse jätkuva toetamise;

| 79. | märgib, et talitluspidevuse tagamiseks koordineeris komitee kõiki alates 2020. aasta märtsist võetud ennetus- ja kaitsemeetmeid mitmetasandilise ennetavate terviseteenuste strateegia raames, milles kirjeldatakse kõiki võetud füüsilisi, operatiivseid ja meditsiinilisi meetmeid, nagu laiendatud kaugtöö, IT- ja videokonverentsiseadmed, tööruumide tervishoiu ja ohutusega seotud seadmed ning protsesside dematerialiseerimine; |
| --- | --- |

79.

märgib, et talitluspidevuse tagamiseks koordineeris komitee kõiki alates 2020. aasta märtsist võetud ennetus- ja kaitsemeetmeid mitmetasandilise ennetavate terviseteenuste strateegia raames, milles kirjeldatakse kõiki võetud füüsilisi, operatiivseid ja meditsiinilisi meetmeid, nagu laiendatud kaugtöö, IT- ja videokonverentsiseadmed, tööruumide tervishoiu ja ohutusega seotud seadmed ning protsesside dematerialiseerimine;

| 80. | märgib, et kehtivat talitluspidevuse kava ei peetud COVID-19 pandeemia eripära tõttu piisavalt otstarbekaks ning seetõttu moodustas komitee spetsiaalse töörühma, mida juhib personalidirektor ja mis hõlmab mitmesuguseid kontakte nii komitees kui ka teistes institutsioonides; rõhutab, et tuleb korraldada talitluspidevusõppused, et olla võimalikeks tulevasteks häireteks võimalikult hästi valmis; |
| --- | --- |

80.

märgib, et kehtivat talitluspidevuse kava ei peetud COVID-19 pandeemia eripära tõttu piisavalt otstarbekaks ning seetõttu moodustas komitee spetsiaalse töörühma, mida juhib personalidirektor ja mis hõlmab mitmesuguseid kontakte nii komitees kui ka teistes institutsioonides; rõhutab, et tuleb korraldada talitluspidevusõppused, et olla võimalikeks tulevasteks häireteks võimalikult hästi valmis;

| 81. | peab kiiduväärseks tava seada esikohale liikmete ja töötajate tervis ja ohutus, samal ajal kui organisatsioon on kohandatud pidevalt muutuvale olukorrale; märgib, et töötajate suhtes, i) kes pidid reisipiirangute tõttu kodumaale jääma, ii) kellel on välismaal ülalpeetav või haige sugulane või iii) taotluse korral teatavatel tingimustel, kohaldati välismaal töötamiseks üldist kaugtööerandit; on veendunud, et välismaalt kaugtöö lubamise otsusel mõju psühholoogilise stressi ja töölt puudumise vähendamisele oli positiivne; |
| --- | --- |

81.

peab kiiduväärseks tava seada esikohale liikmete ja töötajate tervis ja ohutus, samal ajal kui organisatsioon on kohandatud pidevalt muutuvale olukorrale; märgib, et töötajate suhtes, i) kes pidid reisipiirangute tõttu kodumaale jääma, ii) kellel on välismaal ülalpeetav või haige sugulane või iii) taotluse korral teatavatel tingimustel, kohaldati välismaal töötamiseks üldist kaugtööerandit; on veendunud, et välismaalt kaugtöö lubamise otsusel mõju psühholoogilise stressi ja töölt puudumise vähendamisele oli positiivne;

| 82. | väljendab heameelt selle üle, et komitee ja Regioonide Komitee tegid tihedat koostööd ja teevad seda ka edaspidi seoses selliste meetmete ühtlustamisega nagu juurdepääs hoonetele, hügieeni- ja puhastusprotokollid; rõhutab, et koordineerimist hõlbustas talitluspidevuse eest vastutavate ametnike vastastikune kohalolek igas COVID-19 juhtimisrühmas; |
| --- | --- |

82.

väljendab heameelt selle üle, et komitee ja Regioonide Komitee tegid tihedat koostööd ja teevad seda ka edaspidi seoses selliste meetmete ühtlustamisega nagu juurdepääs hoonetele, hügieeni- ja puhastusprotokollid; rõhutab, et koordineerimist hõlbustas talitluspidevuse eest vastutavate ametnike vastastikune kohalolek igas COVID-19 juhtimisrühmas;

| 83. | rõhutab, et kogu COVID-19 pandeemia ajal viidi ellu põhitegevusi, mis võimaldas komiteel esindada sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone liidu otsustusprotsessis, toetades liidu institutsioone kriisiolukorraga tegelemisel; |
| --- | --- |

83.

rõhutab, et kogu COVID-19 pandeemia ajal viidi ellu põhitegevusi, mis võimaldas komiteel esindada sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone liidu otsustusprotsessis, toetades liidu institutsioone kriisiolukorraga tegelemisel;

| 84. | väljendab heameelt selle üle, et pandeemiast kavatsetakse õppust võtta ja töötada välja uus kaugtöö/tööaegade poliitika, ning märgib, et selles küsimuses on praegu käimas sotsiaaldialoog; innustab komiteed võtma komiteesiseses juhtimisstrateegias täiel määral arvesse õppetunde, mis pandeemiast saadi ja mis puudutasid talituspidevust ja kriisiohjemeetodeid, IT-reageerimisvõimet, organisatsiooni vastupanuvõimet, töötajate suhtes rakendatavat hoolsuskohustust, sisekommunikatsiooni tõhusust ja tööprotsesside paindlikkust. |
| --- | --- |

84.

väljendab heameelt selle üle, et pandeemiast kavatsetakse õppust võtta ja töötada välja uus kaugtöö/tööaegade poliitika, ning märgib, et selles küsimuses on praegu käimas sotsiaaldialoog; innustab komiteed võtma komiteesiseses juhtimisstrateegias täiel määral arvesse õppetunde, mis pandeemiast saadi ja mis puudutasid talituspidevust ja kriisiohjemeetodeid, IT-reageerimisvõimet, organisatsiooni vastupanuvõimet, töötajate suhtes rakendatavat hoolsuskohustust, sisekommunikatsiooni tõhusust ja tööprotsesside paindlikkust.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teatavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2. märtsi 2016. aasta otsuse nr 053/16 A artikli 9 lõige 1.

2

(3)  
  ELT L 277, 19.9.2014, lk 11.

3

(4)  
  ELT L 207, 11.6.2021, lk 1.

4

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0427.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/122 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/122

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1705,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VII jagu – Regioonide Komitee

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0264/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0264/2021) (2),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ning artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ning artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (5) eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (5) eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0063/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0063/2022),

| 1. | annab heakskiidu Regioonide Komitee peasekretäri tegevusele Regioonide Komitee 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Regioonide Komitee peasekretäri tegevusele Regioonide Komitee 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Regioonide Komiteele, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Regioonide Komiteele, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

3

(4)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 207.

4

(5)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/123

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1706,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VII jagu – Regioonide Komitee

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VII jagu – Regioonide Komitee, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VII jagu – Regioonide Komitee,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0063/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0063/2022),

| A. | arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

| B. | arvestades, et Regioonide Komitee (edaspidi „komitee“) esindab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi liidu otsustusprotsessis ja kaasab neid sellesse ning täidab parema õigusloome saavutamise ja liidu demokraatia tugevdamise ülesandeid alt üles lähenemisviisi abil, jagades nende arvamusi liidu õigusaktide kohta, millel on piirkondadele ja linnadele otsene mõju; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Regioonide Komitee (edaspidi „komitee“) esindab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi liidu otsustusprotsessis ja kaasab neid sellesse ning täidab parema õigusloome saavutamise ja liidu demokraatia tugevdamise ülesandeid alt üles lähenemisviisi abil, jagades nende arvamusi liidu õigusaktide kohta, millel on piirkondadele ja linnadele otsene mõju;

| C. | arvestades, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad ühe kolmandiku avaliku sektori kulutuste ja kahe kolmandiku avaliku sektori investeeringute eest ning neil on paljudes liikmesriikides pädevus sellistes peamistes valdkondades nagu haridus, majanduse areng ja majanduslik ühtekuuluvus, keskkond, sotsiaalkaitse, tervishoid ja üldhuviteenused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad ühe kolmandiku avaliku sektori kulutuste ja kahe kolmandiku avaliku sektori investeeringute eest ning neil on paljudes liikmesriikides pädevus sellistes peamistes valdkondades nagu haridus, majanduse areng ja majanduslik ühtekuuluvus, keskkond, sotsiaalkaitse, tervishoid ja üldhuviteenused;

| D. | arvestades, et teatavatel juhtudel on komisjon ja nõukogu kohustatud komiteega konsulteerima, kuid komitee võib arvamusi vastu võtta ka omal algatusel ning tal on ulatuslik konsulteerimistaotlusbaas, mis on kindlaks määratud aluslepingutes ja mille alusel võib Euroopa Parlament temaga konsulteerida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teatavatel juhtudel on komisjon ja nõukogu kohustatud komiteega konsulteerima, kuid komitee võib arvamusi vastu võtta ka omal algatusel ning tal on ulatuslik konsulteerimistaotlusbaas, mis on kindlaks määratud aluslepingutes ja mille alusel võib Euroopa Parlament temaga konsulteerida;

| E. | arvestades, et pärast COVID-19 pandeemia puhkemist ja liidu piirkondades valitseva olukorra uurimist keskendus komitee koheselt sellele, et teavitada liidu seadusandjaid sellest, mida riiklikud ja kohalikud ametiasutused kohapeal pandeemia ja selle tagajärgede vastu võitlemiseks konkreetselt vajavad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast COVID-19 pandeemia puhkemist ja liidu piirkondades valitseva olukorra uurimist keskendus komitee koheselt sellele, et teavitada liidu seadusandjaid sellest, mida riiklikud ja kohalikud ametiasutused kohapeal pandeemia ja selle tagajärgede vastu võitlemiseks konkreetselt vajavad;

| F. | arvestades, et komitee töötas välja COVID-19 tegevuskava ja käivitas COVID-19 teabevahetusplatvormi, et abistada, teavitada, kaasata ning esindada piirkondi ja linnu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komitee töötas välja COVID-19 tegevuskava ja käivitas COVID-19 teabevahetusplatvormi, et abistada, teavitada, kaasata ning esindada piirkondi ja linnu;

| G. | arvestades, et komitee võttis 2. juuli 2020. aasta resolutsioonis vastu kolm poliitilist prioriteeti oma ametiajaks aastatel 2020–2025, millega kaasnes kolm teabekampaaniat: „Tuua Euroopa inimestele lähemale: demokraatia ja ELi tulevik“, „Juhtida põhjalikke sotsiaalseid muutusi: ehitada üles vastupanuvõimelised piirkondlikud ja kohalikud kogukonnad“ ja „Ühtekuuluvus, meie põhiväärtus: ELi kohapõhised poliitikameetmed“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komitee võttis 2. juuli 2020. aasta resolutsioonis vastu kolm poliitilist prioriteeti oma ametiajaks aastatel 2020–2025, millega kaasnes kolm teabekampaaniat: „Tuua Euroopa inimestele lähemale: demokraatia ja ELi tulevik“, „Juhtida põhjalikke sotsiaalseid muutusi: ehitada üles vastupanuvõimelised piirkondlikud ja kohalikud kogukonnad“ ja „Ühtekuuluvus, meie põhiväärtus: ELi kohapõhised poliitikameetmed“;

| H. | arvestades, et komitee määras kindlaks üheksa juhtalgatust, et muuta oma tegevus strateegilisemaks ja mõjuvamaks: 1) taaste- ja vastupidavusrahastu, 2) COVID-19 kriisile reageerimine seoses terviseküsimustega, 3) Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava, 4) CoR4Climate pakt, 5) piiriülese koostöö tulevik, 6) uus rände- ja integratsioonilepe, 7) Euroopa tuleviku konverents, 8) maapiirkondade arengu pikaajaline visioon ning 9) komitee strateegiline eelarve – komiteele ressursside õiglase osa tagamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komitee määras kindlaks üheksa juhtalgatust, et muuta oma tegevus strateegilisemaks ja mõjuvamaks: 1) taaste- ja vastupidavusrahastu, 2) COVID-19 kriisile reageerimine seoses terviseküsimustega, 3) Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava, 4) CoR4Climate pakt, 5) piiriülese koostöö tulevik, 6) uus rände- ja integratsioonilepe, 7) Euroopa tuleviku konverents, 8) maapiirkondade arengu pikaajaline visioon ning 9) komitee strateegiline eelarve – komiteele ressursside õiglase osa tagamine;

| I. | arvestades, et COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu pidi komitee oma ülesannete jätkuvaks täitmiseks vaatama läbi oma asutusesisesed toimimis- ja töömeetodid ning neid kohandama; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu pidi komitee oma ülesannete jätkuvaks täitmiseks vaatama läbi oma asutusesisesed toimimis- ja töömeetodid ning neid kohandama;

| 1. | märgib rahuloluga, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei leidnud komitee personalialase ja hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes olulisi puudusi; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei leidnud komitee personalialase ja hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes olulisi puudusi;

| 2. | rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et liidu institutsioonide, sealhulgas komitee 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu; tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei tuvastanud tehingute korrektsusega seotud konkreetseid probleeme; |
| --- | --- |

2.

rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et liidu institutsioonide, sealhulgas komitee 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu; tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei tuvastanud tehingute korrektsusega seotud konkreetseid probleeme;

| 3. | on teadlik asjaolust, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükk „Haldus“ keskendub personali-, hoonete, seadmete, energia- ning side- ja infotehnoloogia kuludele ning et kontrollikoja hinnangul on sellised kulutused väikese riskiga; |
| --- | --- |

3.

on teadlik asjaolust, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükk „Haldus“ keskendub personali-, hoonete, seadmete, energia- ning side- ja infotehnoloogia kuludele ning et kontrollikoja hinnangul on sellised kulutused väikese riskiga;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 4. | märgib, et komitee 2020. aasta eelarve oli 101,5 miljonit eurot (2,8 % suurem kui 2019. aasta eelarve, mis oli 98,75 miljonit eurot); märgib, et komitee eelarve on suuremalt jaolt halduseelarve, mida kasutatakse peamiselt personali, hoonete, sisustuse ja seadmetega seotud kulude ning mitmesuguste tegevuskulude katteks; |
| --- | --- |

4.

märgib, et komitee 2020. aasta eelarve oli 101,5 miljonit eurot (2,8 % suurem kui 2019. aasta eelarve, mis oli 98,75 miljonit eurot); märgib, et komitee eelarve on suuremalt jaolt halduseelarve, mida kasutatakse peamiselt personali, hoonete, sisustuse ja seadmetega seotud kulude ning mitmesuguste tegevuskulude katteks;

| 5. | märgib, et 2020. aasta lõpuks oli kõikidest assigneeringutest kulukohutusega seotud 94,1 miljonit eurot (92,7 %) ning väljamakseid oli tehtud 83,6 miljoni euro ulatuses (82,4 %); märgib, et 2020. aasta lõpus ei olnud kulukohustustega seotud 7,4 miljonit eurot ning seega kanti liidu eelarvesse tagasi summa, mis on tunduvalt suurem kui 2019. aastal, kus kulukohustustega ei olnud seotud 0,4 miljonit eurot (vähem kui 0,5 %); tunnistab, et kulukohustustega sidumata assigneeringud on peamiselt tingitud COVID-19 pandeemiast, ning julgustab komiteed tõhustama kasutada olevate assigneeringute järelevalvet ja haldamist; |
| --- | --- |

5.

märgib, et 2020. aasta lõpuks oli kõikidest assigneeringutest kulukohutusega seotud 94,1 miljonit eurot (92,7 %) ning väljamakseid oli tehtud 83,6 miljoni euro ulatuses (82,4 %); märgib, et 2020. aasta lõpus ei olnud kulukohustustega seotud 7,4 miljonit eurot ning seega kanti liidu eelarvesse tagasi summa, mis on tunduvalt suurem kui 2019. aastal, kus kulukohustustega ei olnud seotud 0,4 miljonit eurot (vähem kui 0,5 %); tunnistab, et kulukohustustega sidumata assigneeringud on peamiselt tingitud COVID-19 pandeemiast, ning julgustab komiteed tõhustama kasutada olevate assigneeringute järelevalvet ja haldamist;

| 6. | märgib, et COVID-19-ga seotud hinnanguline kokkuhoid on 2020. aastal üle 11 miljoni euro, mis saavutati peamiselt liikmete kohtumiste ja reisipäevarahade (2021. aastasse kanti üle 120 046 eurot), suulise tõlke, lähetuste ja vähemal määral hoonete jooksvate kulude valdkonnas; märgib, et COVID-19 pandeemiast otseselt tingitud lisakulud olid üsna piiratud ja need tekkisid peamiselt meditsiiniteenuste (vähem kui 100 000 eurot) ja töötajate palkade (rohkem kui 400 000 eurot) valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

märgib, et COVID-19-ga seotud hinnanguline kokkuhoid on 2020. aastal üle 11 miljoni euro, mis saavutati peamiselt liikmete kohtumiste ja reisipäevarahade (2021. aastasse kanti üle 120 046 eurot), suulise tõlke, lähetuste ja vähemal määral hoonete jooksvate kulude valdkonnas; märgib, et COVID-19 pandeemiast otseselt tingitud lisakulud olid üsna piiratud ja need tekkisid peamiselt meditsiiniteenuste (vähem kui 100 000 eurot) ja töötajate palkade (rohkem kui 400 000 eurot) valdkonnas;

| 7. | märgib, et komitee ei tee aasta lõpus ühte konkreetset assigneeringujääkide ümberpaigutamist, vaid ta tegeleb eelarve täitmise aasta jooksul korrapäraselt eelarve täitmise läbivaatamisega; märgib, et 2020. aastal esitas komitee eelarvepädevatele institutsioonidele viis assigneeringute ümberpaigutamist ligikaudu 6,6 miljoni euro (ehk 6,5 % oma eelarvest) ulatuses, millest vaid 4,9 miljonit eurot oli eelarvepädevate institutsioonide poolt kinnitatud ja komitee poolt täidetud ning millest suur osa oli pärit valdkondadest, kus oli saavutatud märkimisväärne kokkuhoid (liikmete koosolekud, reisipäevarahad, suuline tõlge ja lähetused), kusjuures need vahendid paigutati ümber tugevdamist vajavatesse valdkondadesse (sealhulgas IT, hooned, side ja väliseksperdid); |
| --- | --- |

7.

märgib, et komitee ei tee aasta lõpus ühte konkreetset assigneeringujääkide ümberpaigutamist, vaid ta tegeleb eelarve täitmise aasta jooksul korrapäraselt eelarve täitmise läbivaatamisega; märgib, et 2020. aastal esitas komitee eelarvepädevatele institutsioonidele viis assigneeringute ümberpaigutamist ligikaudu 6,6 miljoni euro (ehk 6,5 % oma eelarvest) ulatuses, millest vaid 4,9 miljonit eurot oli eelarvepädevate institutsioonide poolt kinnitatud ja komitee poolt täidetud ning millest suur osa oli pärit valdkondadest, kus oli saavutatud märkimisväärne kokkuhoid (liikmete koosolekud, reisipäevarahad, suuline tõlge ja lähetused), kusjuures need vahendid paigutati ümber tugevdamist vajavatesse valdkondadesse (sealhulgas IT, hooned, side ja väliseksperdid);

| 8. | võtab teadmiseks üldise maksete täitmise määra negatiivse suundumuse (82,4 % 2020. aastal, 88,8 % 2019. aastal ja 91,0 % 2018. aastal); märgib, et 2020. aastal oli selle põhjuseks peamiselt paljude koosolekute ja ürituste ärajäämine COVID-19 pandeemiast tingitud reisipiirangute tõttu; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks üldise maksete täitmise määra negatiivse suundumuse (82,4 % 2020. aastal, 88,8 % 2019. aastal ja 91,0 % 2018. aastal); märgib, et 2020. aastal oli selle põhjuseks peamiselt paljude koosolekute ja ürituste ärajäämine COVID-19 pandeemiast tingitud reisipiirangute tõttu;

| 9. | märgib, et COVID-19 pandeemia ja sellest tingitud reisipiirangute tõttu tühistati 2020. aasta märtsi keskpaigast kuni mai keskpaigani toimuma pidanud koosolekud, kuid alates mai keskpaigast korraldati kaug- ja hübriidkoosolekuid; võtab teadmiseks komitee juhatuse otsuse kehtestada oma liikmetele kindlasummaline kaugkoosoleku päevaraha 200 eurot (võrreldes tavapärase kindlasummalise koosoleku päevarahaga, mis on 323 eurot), et katta koosolekuteks valmistumisel ja neil osalemisel tekkivad kulud, tingimusel et liikmel oli tegelikult takistatud füüsiline osalemine koosolekul ning kohalviibimine oli lubatud; märgib, et 9. oktoobril 2020. aastal kehtestas juhatus ekspertidele ja sõnavõtjatele sarnase kaugkoosoleku päevaraha; |
| --- | --- |

9.

märgib, et COVID-19 pandeemia ja sellest tingitud reisipiirangute tõttu tühistati 2020. aasta märtsi keskpaigast kuni mai keskpaigani toimuma pidanud koosolekud, kuid alates mai keskpaigast korraldati kaug- ja hübriidkoosolekuid; võtab teadmiseks komitee juhatuse otsuse kehtestada oma liikmetele kindlasummaline kaugkoosoleku päevaraha 200 eurot (võrreldes tavapärase kindlasummalise koosoleku päevarahaga, mis on 323 eurot), et katta koosolekuteks valmistumisel ja neil osalemisel tekkivad kulud, tingimusel et liikmel oli tegelikult takistatud füüsiline osalemine koosolekul ning kohalviibimine oli lubatud; märgib, et 9. oktoobril 2020. aastal kehtestas juhatus ekspertidele ja sõnavõtjatele sarnase kaugkoosoleku päevaraha;

| 10. | märgib, et alates 2020. aastast võivad liikmed saada kuni 100 % hüvitust keelekursuste kuludest (senise 66 % asemel) kuni 1 200 euro ulatuses aastas, et toetada nende osalemist kaugkoosolekutel, kus ei pakuta alati suulise tõlke teenuseid; märgib, et selle muudatuse toetamiseks kanti 2020. aastal asjakohasele eelarvereale 27 500 eurot; ergutab komiteed tagama mõistliku seose keeleõppe ning taotleva liikme vajaduste ja kohustuste vahel; |
| --- | --- |

10.

märgib, et alates 2020. aastast võivad liikmed saada kuni 100 % hüvitust keelekursuste kuludest (senise 66 % asemel) kuni 1 200 euro ulatuses aastas, et toetada nende osalemist kaugkoosolekutel, kus ei pakuta alati suulise tõlke teenuseid; märgib, et selle muudatuse toetamiseks kanti 2020. aastal asjakohasele eelarvereale 27 500 eurot; ergutab komiteed tagama mõistliku seose keeleõppe ning taotleva liikme vajaduste ja kohustuste vahel;

| 11. | märgib, et riigihangete valdkonnas korraldati 18 pakkumismenetlust väärtuses rohkem kui 15 000 eurot ja et nendest kaheksa lepingut sõlmiti 2020. aastal; märgib, et kolm menetlust tühistati COVID-19 pandeemia tõttu ja ülejäänud seitsme menetluse puhul kavandati lepingud sõlmida 2021. aastal; märgib rahuloluga, et kuus menetlust korraldati komitee nimel komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) ühistalituste poolt; |
| --- | --- |

11.

märgib, et riigihangete valdkonnas korraldati 18 pakkumismenetlust väärtuses rohkem kui 15 000 eurot ja et nendest kaheksa lepingut sõlmiti 2020. aastal; märgib, et kolm menetlust tühistati COVID-19 pandeemia tõttu ja ülejäänud seitsme menetluse puhul kavandati lepingud sõlmida 2021. aastal; märgib rahuloluga, et kuus menetlust korraldati komitee nimel komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) ühistalituste poolt;

Sisehaldus, tulemuslikkus, sisekontroll

Sisehaldus, tulemuslikkus, sisekontroll

| 12. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal käivitati komitee reformiprogramm „Going for IMPact!“, mille eesmärk on ajakohastada komitee haldust, kasutada tõhusamalt ressursse ning suurendada komitee mõju ja haaret; märgib, et nende eesmärkide saavutamiseks määrati kindlaks neli klastrit, ja rõhutab COVID-19 pandeemiast saadud kogemuste klastrit; tunneb heameelt komitee prioriteetide (sealhulgas töötajate ettepanekute) kaasava analüüsi ning haldamise lihtsustamise üle; on teadlik asjaolust, et selle tulemusena loodi üheksa talitustevahelist mittehierarhilist rakkerühma ning et 7. detsembril 2020. aastal esitati uus organisatsiooni skeem; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal käivitati komitee reformiprogramm „Going for IMPact!“, mille eesmärk on ajakohastada komitee haldust, kasutada tõhusamalt ressursse ning suurendada komitee mõju ja haaret; märgib, et nende eesmärkide saavutamiseks määrati kindlaks neli klastrit, ja rõhutab COVID-19 pandeemiast saadud kogemuste klastrit; tunneb heameelt komitee prioriteetide (sealhulgas töötajate ettepanekute) kaasava analüüsi ning haldamise lihtsustamise üle; on teadlik asjaolust, et selle tulemusena loodi üheksa talitustevahelist mittehierarhilist rakkerühma ning et 7. detsembril 2020. aastal esitati uus organisatsiooni skeem;

| 13. | tunneb heameelt komitee ja komisjoni intensiivse koostöö üle, kuna komitee sisend, mis hõlmab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste arvamusi, on tasakaalustatud poliitika hindamise protsessi jaoks oluline, eelkõige seoses tulevikukindluse platvormiga, REFITi platvormiga ja RegHubi võrgustikuga, ning komitee panuse üle Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskavasse ja Porto sotsiaaltippkohtumisse 2021. aastal; rõhutab, et komitee on moodustanud komitee ja Ühendkuningriigi kontaktrühma, et luua poliitilise koostöö raamistik; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt komitee ja komisjoni intensiivse koostöö üle, kuna komitee sisend, mis hõlmab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste arvamusi, on tasakaalustatud poliitika hindamise protsessi jaoks oluline, eelkõige seoses tulevikukindluse platvormiga, REFITi platvormiga ja RegHubi võrgustikuga, ning komitee panuse üle Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskavasse ja Porto sotsiaaltippkohtumisse 2021. aastal; rõhutab, et komitee on moodustanud komitee ja Ühendkuningriigi kontaktrühma, et luua poliitilise koostöö raamistik;

| 14. | tunneb heameelt komitee võetud kohustuse üle tugevdada oma osalust liidu kogu poliitilises ja õigusloometsüklis, tuginedes koostööle parlamendi ja komisjoniga; usub, et komitee suurem kaasatus liidu õigusloomeprotsessi kõikidesse etappidesse oleks kasulik piirkondlike ja kohalike omavalitsuste asetamiseks liidu poliitika kujundamise ja rakendamise keskmesse, eelkõige COVID-19 pandeemia järel; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt komitee võetud kohustuse üle tugevdada oma osalust liidu kogu poliitilises ja õigusloometsüklis, tuginedes koostööle parlamendi ja komisjoniga; usub, et komitee suurem kaasatus liidu õigusloomeprotsessi kõikidesse etappidesse oleks kasulik piirkondlike ja kohalike omavalitsuste asetamiseks liidu poliitika kujundamise ja rakendamise keskmesse, eelkõige COVID-19 pandeemia järel;

| 15. | märgib, et komitee võttis 2020. aastal vastu kaheksa resolutsiooni ja 48 arvamust (samas kui 2019. aastal võeti vastu viis resolutsiooni ja 49 arvamust); võtab arvesse asjaolu, et kuna COVID-19 pandeemia alguses oli raskusi lühikeste institutsioonidevaheliste tähtaegade jooksul arvamuste vastuvõtmisega konsulteerimistaotluste alusel, võttis komitee kasutusele omaalgatuslikud arvamused, mis põhinesid komisjoni dokumentidel, et aidata kaasa sellele, et liit saaks tõhusalt ja õigeaegselt pandeemiale reageerida; |
| --- | --- |

15.

märgib, et komitee võttis 2020. aastal vastu kaheksa resolutsiooni ja 48 arvamust (samas kui 2019. aastal võeti vastu viis resolutsiooni ja 49 arvamust); võtab arvesse asjaolu, et kuna COVID-19 pandeemia alguses oli raskusi lühikeste institutsioonidevaheliste tähtaegade jooksul arvamuste vastuvõtmisega konsulteerimistaotluste alusel, võttis komitee kasutusele omaalgatuslikud arvamused, mis põhinesid komisjoni dokumentidel, et aidata kaasa sellele, et liit saaks tõhusalt ja õigeaegselt pandeemiale reageerida;

| 16. | võtab teadmiseks komitee pingutused oma arvamuste levitamisel koos muude aruannete ja tegevustega, mis samuti aitavad kaasa komitee ülesande täitmisele; tunnistab, et komisjoni mõjuhinnangus võetakse komitee arvamusi korrapäraselt arvesse; kutsub komiteed üles tagama, et igast arvamusest teavitatakse ka parlamendi asjaomaste komisjonide liikmeid, ning taotlema ametlikult ja süstemaatiliselt võimalust võtta sõna parlamendi raporti projektide esitlemisel kooskõlas parlamendi ja komitee vahel sõlmitud koostöölepinguga; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks komitee pingutused oma arvamuste levitamisel koos muude aruannete ja tegevustega, mis samuti aitavad kaasa komitee ülesande täitmisele; tunnistab, et komisjoni mõjuhinnangus võetakse komitee arvamusi korrapäraselt arvesse; kutsub komiteed üles tagama, et igast arvamusest teavitatakse ka parlamendi asjaomaste komisjonide liikmeid, ning taotlema ametlikult ja süstemaatiliselt võimalust võtta sõna parlamendi raporti projektide esitlemisel kooskõlas parlamendi ja komitee vahel sõlmitud koostöölepinguga;

| 17. | on teadlik asjaolust, et 2019. ja 2020. aastal tehti nõuete täitmise ja tulemuslikkuse uuringud, et hinnata, mil määral järgis komitee 16 sisekontrollistandardit ja kuivõrd tulemuslik oli nende rakendamine; rõhutab, et halduskeskkonna lihtsustamise rakkerühm töötas välja haldamise lihtsustamise meetmed, millest paljusid praegu rakendatakse; märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehti järelkontroll ning suuri probleeme ei tuvastatud, välja arvatud vajadus ajakohastada kirjalikke menetlusi uute paberivabade töömeetodite tõttu; märgib, et komitee tsentraalne kontrollitalitus töötles rohkem kui 13 000 faili ning et 318 kontrollitud tehingut parandati või lükati tagasi (võrreldes 381 kontrollitud tehinguga 2019. aastal); |
| --- | --- |

17.

on teadlik asjaolust, et 2019. ja 2020. aastal tehti nõuete täitmise ja tulemuslikkuse uuringud, et hinnata, mil määral järgis komitee 16 sisekontrollistandardit ja kuivõrd tulemuslik oli nende rakendamine; rõhutab, et halduskeskkonna lihtsustamise rakkerühm töötas välja haldamise lihtsustamise meetmed, millest paljusid praegu rakendatakse; märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehti järelkontroll ning suuri probleeme ei tuvastatud, välja arvatud vajadus ajakohastada kirjalikke menetlusi uute paberivabade töömeetodite tõttu; märgib, et komitee tsentraalne kontrollitalitus töötles rohkem kui 13 000 faili ning et 318 kontrollitud tehingut parandati või lükati tagasi (võrreldes 381 kontrollitud tehinguga 2019. aastal);

| 18. | on teadlik asjaolust, et finantsmääruse järgimiseks tellis komitee väliseksperdilt kulutasuvuse analüüsi koostamise; tunneb heameelt selle üle, et eelarve sobimatu kasutamise riski vähendamiseks on komitee loonud tsentraalselt jälgitava sisekontrollikeskkonna koos osaliselt detsentraliseeritud finantsmudeliga, nii et kõiki finantstehinguid kontrollib sõltumatu kontrollija; märgib, et komitee käivitas mitmeaastase tegevuskava praeguse sisekontrollikeskkonna järkjärguliseks läbivaatamiseks ja lihtsustamiseks; palub komiteel esitada aruande edusammude kohta, mida on tehtud selle kava rakendamisel, mis algas 2021. aastal ja jätkub 2022. aastal; |
| --- | --- |

18.

on teadlik asjaolust, et finantsmääruse järgimiseks tellis komitee väliseksperdilt kulutasuvuse analüüsi koostamise; tunneb heameelt selle üle, et eelarve sobimatu kasutamise riski vähendamiseks on komitee loonud tsentraalselt jälgitava sisekontrollikeskkonna koos osaliselt detsentraliseeritud finantsmudeliga, nii et kõiki finantstehinguid kontrollib sõltumatu kontrollija; märgib, et komitee käivitas mitmeaastase tegevuskava praeguse sisekontrollikeskkonna järkjärguliseks läbivaatamiseks ja lihtsustamiseks; palub komiteel esitada aruande edusammude kohta, mida on tehtud selle kava rakendamisel, mis algas 2021. aastal ja jätkub 2022. aastal;

Personal, võrdsus ja töötajate heaolu

Personal, võrdsus ja töötajate heaolu

| 19. | märgib, et ametikohtade loetelus sisalduvate ametikohtade arv on 491, mida komitee peab ebapiisavaks; märgib, et komitee palkab lepingulisi töötajaid keskmise ja pikaajalise tähtajaga asenduste ning spetsiifiliste projektide jaoks ning et sellega kaasneb oht, et komitee kaotab lepingu lõppedes olulisel määral teadmisi ja oskusteavet; toetab komiteed, kui ta jätkab läbirääkimisi oma ametikohtade loetelu suurendamise üle; märgib, et komitee ametikohtade loetelus on ametikohtade täituvus 96,3 % ning seega on saavutatud täituvuseesmärk, milleks on vähemalt 96 %; märgib, et 2020. aasta lõpus oli tööjõu koguarv 601 (sealhulgas nii koosseisulised kui ka koosseisuvälised töötajad), võrreldes 610 töötajaga 2019. aasta lõpus; ergutab sellega seoses komiteed süvendama halduskoostööd Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ühistalitusi käsitleva korralduse kaudu, et luua sünergilise toime suurendamiseks ühine töötajate reserv; |
| --- | --- |

19.

märgib, et ametikohtade loetelus sisalduvate ametikohtade arv on 491, mida komitee peab ebapiisavaks; märgib, et komitee palkab lepingulisi töötajaid keskmise ja pikaajalise tähtajaga asenduste ning spetsiifiliste projektide jaoks ning et sellega kaasneb oht, et komitee kaotab lepingu lõppedes olulisel määral teadmisi ja oskusteavet; toetab komiteed, kui ta jätkab läbirääkimisi oma ametikohtade loetelu suurendamise üle; märgib, et komitee ametikohtade loetelus on ametikohtade täituvus 96,3 % ning seega on saavutatud täituvuseesmärk, milleks on vähemalt 96 %; märgib, et 2020. aasta lõpus oli tööjõu koguarv 601 (sealhulgas nii koosseisulised kui ka koosseisuvälised töötajad), võrreldes 610 töötajaga 2019. aasta lõpus; ergutab sellega seoses komiteed süvendama halduskoostööd Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ühistalitusi käsitleva korralduse kaudu, et luua sünergilise toime suurendamiseks ühine töötajate reserv;

| 20. | märgib, et paindlik töökorraldus on kättesaadav enamikule komitee töötajatele, kuid osaajatööd ja vanemapuhkust kasutab piiratud arv töötajaid, kusjuures naised moodustavad 77,5 % osalise tööajaga töötavatest töötajatest ja 78,72 % töötajatest, kes kasutavad vanemapuhkuse kasutamise võimalust; on teadlik asjaolust, et komitee korraldab töötajate teadlikkuse suurendamise koosolekuid paindliku töökorralduse kohta, ning soovitab komiteel tõhustada teabevahetust sellise korralduse teostatavuse ja eeliste kohta ning tagada, et paindlike töökorralduste kasutamine ei kahjustaks mingil viisil asjaomaste töötajate karjäärivõimalusi; tunneb heameelt kaugtööd ja töö paindlikkust käsitleva personaliuuringu üle, millest juhid ja teised töötajad saavad õppida ning kujundada tulevikus paindlikku töökorraldust; |
| --- | --- |

20.

märgib, et paindlik töökorraldus on kättesaadav enamikule komitee töötajatele, kuid osaajatööd ja vanemapuhkust kasutab piiratud arv töötajaid, kusjuures naised moodustavad 77,5 % osalise tööajaga töötavatest töötajatest ja 78,72 % töötajatest, kes kasutavad vanemapuhkuse kasutamise võimalust; on teadlik asjaolust, et komitee korraldab töötajate teadlikkuse suurendamise koosolekuid paindliku töökorralduse kohta, ning soovitab komiteel tõhustada teabevahetust sellise korralduse teostatavuse ja eeliste kohta ning tagada, et paindlike töökorralduste kasutamine ei kahjustaks mingil viisil asjaomaste töötajate karjäärivõimalusi; tunneb heameelt kaugtööd ja töö paindlikkust käsitleva personaliuuringu üle, millest juhid ja teised töötajad saavad õppida ning kujundada tulevikus paindlikku töökorraldust;

| 21. | märgib, et kaugtööd kasutati laialdaselt juba enne COVID-19 pandeemiat, kuid mitte kõikjal komitees ei olnud veel vajalikke IT-seadmeid, kogemusi ja kaugtöökultuuri; märgib, et komitee IT-talitused on teinud märkimisväärseid pingutusi, et kogu organisatsioonis oleks võimalik täies ulatuses kaugtööd teha; märgib, et töötajad said kiiresti koolitust eri digiplatvormide kasutamise kohta; |
| --- | --- |

21.

märgib, et kaugtööd kasutati laialdaselt juba enne COVID-19 pandeemiat, kuid mitte kõikjal komitees ei olnud veel vajalikke IT-seadmeid, kogemusi ja kaugtöökultuuri; märgib, et komitee IT-talitused on teinud märkimisväärseid pingutusi, et kogu organisatsioonis oleks võimalik täies ulatuses kaugtööd teha; märgib, et töötajad said kiiresti koolitust eri digiplatvormide kasutamise kohta;

| 22. | märgib rahuloluga 2019. aastal lõppenud üldise sisekonkursi (nn talendireserv) kasutusmäära, kusjuures tegevusüksuste AST/SC ja AST puhul oli 100 % ning tegevusüksuse AD puhul oli 81 % ametisse nimetamistest seotud laureaatidega; tunneb heameelt 2022. aastaks kavandatud täiustatud talendijuhtimisstrateegia üle, mille eesmärk on rakendada dünaamilisemat siseliikuvuse kava; |
| --- | --- |

22.

märgib rahuloluga 2019. aastal lõppenud üldise sisekonkursi (nn talendireserv) kasutusmäära, kusjuures tegevusüksuste AST/SC ja AST puhul oli 100 % ning tegevusüksuse AD puhul oli 81 % ametisse nimetamistest seotud laureaatidega; tunneb heameelt 2022. aastaks kavandatud täiustatud talendijuhtimisstrateegia üle, mille eesmärk on rakendada dünaamilisemat siseliikuvuse kava;

| 23. | tunneb muret 2020. aastal teatatud 12 võimaliku läbipõlemisjuhtumi pärast, kuid tunnustab komiteed töölt puudumiste suhtes niisuguste personaliseeritud järelmeetmete võtmise eest, mis hõlbustavad töötaja taasintegreerimist pärast pikaajalist töölt puudumist; rõhutab, kui oluline on komitee meditsiinitöötaja ja sotsiaaltöötaja, kes on töötajatele toeks ning suhtlevad raskustes olevate inimestega; julgustab komiteed keskenduma lisaks iga-aastastele tervisekontrollidele ka esmasele ennetusele, et vähendada psühhosotsiaalseid riske ja läbipõlemist; |
| --- | --- |

23.

tunneb muret 2020. aastal teatatud 12 võimaliku läbipõlemisjuhtumi pärast, kuid tunnustab komiteed töölt puudumiste suhtes niisuguste personaliseeritud järelmeetmete võtmise eest, mis hõlbustavad töötaja taasintegreerimist pärast pikaajalist töölt puudumist; rõhutab, kui oluline on komitee meditsiinitöötaja ja sotsiaaltöötaja, kes on töötajatele toeks ning suhtlevad raskustes olevate inimestega; julgustab komiteed keskenduma lisaks iga-aastastele tervisekontrollidele ka esmasele ennetusele, et vähendada psühhosotsiaalseid riske ja läbipõlemist;

| 24. | märgib, et 2020. aastal oli komitee töötajate hulgas 55,8 % naisi, samas kui 2019. aastal oli naisi oli 56 %; peab kahetsusväärseks ebaühtlast jaotust keskastme (32,4 % naisi) ja kõrgema juhtkonna (25 % naisi) ametikohtadel; rõhutab, et tegemist on korduva probleemiga, ja nõuab taas, et komitee jätkaks pingutusi, et saavutada sooline tasakaal kõigil hierarhiatasanditel; märgib, et praegu on võrdsete võimaluste tegevuskavas sätestatud eesmärk, mille kohaselt peaks juhtivatel ametikohtadel olema 40 % naisi, peaaegu saavutatud (2021. aasta märtsis oli neid 37,5 %); tunneb eelkõige heameelt eristiimulite üle, mille eesmärk on julgustada aktiivselt naisi kandideerima juhtivatele ametikohtadele, näiteks üksuse juhataja tasandist madalama tasandi juhtimiskohustuste ametlik tunnustamine, 2019. aastal alustatud mentorlusprogramm ja koolituste pakkumine juhtivale ametikohale määramise eel; julgustab komiteed tegema kõik vajalikud pingutused, et saavutada oma viieaastase võrdsete võimaluste strateegia eesmärgid, ning olema strateegia rakendamise iga-aastastes tegevuskavades ambitsioonikam; tunneb heameelt eelkõige meetmete üle, mis aitavad kaasa sooliselt tasakaalus esindatusele valikukomisjonides ja paindlikumale töökorraldusele, ning ergutab niisuguseid meetmeid võtma; |
| --- | --- |

24.

märgib, et 2020. aastal oli komitee töötajate hulgas 55,8 % naisi, samas kui 2019. aastal oli naisi oli 56 %; peab kahetsusväärseks ebaühtlast jaotust keskastme (32,4 % naisi) ja kõrgema juhtkonna (25 % naisi) ametikohtadel; rõhutab, et tegemist on korduva probleemiga, ja nõuab taas, et komitee jätkaks pingutusi, et saavutada sooline tasakaal kõigil hierarhiatasanditel; märgib, et praegu on võrdsete võimaluste tegevuskavas sätestatud eesmärk, mille kohaselt peaks juhtivatel ametikohtadel olema 40 % naisi, peaaegu saavutatud (2021. aasta märtsis oli neid 37,5 %); tunneb eelkõige heameelt eristiimulite üle, mille eesmärk on julgustada aktiivselt naisi kandideerima juhtivatele ametikohtadele, näiteks üksuse juhataja tasandist madalama tasandi juhtimiskohustuste ametlik tunnustamine, 2019. aastal alustatud mentorlusprogramm ja koolituste pakkumine juhtivale ametikohale määramise eel; julgustab komiteed tegema kõik vajalikud pingutused, et saavutada oma viieaastase võrdsete võimaluste strateegia eesmärgid, ning olema strateegia rakendamise iga-aastastes tegevuskavades ambitsioonikam; tunneb heameelt eelkõige meetmete üle, mis aitavad kaasa sooliselt tasakaalus esindatusele valikukomisjonides ja paindlikumale töökorraldusele, ning ergutab niisuguseid meetmeid võtma;

| 25. | märgib, et komitees on töötajaid kõikidest liikmesriikidest, välja arvatud ühest liikmesriigist; tunneb heameelt komitee algatuste üle suurendada oma vabade ametikohtade nähtavust, kasutades eelkõige personalisaadikuid ja luues nn positiivse tööandja kuvandi; kutsub komiteed üles võtma ka edaspidi meetmeid, et saavutada oma töötajate nõuetekohane geograafiline jaotus, pöörates erilist tähelepanu juhtimistasandile; |
| --- | --- |

25.

märgib, et komitees on töötajaid kõikidest liikmesriikidest, välja arvatud ühest liikmesriigist; tunneb heameelt komitee algatuste üle suurendada oma vabade ametikohtade nähtavust, kasutades eelkõige personalisaadikuid ja luues nn positiivse tööandja kuvandi; kutsub komiteed üles võtma ka edaspidi meetmeid, et saavutada oma töötajate nõuetekohane geograafiline jaotus, pöörates erilist tähelepanu juhtimistasandile;

| 26. | rõhutab positiivselt, et pärast võrdsete võimaluste ametniku ametisse nimetamist 2019. aastal loodi 2020. aastal talitustevaheline rakkerühm, et integreerida võrdsed võimalused kõikidesse personalipoliitika valdkondadesse ja valmistada ette viieaastane strateegia (2022–2027); peab kiiduväärseks algatust luua kontaktpunktid soolise võrdõiguslikkuse, LGBTIQ kogukonna ja puuetega inimestega seotud eriküsimuste jaoks, et julgustada alt-üles algatusi ning aidata muuta komitee kaasavamaks töökohaks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab positiivselt, et pärast võrdsete võimaluste ametniku ametisse nimetamist 2019. aastal loodi 2020. aastal talitustevaheline rakkerühm, et integreerida võrdsed võimalused kõikidesse personalipoliitika valdkondadesse ja valmistada ette viieaastane strateegia (2022–2027); peab kiiduväärseks algatust luua kontaktpunktid soolise võrdõiguslikkuse, LGBTIQ kogukonna ja puuetega inimestega seotud eriküsimuste jaoks, et julgustada alt-üles algatusi ning aidata muuta komitee kaasavamaks töökohaks;

| 27. | on teadlik ahistamisjuhtumist, millest teavitas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed rikkumisest teataja ja mis edastati 2020. aasta augustis Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ning mis puudutab ühistalitustes töötavat komitee töötajat ning mille kohaselt on väidetavalt esinenud ka ebakompetentset juhtimist ja finantsrikkumisi; kutsub komiteed ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed üles esitama Euroopa Parlamendile ühisaruande OLAFi uurimistulemuste kohta ning mis tahes lisaks võetavate sisekontrolli- või muude meetmete kohta, mis uurimisega seoses veel võetakse; |
| --- | --- |

27.

on teadlik ahistamisjuhtumist, millest teavitas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed rikkumisest teataja ja mis edastati 2020. aasta augustis Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ning mis puudutab ühistalitustes töötavat komitee töötajat ning mille kohaselt on väidetavalt esinenud ka ebakompetentset juhtimist ja finantsrikkumisi; kutsub komiteed ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed üles esitama Euroopa Parlamendile ühisaruande OLAFi uurimistulemuste kohta ning mis tahes lisaks võetavate sisekontrolli- või muude meetmete kohta, mis uurimisega seoses veel võetakse;

| 28. | väljendab heameelt intensiivsete arutelude üle, mida komitee pidas töötajate esindajate, kõigi asjaomaste sisetalituste ning muude töötajatega, kes olid seotud otsuse tegemisega töötajate väärikuse kaitsmise, konfliktide ohjamise ning psühholoogilise ja seksuaalse ahistamise vastu võitlemise kohta komitees, ning sellega kaasnenud juhendi üle, mis võeti vastu 2021. aastal; peab kiiduväärseks töötajate teadlikkuse suurendamise meetmete korraldamist ning komitee täisleppimatust ahistamise suhtes ja sellekohast veebipõhist erikoolitust; soovitab komiteel kasutada võrdsete võimaluste, mitmekesisuse ja kaasamisega seotud asjakohastes küsimustes alternatiivseid teavitusmeetmeid, et ennetada ja ohjata töökohal konflikte; tunneb heameelt ahistamisküsimustega tegeleva nõuandekogu moodustamise üle; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt intensiivsete arutelude üle, mida komitee pidas töötajate esindajate, kõigi asjaomaste sisetalituste ning muude töötajatega, kes olid seotud otsuse tegemisega töötajate väärikuse kaitsmise, konfliktide ohjamise ning psühholoogilise ja seksuaalse ahistamise vastu võitlemise kohta komitees, ning sellega kaasnenud juhendi üle, mis võeti vastu 2021. aastal; peab kiiduväärseks töötajate teadlikkuse suurendamise meetmete korraldamist ning komitee täisleppimatust ahistamise suhtes ja sellekohast veebipõhist erikoolitust; soovitab komiteel kasutada võrdsete võimaluste, mitmekesisuse ja kaasamisega seotud asjakohastes küsimustes alternatiivseid teavitusmeetmeid, et ennetada ja ohjata töökohal konflikte; tunneb heameelt ahistamisküsimustega tegeleva nõuandekogu moodustamise üle;

| 29. | märgib, et isikuandmete kaitsmiseks ei koguta andmeid puudega töötajate kohta, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et see takistab kõnealuses valdkonnas olukorra tegelikku hindamist ja sobivate poliitikameetmete väljatöötamist; märgib, et komitee võrdsete võimaluste poliitika hõlmab siiski mitmeid praktilisi samme ja konkreetseid meetmeid, mille eesmärk on luua kaasav töökeskkond; tunneb heameelt asjaolu üle, et komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ühises kinnisvarastrateegias arvestatakse täielikult puudega inimestega; |
| --- | --- |

29.

märgib, et isikuandmete kaitsmiseks ei koguta andmeid puudega töötajate kohta, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et see takistab kõnealuses valdkonnas olukorra tegelikku hindamist ja sobivate poliitikameetmete väljatöötamist; märgib, et komitee võrdsete võimaluste poliitika hõlmab siiski mitmeid praktilisi samme ja konkreetseid meetmeid, mille eesmärk on luua kaasav töökeskkond; tunneb heameelt asjaolu üle, et komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ühises kinnisvarastrateegias arvestatakse täielikult puudega inimestega;

| 30. | märgib, et 2020. aastal oli komitees 47 praktikanti, kellele kõigile maksti kaugtööga seotud kulude katmiseks igakuist toetust, ja nad said lisaks ka 100 euro suuruse ühekordse summa; peab kahetsusväärseks, et lisaks kolmele lühiajalisele õppekülastusele, mis algasid 2019. aastal ja jätkusid 2020. aastal, pakuti kaheksale praktikandile ka tasustamata õppekäike; kordab komiteele esitatud üleskutset tagada, et kõikidele praktikantidele makstaks inimväärset tasu; |
| --- | --- |

30.

märgib, et 2020. aastal oli komitees 47 praktikanti, kellele kõigile maksti kaugtööga seotud kulude katmiseks igakuist toetust, ja nad said lisaks ka 100 euro suuruse ühekordse summa; peab kahetsusväärseks, et lisaks kolmele lühiajalisele õppekülastusele, mis algasid 2019. aastal ja jätkusid 2020. aastal, pakuti kaheksale praktikandile ka tasustamata õppekäike; kordab komiteele esitatud üleskutset tagada, et kõikidele praktikantidele makstaks inimväärset tasu;

Eetikaraamistik ja läbipaistvus

Eetikaraamistik ja läbipaistvus

| 31. | tunneb heameelt komitee ning endise finantskontrolöri ja siseaudiitori Robert McCoy vahelise lepitusmenetluse esimese etapi tulemuste üle, mille tulemusel allkirjastati 2019. aasta detsembris poliitiline kokkulepe põhimõtete kohta, millega reguleeritakse Robert McCoy kui heauskse rikkumisest teataja juhtumi lahendamist; tuletab meelde, et 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni alusel nimetati vahendajaks üks Euroopa Parlamendi liige ning kõik pooled alustasid vahendusmenetlust, et lõpetada komitee ja Robert McCoy vaheline vaidlus eesmärgiga saavutada kompromiss; võtab teadmiseks, et komitee jätkas kavandatud vahenduskohtumisi Robert McCoyga; on teadlik asjaolust, et vahendusmenetluse teine etapp lõppes 9. juulil 2021. aastal parlamendi vahendaja, parlamendi eelarvekontrollikomisjoni, Robert McCoy ning komitee presidendi ja peasekretäri abiga ning lõpliku finantskokkuleppe allkirjastamisega; on viimaks teadlik asjaolust, et pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid olid ülekande heaks kiitnud, tegi komitee 2021. aasta novembris Robert McCoyle kokkulepitud makse; tunnustab tööd, mida on möödunud rohkem kui kahekümnel aastal teinud komitee eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavad järjestikused raportöörid ja variraportöörid, kes koos lepitusmenetluse ja parlamendi õigusteenistuse abiga aitasid kõnealuse pikaajalise küsimuse lahendada; peab äärmiselt kahetsusväärseks Robert McCoyle tekitatud märkimisväärset kahju ja märgib, et see juhtum ei oleks tohtinud jääda lahendamata üle 18 aasta; väljendab siirast rahulolu selle juhtumi lahendamise üle ja toetab komitee tegevust, mille eesmärk on tagada, et selline olukord ei saaks uuesti tekkida; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt komitee ning endise finantskontrolöri ja siseaudiitori Robert McCoy vahelise lepitusmenetluse esimese etapi tulemuste üle, mille tulemusel allkirjastati 2019. aasta detsembris poliitiline kokkulepe põhimõtete kohta, millega reguleeritakse Robert McCoy kui heauskse rikkumisest teataja juhtumi lahendamist; tuletab meelde, et 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni alusel nimetati vahendajaks üks Euroopa Parlamendi liige ning kõik pooled alustasid vahendusmenetlust, et lõpetada komitee ja Robert McCoy vaheline vaidlus eesmärgiga saavutada kompromiss; võtab teadmiseks, et komitee jätkas kavandatud vahenduskohtumisi Robert McCoyga; on teadlik asjaolust, et vahendusmenetluse teine etapp lõppes 9. juulil 2021. aastal parlamendi vahendaja, parlamendi eelarvekontrollikomisjoni, Robert McCoy ning komitee presidendi ja peasekretäri abiga ning lõpliku finantskokkuleppe allkirjastamisega; on viimaks teadlik asjaolust, et pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid olid ülekande heaks kiitnud, tegi komitee 2021. aasta novembris Robert McCoyle kokkulepitud makse; tunnustab tööd, mida on möödunud rohkem kui kahekümnel aastal teinud komitee eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavad järjestikused raportöörid ja variraportöörid, kes koos lepitusmenetluse ja parlamendi õigusteenistuse abiga aitasid kõnealuse pikaajalise küsimuse lahendada; peab äärmiselt kahetsusväärseks Robert McCoyle tekitatud märkimisväärset kahju ja märgib, et see juhtum ei oleks tohtinud jääda lahendamata üle 18 aasta; väljendab siirast rahulolu selle juhtumi lahendamise üle ja toetab komitee tegevust, mille eesmärk on tagada, et selline olukord ei saaks uuesti tekkida;

| 32. | tunnistab, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 16. aprilli 2014. aasta kokkulepe läbipaistvusregistri kohta organisatsioonidele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega (1), ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 20. mai 2021. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe kohustusliku läbipaistvusregistri kohta (2) võimaldavad küll liidu institutsioonide, organite, ametite ja asutuste vabatahtlikku osalemist, kuid ei hõlma piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning neid esindavate ühenduste tegevust; on siiski vastu komitee seisukohale, et kõnealuste kokkulepete alusel loodud läbipaistvusregistri kasutamine ei ole piisavalt asjakohane ning seab kahtluse alla niisuguse praktilise juhendi kehtivuse, mis käsitleb töötajate suhtlust komiteeväliste üksustega (pärit 2018. aastast); tuletab meelde, kui oluline on tagada suur läbipaistvus lobitööga seotud kohtumiste puhul, mis võivad mõjutada komiteed liidu institutsioonidele nõu andvas rollis, ning kutsub seetõttu taas komiteed üles ühinema institutsioonidevahelise kokkuleppega kohustusliku läbipaistvusregistri kohta; |
| --- | --- |

32.

tunnistab, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 16. aprilli 2014. aasta kokkulepe läbipaistvusregistri kohta organisatsioonidele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega (1), ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 20. mai 2021. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe kohustusliku läbipaistvusregistri kohta (2) võimaldavad küll liidu institutsioonide, organite, ametite ja asutuste vabatahtlikku osalemist, kuid ei hõlma piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning neid esindavate ühenduste tegevust; on siiski vastu komitee seisukohale, et kõnealuste kokkulepete alusel loodud läbipaistvusregistri kasutamine ei ole piisavalt asjakohane ning seab kahtluse alla niisuguse praktilise juhendi kehtivuse, mis käsitleb töötajate suhtlust komiteeväliste üksustega (pärit 2018. aastast); tuletab meelde, kui oluline on tagada suur läbipaistvus lobitööga seotud kohtumiste puhul, mis võivad mõjutada komiteed liidu institutsioonidele nõu andvas rollis, ning kutsub seetõttu taas komiteed üles ühinema institutsioonidevahelise kokkuleppega kohustusliku läbipaistvusregistri kohta;

1

2

| 33. | peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal korraldatud 13-st eetikateemalisest koolitusest võttis osa vaid 66 töötajat; julgustab komiteed otsima viise, kuidas suurendada töötajate osalemist sellises tegevuses; võtab rahuloluga teadmiseks asjaolu, et 2019. aasta lõpus käivitati personali eetikateadlikkuse uuring ja et selle suhtes on sama küsimust käsitleva siseauditi raames võetud järelmeetmeid; palub komiteel jätkata 2020. aasta septembris koostatud soovituste rakendamist ja anda tulemustest õigeaegselt aru; |
| --- | --- |

33.

peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal korraldatud 13-st eetikateemalisest koolitusest võttis osa vaid 66 töötajat; julgustab komiteed otsima viise, kuidas suurendada töötajate osalemist sellises tegevuses; võtab rahuloluga teadmiseks asjaolu, et 2019. aasta lõpus käivitati personali eetikateadlikkuse uuring ja et selle suhtes on sama küsimust käsitleva siseauditi raames võetud järelmeetmeid; palub komiteel jätkata 2020. aasta septembris koostatud soovituste rakendamist ja anda tulemustest õigeaegselt aru;

| 34. | tunneb heameelt komitee käitumisjuhendi jõustumise üle 26. jaanuaril 2020 ja asjaolu üle, et peasekretärile ei ole teatatud ühestki rikkumisest; peab siiski kahetsusväärseks, et 2021. aasta jaanuaris ei olnud 146 liiget ja asendusliiget ikka veel esitanud oma majanduslike huvide deklaratsiooni hoolimata käitumisjuhendist tulenevast kohustusest seda teha; julgustab komiteed hankima puuduvad majanduslike huvide deklaratsioonid, kasutades täielikult ära käitumisjuhendis sätestatud võimalusi; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt komitee käitumisjuhendi jõustumise üle 26. jaanuaril 2020 ja asjaolu üle, et peasekretärile ei ole teatatud ühestki rikkumisest; peab siiski kahetsusväärseks, et 2021. aasta jaanuaris ei olnud 146 liiget ja asendusliiget ikka veel esitanud oma majanduslike huvide deklaratsiooni hoolimata käitumisjuhendist tulenevast kohustusest seda teha; julgustab komiteed hankima puuduvad majanduslike huvide deklaratsioonid, kasutades täielikult ära käitumisjuhendis sätestatud võimalusi;

| 35. | märgib rahuloluga, et komitee intranet sisaldab töötajate suhtes kohaldatavat eetikaraamistikku käsitlevaid erilehti; tunneb heameelt selle üle, et eetikaraamistik on koos komitee käitumisjuhendi ja puuduvate majanduslike huvide deklaratsioonide loeteluga avaldatud ka komitee veebisaidil; soovitab komiteel suurendada nende dokumentide nähtavust üldsuse silmis; |
| --- | --- |

35.

märgib rahuloluga, et komitee intranet sisaldab töötajate suhtes kohaldatavat eetikaraamistikku käsitlevaid erilehti; tunneb heameelt selle üle, et eetikaraamistik on koos komitee käitumisjuhendi ja puuduvate majanduslike huvide deklaratsioonide loeteluga avaldatud ka komitee veebisaidil; soovitab komiteel suurendada nende dokumentide nähtavust üldsuse silmis;

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

| 36. | tunneb heameelt selle üle, et paljud tööprotsessid on COVID-19 pandeemia tagajärjel digitaliseeritud ja et alates 2020. aasta märtsist on toimunud ainult kaug- või hübriidkoosolekud ning et kõik töötajad on varustatud kodus töötamiseks vajalike IT-vahenditega; avaldab komiteele kiitust liikmete portaali, Phoenixi ja Adonise dokumentide töövoo vahendi olulise täiustamise eest; juhib tähelepanu e-arveldamise, e-riigihanke ja paberivabade finantstöövoogude valdkonnas jätkuvalt tehtud edusammudele, e-allkirjade rakkerühma loomisele, otsingumootorite uute versioonide kasutuselevõtmisele, et paremini toetada liikmete veebikoosolekuid, ning erimeetmete väljatöötamisele, komitee liikmete elektroonilise hääletuse süsteemi kasutuselevõtmisele, olemasolevate rakenduste märkimisväärsele kohandamisele, et paremini toetada komitee liikmeid ja töötajaid, ning arvutipõhise tõlkimise vahendi rakendamisel tehtud edusammudele; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt selle üle, et paljud tööprotsessid on COVID-19 pandeemia tagajärjel digitaliseeritud ja et alates 2020. aasta märtsist on toimunud ainult kaug- või hübriidkoosolekud ning et kõik töötajad on varustatud kodus töötamiseks vajalike IT-vahenditega; avaldab komiteele kiitust liikmete portaali, Phoenixi ja Adonise dokumentide töövoo vahendi olulise täiustamise eest; juhib tähelepanu e-arveldamise, e-riigihanke ja paberivabade finantstöövoogude valdkonnas jätkuvalt tehtud edusammudele, e-allkirjade rakkerühma loomisele, otsingumootorite uute versioonide kasutuselevõtmisele, et paremini toetada liikmete veebikoosolekuid, ning erimeetmete väljatöötamisele, komitee liikmete elektroonilise hääletuse süsteemi kasutuselevõtmisele, olemasolevate rakenduste märkimisväärsele kohandamisele, et paremini toetada komitee liikmeid ja töötajaid, ning arvutipõhise tõlkimise vahendi rakendamisel tehtud edusammudele;

| 37. | märgib, et COVID-19 pandeemia on sundinud komiteed 2020. aastal oluliselt kiirendama mitme IT- ja videokonverentsiprojekti rakendamist, mille tagajärjel on tehtud lisainvesteeringuid umbes 2,7 miljoni euro ulatuses; märgib, et komitee kulutas 2020. aastal IT-projektidele ja -seadmetele 6 392 372 eurot (võrreldes 2019. aastal kulutatud 4 033 320 euroga); märgib, et lisaks komitee 2019. aasta digistrateegiale on komitee haldamise digitaliseerimiseks ja selle tõhususe tagamiseks koostatud ka muid projekte; kordab komitee avaldust, et tema IT-talitused on aastaid olnud struktuurselt alarahastatud ja et eelarvelised ümberpaigutused ei suuda asendada kõigi IT-talituste vajalikku struktuurselt usaldusväärset rahastamist; võtab eelkõige teadmiseks komitee mure väiksemate organisatsioonide kulude ja üldkulude pärast seoses kõikide liidu institutsioonide, organite ja ametite ühiste siduvate küberturvalisust käsitlevate reeglitega, millele on osutatud Euroopa Parlamendi 10. juuni 2021. aasta resolutsioonis ELi küberturvalisuse strateegia kohta digikümnendi jaoks (3); |
| --- | --- |

37.

märgib, et COVID-19 pandeemia on sundinud komiteed 2020. aastal oluliselt kiirendama mitme IT- ja videokonverentsiprojekti rakendamist, mille tagajärjel on tehtud lisainvesteeringuid umbes 2,7 miljoni euro ulatuses; märgib, et komitee kulutas 2020. aastal IT-projektidele ja -seadmetele 6 392 372 eurot (võrreldes 2019. aastal kulutatud 4 033 320 euroga); märgib, et lisaks komitee 2019. aasta digistrateegiale on komitee haldamise digitaliseerimiseks ja selle tõhususe tagamiseks koostatud ka muid projekte; kordab komitee avaldust, et tema IT-talitused on aastaid olnud struktuurselt alarahastatud ja et eelarvelised ümberpaigutused ei suuda asendada kõigi IT-talituste vajalikku struktuurselt usaldusväärset rahastamist; võtab eelkõige teadmiseks komitee mure väiksemate organisatsioonide kulude ja üldkulude pärast seoses kõikide liidu institutsioonide, organite ja ametite ühiste siduvate küberturvalisust käsitlevate reeglitega, millele on osutatud Euroopa Parlamendi 10. juuni 2021. aasta resolutsioonis ELi küberturvalisuse strateegia kohta digikümnendi jaoks (3);

3

| 38. | tunneb heameelt andmekaitseametniku asetäitja ametikoha loomise üle, et tagada talitluspidevus ja tugevdada komitee võimekust selles spetsiifilises valdkonnas; julgustab komiteed võtma teadlikkuse suurendamise meetmeid ja korraldama koolitusi isikuandmeid töötlevatele töötajatele; märgib, et Euroopa Andmekaitseinspektori taotluse alusel kaardistas komitee isikuandmete edastamise kolmandatele riikidele ja jõudis järeldusele, et tegevust see mõjutanud ei ole; märgib asjaolu, et komitee kirjutas alla nn registreerimisele, mis on seotud Microsoftiga sõlmitud institutsioonidevahelise raamlepinguga, ning et tal ei ole enam Microsoftiga eraldi individuaalseid litsentsilepinguid; peab kiiduväärseks komitee aktiivset poliitikat avatud lähtekoodiga tehnoloogia valdkonnas; julgustab komiteed seadma avatud lähtekoodiga tehnoloogia veelgi rohkem esikohale, et säilitada oma tehniliste süsteemide üle kontroll, vältida sõltuvust ja seotust kindla müüjaga, tagada kasutajate eraelu puutumatusele ja andmekaitsele tugevamad kaitsemeetmed ning suurendada üldsuse jaoks turvalisust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

38.

tunneb heameelt andmekaitseametniku asetäitja ametikoha loomise üle, et tagada talitluspidevus ja tugevdada komitee võimekust selles spetsiifilises valdkonnas; julgustab komiteed võtma teadlikkuse suurendamise meetmeid ja korraldama koolitusi isikuandmeid töötlevatele töötajatele; märgib, et Euroopa Andmekaitseinspektori taotluse alusel kaardistas komitee isikuandmete edastamise kolmandatele riikidele ja jõudis järeldusele, et tegevust see mõjutanud ei ole; märgib asjaolu, et komitee kirjutas alla nn registreerimisele, mis on seotud Microsoftiga sõlmitud institutsioonidevahelise raamlepinguga, ning et tal ei ole enam Microsoftiga eraldi individuaalseid litsentsilepinguid; peab kiiduväärseks komitee aktiivset poliitikat avatud lähtekoodiga tehnoloogia valdkonnas; julgustab komiteed seadma avatud lähtekoodiga tehnoloogia veelgi rohkem esikohale, et säilitada oma tehniliste süsteemide üle kontroll, vältida sõltuvust ja seotust kindla müüjaga, tagada kasutajate eraelu puutumatusele ja andmekaitsele tugevamad kaitsemeetmed ning suurendada üldsuse jaoks turvalisust ja läbipaistvust;

Hooned ja turvalisus

Hooned ja turvalisus

| 39. | on teadlik asjaolust, et komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rakendavad oma pikaajalist kinnisvarastrateegiat, keskendudes geograafilisele kontsentratsioonile ja kontoriruumide jaotuse ümberkorraldamisele; märgib, et vastutav töörühm pidas heade töötingimuste loomise võimaldamiseks hädavajalikuks umbes 200 inimest mahutava lisahoone olemasolu; märgib, et see analüüs viis komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee läbirääkimiste pidamiseni Euroopa välisteenistuselt B100 hoone rentimise üle ning et komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhatused kiitsid halduslepingu projekti heaks 2020. aasta viimases kvartalis; on teadlik sellest, et COVID-19 pandeemia põhjustas selles protsessis viivituse; |
| --- | --- |

39.

on teadlik asjaolust, et komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rakendavad oma pikaajalist kinnisvarastrateegiat, keskendudes geograafilisele kontsentratsioonile ja kontoriruumide jaotuse ümberkorraldamisele; märgib, et vastutav töörühm pidas heade töötingimuste loomise võimaldamiseks hädavajalikuks umbes 200 inimest mahutava lisahoone olemasolu; märgib, et see analüüs viis komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee läbirääkimiste pidamiseni Euroopa välisteenistuselt B100 hoone rentimise üle ning et komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhatused kiitsid halduslepingu projekti heaks 2020. aasta viimases kvartalis; on teadlik sellest, et COVID-19 pandeemia põhjustas selles protsessis viivituse;

| 40. | rõhutab, et pärast komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee hoonete B68/TRE74 vahetamist komisjoni VMA hoone vastu hakkab kokkuhoid ilmnema 2023. aastal, sest kogu VMA hoone rendikulud on madalamad kui B68/TRE74 hoonete rendikulud, ning et selline kokkuhoid on piisav B100 hoone rendikulude katmiseks; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et pärast komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee hoonete B68/TRE74 vahetamist komisjoni VMA hoone vastu hakkab kokkuhoid ilmnema 2023. aastal, sest kogu VMA hoone rendikulud on madalamad kui B68/TRE74 hoonete rendikulud, ning et selline kokkuhoid on piisav B100 hoone rendikulude katmiseks;

| 41. | tunneb heameelt kinnisvarastrateegia peamistes valdkondades tehtud täiustuste üle, nimelt olemasolevate hoonete renoveerimise üle, et luua tervislikum töökeskkond, mis on kooskõlas ergonoomilisust käsitlevate standarditega, suurendada turvalisust, vähendada elektritarbimist ja viia need vastavusse keskkonnaalaste kohustustega; |
| --- | --- |

41.

tunneb heameelt kinnisvarastrateegia peamistes valdkondades tehtud täiustuste üle, nimelt olemasolevate hoonete renoveerimise üle, et luua tervislikum töökeskkond, mis on kooskõlas ergonoomilisust käsitlevate standarditega, suurendada turvalisust, vähendada elektritarbimist ja viia need vastavusse keskkonnaalaste kohustustega;

| 42. | märgib, et ettevalmistustööd uue juhtimissüsteemi eVisitors rakendamiseks algasid 2020. aastal ja et süsteem eVisitors saavutas 2021. aasta novembris täieliku toimivuse, mis võimaldab kutsete tõhusat haldamist ja väliskülastajate veebipõhist registreerimist; tuletab komiteele meelde, et külastajate isikuandmeid tuleks säilitada ainult külastuse töötlemiseks vajaliku aja jooksul; |
| --- | --- |

42.

märgib, et ettevalmistustööd uue juhtimissüsteemi eVisitors rakendamiseks algasid 2020. aastal ja et süsteem eVisitors saavutas 2021. aasta novembris täieliku toimivuse, mis võimaldab kutsete tõhusat haldamist ja väliskülastajate veebipõhist registreerimist; tuletab komiteele meelde, et külastajate isikuandmeid tuleks säilitada ainult külastuse töötlemiseks vajaliku aja jooksul;

| 43. | märgib, et pärast B100 hoone ülevõtmist 2021. aasta septembris jätkuvad uuringud ja asbesti kõrvaldamine; kutsub komiteed ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed üles korrapäraselt jälgima selle hoone olukorda ja sellest jooksvalt töötajaid teavitama; tuletab meelde oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate kaitsmise kohta asbesti eest (4); |
| --- | --- |

43.

märgib, et pärast B100 hoone ülevõtmist 2021. aasta septembris jätkuvad uuringud ja asbesti kõrvaldamine; kutsub komiteed ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed üles korrapäraselt jälgima selle hoone olukorda ja sellest jooksvalt töötajaid teavitama; tuletab meelde oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate kaitsmise kohta asbesti eest (4);

4

Keskkond ja kestlikkus

Keskkond ja kestlikkus

| 44. | tunneb heameelt kestlikkuse, keskkonnaalaste ja ligipääsetavuse standardite, sealhulgas liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) standardite integreerimise üle komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnisvarastrateegiasse; märgib, et alates oma keskkonnajuhtimissüsteemi loomisest on komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtnud mitmesuguseid meetmeid, et parandada oma hoonete energiatõhusust ja vähendada oma CO2 jalajälge; on teadlik, et koostamisel on uuring, mis käsitleb komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee CO2-neutraalsuse saavutamist 2030. aastaks; tunneb heameelt komitee osalemise üle parlamendi kasvuhoonegaaside heitkoguste kompenseerimise kavas; |
| --- | --- |

44.

tunneb heameelt kestlikkuse, keskkonnaalaste ja ligipääsetavuse standardite, sealhulgas liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) standardite integreerimise üle komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnisvarastrateegiasse; märgib, et alates oma keskkonnajuhtimissüsteemi loomisest on komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtnud mitmesuguseid meetmeid, et parandada oma hoonete energiatõhusust ja vähendada oma CO2 jalajälge; on teadlik, et koostamisel on uuring, mis käsitleb komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee CO2-neutraalsuse saavutamist 2030. aastaks; tunneb heameelt komitee osalemise üle parlamendi kasvuhoonegaaside heitkoguste kompenseerimise kavas;

2

2

| 45. | tunneb heameelt selle üle, et komitee võttis 2020. aasta veebruaris vastu paberivaba poliitika, ja märgib, et pärast seda on enamik töövooge muudetud täielikult paberivabaks; tunneb heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal vähenes kasutatava paberi hulk päevas inimese kohta 52 % võrreldes 2019. aastaga ja 81 % võrreldes 2015. aastaga. |
| --- | --- |

45.

tunneb heameelt selle üle, et komitee võttis 2020. aasta veebruaris vastu paberivaba poliitika, ja märgib, et pärast seda on enamik töövooge muudetud täielikult paberivabaks; tunneb heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal vähenes kasutatava paberi hulk päevas inimese kohta 52 % võrreldes 2019. aastaga ja 81 % võrreldes 2015. aastaga.

| 46. | märgib, et komitee on kehtestanud kestliku liikuvuse alased meetmed, mille üle tehakse seiret iga kolme aasta tagant personaliuuringute abil; märgib rahuloluga, et liikuvusalased meetmed hõlmavad ühistranspordi hooajapiletite hüvitamist 50 % ulatuses, teenistusjalgrattaid kohalikeks ametisõitudeks, 237 jalgrattahoidikut, arvukaid hübriid- või elektriautode parkimiskohti ning teataval arvul teadlikkuse suurendamise ürituste korraldamist igal aastal; |
| --- | --- |

46.

märgib, et komitee on kehtestanud kestliku liikuvuse alased meetmed, mille üle tehakse seiret iga kolme aasta tagant personaliuuringute abil; märgib rahuloluga, et liikuvusalased meetmed hõlmavad ühistranspordi hooajapiletite hüvitamist 50 % ulatuses, teenistusjalgrattaid kohalikeks ametisõitudeks, 237 jalgrattahoidikut, arvukaid hübriid- või elektriautode parkimiskohti ning teataval arvul teadlikkuse suurendamise ürituste korraldamist igal aastal;

| 47. | tunneb heameelt institutsioonidevahelise raamlepingu üle, mis annab komiteele juurdepääsu keskkonnahoidlike avalike hangete kasutajatoele, milles keskendutakse kestlikule arengule, keskkonnaalastele küsimustele ja avalike hangete sotsiaalsetele aspektidele; märgib, et komitee kohaldab oma keskkonnapoliitikat igas asjakohases hankemenetluses, mida kontrollitakse ka keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) raames; tunneb heameelt asjaolu üle, et komitee tarbitav elekter on saadud üksnes kestlikest allikatest toodetud rohelisest energiast; |
| --- | --- |

47.

tunneb heameelt institutsioonidevahelise raamlepingu üle, mis annab komiteele juurdepääsu keskkonnahoidlike avalike hangete kasutajatoele, milles keskendutakse kestlikule arengule, keskkonnaalastele küsimustele ja avalike hangete sotsiaalsetele aspektidele; märgib, et komitee kohaldab oma keskkonnapoliitikat igas asjakohases hankemenetluses, mida kontrollitakse ka keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) raames; tunneb heameelt asjaolu üle, et komitee tarbitav elekter on saadud üksnes kestlikest allikatest toodetud rohelisest energiast;

| 48. | rõhutab kampaaniat „Roheline kokkulepe kohalikul tasandil“, mille eesmärk on, et komitee liikmed ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suuremad ringkonnad võtaksid kestliku arengu ja rohepöörde soodustamiseks positiivseid meetmeid (st linnaruumi haljastamine, hoonete energiatõhusus, kestlik liikuvus jne), kasutades ära tugevdatud koostööd parlamendi kommunikatsiooni direktoraadiga ja parlamendiliikmete aktiivset osalust; |
| --- | --- |

48.

rõhutab kampaaniat „Roheline kokkulepe kohalikul tasandil“, mille eesmärk on, et komitee liikmed ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suuremad ringkonnad võtaksid kestliku arengu ja rohepöörde soodustamiseks positiivseid meetmeid (st linnaruumi haljastamine, hoonete energiatõhusus, kestlik liikuvus jne), kasutades ära tugevdatud koostööd parlamendi kommunikatsiooni direktoraadiga ja parlamendiliikmete aktiivset osalust;

Kommunikatsioon ja mitmekeelsus

Kommunikatsioon ja mitmekeelsus

| 49. | tuletab meelde, et komitee peab oma töö tutvustamiseks olema meedias ning internetis ja sotsiaalmeedias nähtavam; tunneb heameelt komitee 2015.–2020. aasta kommunikatsioonistrateegia põhjaliku välishindamise üle; mõistab, et COVID-19 pandeemia sundis peale avaliku kommunikatsiooni digitaalse kiirenduse; rõhutab, kui tähtis on maksimeerida komitee haaret, luues sünergilist toimet liidu institutsioonide ning üle miljoni poliitiku vahel, kes on valitud piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning keda komitee esindab; julgustab komiteed kasutama ära võimalusi, mida pakub komitee esindatus sotsiaalmeedias, ning uurima samal ajal alternatiivsete avatud lähtekoodiga platvormide võimalikku kasutamist; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde, et komitee peab oma töö tutvustamiseks olema meedias ning internetis ja sotsiaalmeedias nähtavam; tunneb heameelt komitee 2015.–2020. aasta kommunikatsioonistrateegia põhjaliku välishindamise üle; mõistab, et COVID-19 pandeemia sundis peale avaliku kommunikatsiooni digitaalse kiirenduse; rõhutab, kui tähtis on maksimeerida komitee haaret, luues sünergilist toimet liidu institutsioonide ning üle miljoni poliitiku vahel, kes on valitud piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning keda komitee esindab; julgustab komiteed kasutama ära võimalusi, mida pakub komitee esindatus sotsiaalmeedias, ning uurima samal ajal alternatiivsete avatud lähtekoodiga platvormide võimalikku kasutamist;

| 50. | tunneb heameelt komitee osalemise üle Euroopa tuleviku konverentsil, aidates sellel demokraatlikul tegevusel jõuda piirkondlike ja kohalike osalejateni; ergutab lisaks komiteed aitama oma liikmetel osaleda kohalikul tasandil kodanikega peetavates dialoogides, milles käsitletakse Euroopa küsimusi; |
| --- | --- |

50.

tunneb heameelt komitee osalemise üle Euroopa tuleviku konverentsil, aidates sellel demokraatlikul tegevusel jõuda piirkondlike ja kohalike osalejateni; ergutab lisaks komiteed aitama oma liikmetel osaleda kohalikul tasandil kodanikega peetavates dialoogides, milles käsitletakse Euroopa küsimusi;

| 51. | rõhutab huvirühmadele suunatud kampaaniaid ja tegevusi, mis toimusid 2020. aastal, eelkõige kohalikke ja piirkondlikke huve esindavate Euroopa ja riiklike ühendustega sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumeid ja tegevuskavasid, mis hõlmavad koostöö- ja kommunikatsiooniküsimusi käsitlevaid klausleid; mõistab, et COVID-19 pandeemia sundis komiteed oma kodanikega peetavad dialoogid ajutiselt peatama; soovitab hakata kodanikega peetavaid dialooge korraldama internetis, et tagada selle olulise tegevuse järjepidevus liidu institutsioonide lähendamisel Euroopa kodanikele; |
| --- | --- |

51.

rõhutab huvirühmadele suunatud kampaaniaid ja tegevusi, mis toimusid 2020. aastal, eelkõige kohalikke ja piirkondlikke huve esindavate Euroopa ja riiklike ühendustega sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumeid ja tegevuskavasid, mis hõlmavad koostöö- ja kommunikatsiooniküsimusi käsitlevaid klausleid; mõistab, et COVID-19 pandeemia sundis komiteed oma kodanikega peetavad dialoogid ajutiselt peatama; soovitab hakata kodanikega peetavaid dialooge korraldama internetis, et tagada selle olulise tegevuse järjepidevus liidu institutsioonide lähendamisel Euroopa kodanikele;

| 52. | tunneb heameelt 2020. aastal kommunikatsiooni valdkonnas korraldatud kahe juhtürituse üle; märgib, et komitee on koordineerinud Euroopa avaliku sektori teabekorralduse konverentsi (EuropPCom) alates 2011. aastast ning 2020. aastal toimus see üritus virtuaalselt juunis ja detsembris ning sellel osales umbes 2 500 kommunikatsioonieksperti; juhib tähelepanu Euroopa piirkondade ja linnade nädalale, mis on tunnustatud üritus, kus osaleb üle 10 000 osaleja ja 800 partnerit, ning uuele piirkondlikule ja kohalikule baromeetrile, mida esitleti 2020. aasta oktoobris, ning tunnistab, et mõlemad algatused aitavad kaasa Euroopa tuleviku konverentsile koos spetsiaalselt selleks loodud projektiga „From local to European“ (kohalikust eurooplaseks), mis sai alguse 2020. aasta lõpus ning mis hõlmab 50 piirkonda ja linna kohalikes, piiriülestes ja riikidevahelistes kodanike paneelides; |
| --- | --- |

52.

tunneb heameelt 2020. aastal kommunikatsiooni valdkonnas korraldatud kahe juhtürituse üle; märgib, et komitee on koordineerinud Euroopa avaliku sektori teabekorralduse konverentsi (EuropPCom) alates 2011. aastast ning 2020. aastal toimus see üritus virtuaalselt juunis ja detsembris ning sellel osales umbes 2 500 kommunikatsioonieksperti; juhib tähelepanu Euroopa piirkondade ja linnade nädalale, mis on tunnustatud üritus, kus osaleb üle 10 000 osaleja ja 800 partnerit, ning uuele piirkondlikule ja kohalikule baromeetrile, mida esitleti 2020. aasta oktoobris, ning tunnistab, et mõlemad algatused aitavad kaasa Euroopa tuleviku konverentsile koos spetsiaalselt selleks loodud projektiga „From local to European“ (kohalikust eurooplaseks), mis sai alguse 2020. aasta lõpus ning mis hõlmab 50 piirkonda ja linna kohalikes, piiriülestes ja riikidevahelistes kodanike paneelides;

| 53. | palub komiteel jätkata pingutuste tegemist enda korraldatavate uuringute nähtavuse parandamiseks; rõhutab, et lisaks nende veebis avaldamisele tuleb uuringuid proaktiivselt edendada kõigi sidusrühmade seas; ergutab komiteed pöörduma Euroopa Parlamendi poole, et tõhustada koostööd, näiteks ühiste koosolekute ja ürituste korraldamise kaudu; |
| --- | --- |

53.

palub komiteel jätkata pingutuste tegemist enda korraldatavate uuringute nähtavuse parandamiseks; rõhutab, et lisaks nende veebis avaldamisele tuleb uuringuid proaktiivselt edendada kõigi sidusrühmade seas; ergutab komiteed pöörduma Euroopa Parlamendi poole, et tõhustada koostööd, näiteks ühiste koosolekute ja ürituste korraldamise kaudu;

| 54. | kutsub komiteed üles toetama liidu võimaluste ja võrgustike kasutamisega seotud küsimustes kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sealhulgas neid, kes ei ole komitees ametlikult esindatud; |
| --- | --- |

54.

kutsub komiteed üles toetama liidu võimaluste ja võrgustike kasutamisega seotud küsimustes kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sealhulgas neid, kes ei ole komitees ametlikult esindatud;

Institutsioonidevaheline koostöö

Institutsioonidevaheline koostöö

| 55. | väljendab heameelt parlamendi ja komitee vahelise pidevalt suureneva tõhusa kahepoolse koostöö üle; julgustab nii Euroopa Parlamenti kui ka komiteed jätkama korrapäraseid kohtumisi oma presidentide ja asepresidentide vahel ning tõhustama struktureeritud koostööd asjaomaste raportööride ning nii fraktsioonide kui ka ettevalmistavate organite vahel, kuhu nende liikmed kuuluvad; tunneb heameelt komitee juhatuse 2020. aasta novembris tehtud otsuse üle luua piirkondlike ja kohalike volikogude ELi asjade eest vastutavate liikmete Euroopa võrgustik, mis viiakse kooskõlla parlamendi katsemeetmega „Euroopa ülesehitamine koos kohalike üksustega“ (BELE); võtab lisaks sellele teadmiseks pideva koostöö, mida tehakse peamistes poliitilistes küsimustes komisjoniga koostöölepingute kaudu ja nõukogu eesistujariikide kolmikuga ühiste tegevuskavade kaudu; on veendunud, et komitee poliitiline koostöö parlamendi, nõukogu ja komisjoniga peaks olema süstemaatilisem, arvestades komitee tähtsust liidu kodanike esindajana piirkondades ja linnades; |
| --- | --- |

55.

väljendab heameelt parlamendi ja komitee vahelise pidevalt suureneva tõhusa kahepoolse koostöö üle; julgustab nii Euroopa Parlamenti kui ka komiteed jätkama korrapäraseid kohtumisi oma presidentide ja asepresidentide vahel ning tõhustama struktureeritud koostööd asjaomaste raportööride ning nii fraktsioonide kui ka ettevalmistavate organite vahel, kuhu nende liikmed kuuluvad; tunneb heameelt komitee juhatuse 2020. aasta novembris tehtud otsuse üle luua piirkondlike ja kohalike volikogude ELi asjade eest vastutavate liikmete Euroopa võrgustik, mis viiakse kooskõlla parlamendi katsemeetmega „Euroopa ülesehitamine koos kohalike üksustega“ (BELE); võtab lisaks sellele teadmiseks pideva koostöö, mida tehakse peamistes poliitilistes küsimustes komisjoniga koostöölepingute kaudu ja nõukogu eesistujariikide kolmikuga ühiste tegevuskavade kaudu; on veendunud, et komitee poliitiline koostöö parlamendi, nõukogu ja komisjoniga peaks olema süstemaatilisem, arvestades komitee tähtsust liidu kodanike esindajana piirkondades ja linnades;

| 56. | rõhutab, et 2020. aastal komisjoni eelarve peadirektoraadi, informaatika peadirektoraadi ning komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametiga (PMO) sõlmitud uued üldised teenustaseme kokkulepped on oluliselt vähendanud lepingute arvu, loonud tingimused teabe jagamise õigeaegsuse parandamiseks ja laiendanud võimalust tagada liidu uute institutsioonidevaheliste IT-rakenduste kasutamine; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et 2020. aastal komisjoni eelarve peadirektoraadi, informaatika peadirektoraadi ning komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametiga (PMO) sõlmitud uued üldised teenustaseme kokkulepped on oluliselt vähendanud lepingute arvu, loonud tingimused teabe jagamise õigeaegsuse parandamiseks ja laiendanud võimalust tagada liidu uute institutsioonidevaheliste IT-rakenduste kasutamine;

| 57. | juhib tähelepanu sellele, et vastu on võetud komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee uus halduskoostöö leping, mis jõustus 1. novembril 2021. aastal ning millega tugevdatakse koostöö juhtimist ja kontrollimehhanisme, et tagada ühistalituste tõhus juhtimine; märgib rahuloluga, et komitee arvates on uus leping ajakohasem ja lihtsam kui vana leping ning aitab luua lisasünergiat komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu sellele, et vastu on võetud komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee uus halduskoostöö leping, mis jõustus 1. novembril 2021. aastal ning millega tugevdatakse koostöö juhtimist ja kontrollimehhanisme, et tagada ühistalituste tõhus juhtimine; märgib rahuloluga, et komitee arvates on uus leping ajakohasem ja lihtsam kui vana leping ning aitab luua lisasünergiat komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel;

| 58. | kordab eelmises eelarve täitmisele heakskiidu andmise soovitustes väljendatud seisukohta, mille kohaselt tuleb täielikult rakendada parlamendi ning komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel sõlmitud koostöölepingut, mille alusel viidi Euroopa Parlamenti üle kokku 60 tõlkijat, sealhulgas 24 komiteest, vastutasuks juurdepääsu saamisele Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse teenustele; rõhutab sellega seoses komitee personalipuudust poliitilistes valdkondades ja personalipuuduse negatiivset mõju tema volituste täitmisele; |
| --- | --- |

58.

kordab eelmises eelarve täitmisele heakskiidu andmise soovitustes väljendatud seisukohta, mille kohaselt tuleb täielikult rakendada parlamendi ning komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel sõlmitud koostöölepingut, mille alusel viidi Euroopa Parlamenti üle kokku 60 tõlkijat, sealhulgas 24 komiteest, vastutasuks juurdepääsu saamisele Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse teenustele; rõhutab sellega seoses komitee personalipuudust poliitilistes valdkondades ja personalipuuduse negatiivset mõju tema volituste täitmisele;

COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| 59. | on teadlik asjaolust, et COVID-19 pandeemia mõjutas oluliselt komitee tegevust, eelkõige seetõttu, et selle liikmed tulevad tavaliselt kokku komitee hoonetesse kuni kuus korda aastas, et arutada komitee arvamusi ja resolutsioone; võtab teadmiseks ühised pingutused, mis tagasid komitee poliitilise tegevuse jätkuva toetamise; |
| --- | --- |

59.

on teadlik asjaolust, et COVID-19 pandeemia mõjutas oluliselt komitee tegevust, eelkõige seetõttu, et selle liikmed tulevad tavaliselt kokku komitee hoonetesse kuni kuus korda aastas, et arutada komitee arvamusi ja resolutsioone; võtab teadmiseks ühised pingutused, mis tagasid komitee poliitilise tegevuse jätkuva toetamise;

| 60. | märgib, et alates 2009. aastast kehtiv talitluspidevuse kava võimaldas esialgu olukorrale reageerida, kuid selgus, et see ei olnud piisavalt eesmärgipärane; tunneb heameelt 2020. aasta lõpus alustatud talitluspidevuse kava põhjaliku läbivaatamise üle, et võtta arvesse COVID-19 pandeemiaga toimetulekust saadud kogemusi; mõistab, et pandeemia paljastas komitee teatavates tegevusvaldkondades, eelkõige IT-valdkonnas, akumuleerunud struktuursete alainvesteeringute mõju; usub, et eelkõige need COVID-19 kriisist saadud kogemused peaksid jääma komitee tulevase tööviisi lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

60.

märgib, et alates 2009. aastast kehtiv talitluspidevuse kava võimaldas esialgu olukorrale reageerida, kuid selgus, et see ei olnud piisavalt eesmärgipärane; tunneb heameelt 2020. aasta lõpus alustatud talitluspidevuse kava põhjaliku läbivaatamise üle, et võtta arvesse COVID-19 pandeemiaga toimetulekust saadud kogemusi; mõistab, et pandeemia paljastas komitee teatavates tegevusvaldkondades, eelkõige IT-valdkonnas, akumuleerunud struktuursete alainvesteeringute mõju; usub, et eelkõige need COVID-19 kriisist saadud kogemused peaksid jääma komitee tulevase tööviisi lahutamatuks osaks;

| 61. | peab väärtuslikuks lähenemisviisi, mille kohaselt seati liikmete ja töötajate tervis ja ohutus esikohale, samal ajal kui organisatsioon kohanes pidevalt muutuva olukorraga; rõhutab, et personalivaldkonna kommunikatsioonialgatused olid COVID-19 pandeemia ajal töötajate jaoks stabiilsuse ja turvalisuse vahendajad; märgib, et töötajatel paluti mitte registreerida oma konkreetseid kaugtöötunde, et neil oleks vajalik paindlikkus töö ja isiklike kohustuste ühitamiseks; märgib lisaks, et töötajatel, kellel olid sotsiaalsed või meditsiinilised raskused, lubati teatavatel asjaoludel teha kaugtööd välismaalt ning ajutiselt kohaldati ka sellekohast üldist luba, mille tulemusel tegi 2020. aastal erandkorras kaugtööd välismaalt 110 töötajat; tunneb heameelt töötajate esindajatega alustatud dialoogi üle, sealhulgas kaugtööd käsitleva uuringu üle; |
| --- | --- |

61.

peab väärtuslikuks lähenemisviisi, mille kohaselt seati liikmete ja töötajate tervis ja ohutus esikohale, samal ajal kui organisatsioon kohanes pidevalt muutuva olukorraga; rõhutab, et personalivaldkonna kommunikatsioonialgatused olid COVID-19 pandeemia ajal töötajate jaoks stabiilsuse ja turvalisuse vahendajad; märgib, et töötajatel paluti mitte registreerida oma konkreetseid kaugtöötunde, et neil oleks vajalik paindlikkus töö ja isiklike kohustuste ühitamiseks; märgib lisaks, et töötajatel, kellel olid sotsiaalsed või meditsiinilised raskused, lubati teatavatel asjaoludel teha kaugtööd välismaalt ning ajutiselt kohaldati ka sellekohast üldist luba, mille tulemusel tegi 2020. aastal erandkorras kaugtööd välismaalt 110 töötajat; tunneb heameelt töötajate esindajatega alustatud dialoogi üle, sealhulgas kaugtööd käsitleva uuringu üle;

| 62. | toetab komitee lähenemisviisi, mille kohaselt eelistatakse tulemusi töötundide lugemisele, kasutatakse usalduspõhist juhtimist ja tagatakse õigus tööst välja lülituda, eelkõige uue komiteesisese e-posti poliitika abil; tunneb heameelt lisameetmete üle, näiteks liikumispiirangute ajal kolleegide abistamiseks loodud vabatahtlike töötajate rühma üle; |
| --- | --- |

62.

toetab komitee lähenemisviisi, mille kohaselt eelistatakse tulemusi töötundide lugemisele, kasutatakse usalduspõhist juhtimist ja tagatakse õigus tööst välja lülituda, eelkõige uue komiteesisese e-posti poliitika abil; tunneb heameelt lisameetmete üle, näiteks liikumispiirangute ajal kolleegide abistamiseks loodud vabatahtlike töötajate rühma üle;

| 63. | võtab teadmiseks pingutused, mida on tehtud teabe levitamiseks psühhosotsiaalsetel teemadel ning liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite ühise ravikindlustusskeemiga seotud teemadel; märgib lisaks, et sotsiaalteenistusega toimus 2020. aastal 246 kokkulepitud kohtumist, peamiselt seoses stressi, konfliktide ja isiklike või perekondlike probleemidega, ning märgib ka toimetulekumehhanismi käsitleva koolituse positiivseid tulemusi; |
| --- | --- |

63.

võtab teadmiseks pingutused, mida on tehtud teabe levitamiseks psühhosotsiaalsetel teemadel ning liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite ühise ravikindlustusskeemiga seotud teemadel; märgib lisaks, et sotsiaalteenistusega toimus 2020. aastal 246 kokkulepitud kohtumist, peamiselt seoses stressi, konfliktide ja isiklike või perekondlike probleemidega, ning märgib ka toimetulekumehhanismi käsitleva koolituse positiivseid tulemusi;

| 64. | rõhutab, et põhitegevust jätkati kogu COVID-19 pandeemia ajal ning et see võimaldas komiteel esindada piirkondlikke ja kohalikke valitud poliitikuid liidu otsustusprotsessis, toetades seega liidu institutsioone valitseva kriisiolukorra lahendamisel; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et põhitegevust jätkati kogu COVID-19 pandeemia ajal ning et see võimaldas komiteel esindada piirkondlikke ja kohalikke valitud poliitikuid liidu otsustusprotsessis, toetades seega liidu institutsioone valitseva kriisiolukorra lahendamisel;

| 65. | julgustab komiteed integreerima COVID-19 pandeemiast saadud kogemused komiteesisesesse juhtimisstrateegiasse talitluspidevuse ja kriisiohje, IT-alase reageerimisvõime, organisatsiooni vastupidavuse, töötajate eest hoolitsemise kohustuse, tõhusa kommunikatsiooni ja paindlike tööprotsesside valdkonnas, et kujundada tulemustele orienteeritud juhtimisstiil, mille alusel on võimalik saavutada tervislik töö- ja eraelu tasakaal. |
| --- | --- |

65.

julgustab komiteed integreerima COVID-19 pandeemiast saadud kogemused komiteesisesesse juhtimisstrateegiasse talitluspidevuse ja kriisiohje, IT-alase reageerimisvõime, organisatsiooni vastupidavuse, töötajate eest hoolitsemise kohustuse, tõhusa kommunikatsiooni ja paindlike tööprotsesside valdkonnas, et kujundada tulemustele orienteeritud juhtimisstiil, mille alusel on võimalik saavutada tervislik töö- ja eraelu tasakaal.

---

(1)  
  ELT L 277, 19.9.2014, lk 11.

1

(2)  
  ELT L 207, 11.6.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 67, 8.2.2022, lk 81.

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0427.

4

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/133 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/133

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1707,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VIII jagu – Euroopa Ombudsman

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0265/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0265/2021) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 kohaselt tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 kohaselt tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0068/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0068/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Ombudsmani tegevusele oma 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Ombudsmani tegevusele oma 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Andmekaitseinspektorile ja Euroopa välisteenistusele ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Andmekaitseinspektorile ja Euroopa välisteenistusele ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

3

(4)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 207.

4

(5)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/134 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/134

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1708,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VIII jagu – Euroopa Ombudsman

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VIII jagu – Euroopa Ombudsman,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0068/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0068/2022),

| A. | arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

| 1. | märgib rahuloluga, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei leidnud Euroopa Ombudsmani (edaspidi „ombudsman“) personalialase ja hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes suuri puudusi; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei leidnud Euroopa Ombudsmani (edaspidi „ombudsman“) personalialase ja hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes suuri puudusi;

| 2. | rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et institutsioonide, sealhulgas ombudsmani 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu; |
| --- | --- |

2.

rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et institutsioonide, sealhulgas ombudsmani 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu;

| 3. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei tuvastanud tehingute korrektsuse suhtes ühtegi konkreetset probleemi ning ka ombudsmani järelevalve- ja kontrollisüsteemi uurimise tulemusel ei tuvastatud ühtegi olulist probleemi; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei tuvastanud tehingute korrektsuse suhtes ühtegi konkreetset probleemi ning ka ombudsmani järelevalve- ja kontrollisüsteemi uurimise tulemusel ei tuvastatud ühtegi olulist probleemi;

| 4. | on teadlik asjaolust, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükk „Haldus“ keskendub personali-, hoonete, seadmete, energia- ning side- ja infotehnoloogia kuludele ning et kontrollikoja hinnangul on need kulutused väikese riskiga; |
| --- | --- |

4.

on teadlik asjaolust, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükk „Haldus“ keskendub personali-, hoonete, seadmete, energia- ning side- ja infotehnoloogia kuludele ning et kontrollikoja hinnangul on need kulutused väikese riskiga;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 5. | märgib, et ombudsmani eelarve on peamiselt halduseelarve, millest suur osa kasutatakse personali, hoonete, sisustuse ja seadmetega seotud kulude ning mitmesuguste jooksvate kulude katteks; märgib, et 2020. aastal oli see 12 348 231 eurot (samas kui 2019. aastal oli see 11 496 261 eurot ja 2018. aastal 10 837 545 eurot); |
| --- | --- |

5.

märgib, et ombudsmani eelarve on peamiselt halduseelarve, millest suur osa kasutatakse personali, hoonete, sisustuse ja seadmetega seotud kulude ning mitmesuguste jooksvate kulude katteks; märgib, et 2020. aastal oli see 12 348 231 eurot (samas kui 2019. aastal oli see 11 496 261 eurot ja 2018. aastal 10 837 545 eurot);

| 6. | märgib, et kulukohustuste (sh 2020. aastast 2021. aastasse ülekantud assigneeringud) täitmismäär oli 2020. aastal 94,91 % (samas kui 2019. aastal oli see 92,33 %) ning 2020. aastal maksti assigneeringute kogusummast välja 93,16 % (samas kui 2019. aastal oli see näitaja 89,5 % ja 2018. aastal 91,3 %); väljendab heameelt ombudsmani aastaeelarve täitmise paranemise üle, hoolimata COVID-19 pandeemiast tingitud raskustest 2020. aastal; |
| --- | --- |

6.

märgib, et kulukohustuste (sh 2020. aastast 2021. aastasse ülekantud assigneeringud) täitmismäär oli 2020. aastal 94,91 % (samas kui 2019. aastal oli see 92,33 %) ning 2020. aastal maksti assigneeringute kogusummast välja 93,16 % (samas kui 2019. aastal oli see näitaja 89,5 % ja 2018. aastal 91,3 %); väljendab heameelt ombudsmani aastaeelarve täitmise paranemise üle, hoolimata COVID-19 pandeemiast tingitud raskustest 2020. aastal;

| 7. | märgib, et ombudsman jaotas eelarvepädevaid institutsioone kaasamata assigneeringute sisemise ümberpaigutamise teel ümber ligikaudu 44 500 eurot (ehk 0,4 % oma eelarvest) ja kahe välise assigneeringute ümberpaigutamise kaudu, millesse olid kaasatud eelarvepädevad institutsioonid, 1,37 miljonit eurot (ehk 11,1 % oma eelarvest); märgib lisaks, et need ümberpaigutused said võimalikuks tänu kokkuhoiule, mis tulenes COVID-19 pandeemiast tingitud kulude vähenemisest ja ombudsmani organisatsioonilise struktuuri reformidest; |
| --- | --- |

7.

märgib, et ombudsman jaotas eelarvepädevaid institutsioone kaasamata assigneeringute sisemise ümberpaigutamise teel ümber ligikaudu 44 500 eurot (ehk 0,4 % oma eelarvest) ja kahe välise assigneeringute ümberpaigutamise kaudu, millesse olid kaasatud eelarvepädevad institutsioonid, 1,37 miljonit eurot (ehk 11,1 % oma eelarvest); märgib lisaks, et need ümberpaigutused said võimalikuks tänu kokkuhoiule, mis tulenes COVID-19 pandeemiast tingitud kulude vähenemisest ja ombudsmani organisatsioonilise struktuuri reformidest;

| 8. | võtab teadmiseks maksete kogusumma 11 503 768,06 eurot, mis moodustab 2020. aasta eelarvest 93,16 % (samas kui 2019. aastal oli see näitaja 89,51 %); märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehti 537 maksest 99,4 % õigeaegselt, kusjuures keskmine makseaeg oli 11,9 päeva, mis on oluliselt väiksem kui lubatav 30 päeva; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks maksete kogusumma 11 503 768,06 eurot, mis moodustab 2020. aasta eelarvest 93,16 % (samas kui 2019. aastal oli see näitaja 89,51 %); märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehti 537 maksest 99,4 % õigeaegselt, kusjuures keskmine makseaeg oli 11,9 päeva, mis on oluliselt väiksem kui lubatav 30 päeva;

| 9. | võtab teadmiseks, et 2020. aastast 2021. aastasse üle kantud assigneeringute summa 215 895,65 eurot, mis moodustab 2020. aasta eelarvest 1,7 %, vähenes võrreldes 2019. aastast 2020. aastasse üle kantud assigneeringute summaga (323 410 eurot, mis moodustas 2019. aasta eelarvest 2,8 %); märgib ühtlasi, et 2019. aastast 2020. aastasse ülekantud assigneeringutest kasutati ära 74,31 % (samas kui 2018. aastal oli see näitaja 90,36 %); |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks, et 2020. aastast 2021. aastasse üle kantud assigneeringute summa 215 895,65 eurot, mis moodustab 2020. aasta eelarvest 1,7 %, vähenes võrreldes 2019. aastast 2020. aastasse üle kantud assigneeringute summaga (323 410 eurot, mis moodustas 2019. aasta eelarvest 2,8 %); märgib ühtlasi, et 2019. aastast 2020. aastasse ülekantud assigneeringutest kasutati ära 74,31 % (samas kui 2018. aastal oli see näitaja 90,36 %);

| 10. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal mõjutas COVID-19 pandeemia ombudsmani eelarvet, vähendades kavandatud kulusid seoses konverentsidega (-109 % võrreldes 2019. aastaga), lähetustega (89 % vähem kui 2019. aastal) ja töötajate koolitamisega (59 % vähem kui 2019. aastal); on teadlik, et kulude vähenemine on teinud kättesaadavaks vahendid, mis jaotati ümber, et rahastada osa Brüsseli büroo ümberpaigutamisega seotud kuludest (mis viiakse lõpule 2021. aastal); väljendab heameelt ombudsmani ressursside tõhusa ja optimeeritud kasutamise üle; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal mõjutas COVID-19 pandeemia ombudsmani eelarvet, vähendades kavandatud kulusid seoses konverentsidega (-109 % võrreldes 2019. aastaga), lähetustega (89 % vähem kui 2019. aastal) ja töötajate koolitamisega (59 % vähem kui 2019. aastal); on teadlik, et kulude vähenemine on teinud kättesaadavaks vahendid, mis jaotati ümber, et rahastada osa Brüsseli büroo ümberpaigutamisega seotud kuludest (mis viiakse lõpule 2021. aastal); väljendab heameelt ombudsmani ressursside tõhusa ja optimeeritud kasutamise üle;

| 11. | märgib, et ombudsman korraldas 2020. aastal kolm pakkumiskutset, millest kahe lepingu maksumus oli väga väike (alla 15 000 euro) ja ühe lepingu maksumus oli väike (alla 60 000 euro), kusjuures sellele oli pakkuja pakutava koolituse eripära tõttu ainult üks kandidaat; |
| --- | --- |

11.

märgib, et ombudsman korraldas 2020. aastal kolm pakkumiskutset, millest kahe lepingu maksumus oli väga väike (alla 15 000 euro) ja ühe lepingu maksumus oli väike (alla 60 000 euro), kusjuures sellele oli pakkuja pakutava koolituse eripära tõttu ainult üks kandidaat;

Sisehaldus, tulemuslikkus, sisekontroll

Sisehaldus, tulemuslikkus, sisekontroll

| 12. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aasta detsembris võeti vastu strateegia „2024. aasta poole“, milles kirjeldatakse lähenemisviisi, mida ombudsman kasutab 2020.–2024. aasta ametiajal, et aidata võimalikult suures ulatuses luua vastutustundlikum, läbipaistvam, eetilisem ja tõhusam liidu haldus, et tulla toime selliste väljakutsetega nagu euroskeptitsism, poliitilised probleemid ja COVID-19 taastekava; peab seda lähenemisviisi väga oluliseks, et tagada jätkuv tõhusus ja suurendada üldsuse usaldust ombudsmani institutsiooni vastu; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt selle üle, et 2020. aasta detsembris võeti vastu strateegia „2024. aasta poole“, milles kirjeldatakse lähenemisviisi, mida ombudsman kasutab 2020.–2024. aasta ametiajal, et aidata võimalikult suures ulatuses luua vastutustundlikum, läbipaistvam, eetilisem ja tõhusam liidu haldus, et tulla toime selliste väljakutsetega nagu euroskeptitsism, poliitilised probleemid ja COVID-19 taastekava; peab seda lähenemisviisi väga oluliseks, et tagada jätkuv tõhusus ja suurendada üldsuse usaldust ombudsmani institutsiooni vastu;

| 13. | märgib, et 2020. aastal vaatas ombudsman strateegia „2024. aasta poole“ toetamiseks läbi oma organisatsioonilise struktuuri, mis viidi lõpule 2021. aasta juunis haldusdirektori töölevõtmisega; palub ombudsmanil jälgida oma organisatsioonilises struktuuris tehtud muudatuste tulemusi pikas perspektiivis ja anda nende kohta aru; võtab rahuloluga teadmiseks positiivsed tulemused, mida annab uus organisatsiooniline struktuur, mis tugineb suures osas usaldusväärsel personalil põhinevale süsteemile ja hõlmab selliseid elemente nagu uurimisprotsessi mõju ja tõhususe suurendamine liigse hierarhia kaotamise kaudu, meeskondade sisesuhtluse, koordineerimise ja koostöö hõlbustamine, töötajate võimestamine, et nad omandaksid juhtimiskogemusi meeskonnajuhtidena ning mitmekülgse ja paindliku tööjõu tagamine; on veendunud, et vastastikuste eksperdihinnangute rühmade loomine aitab kaasa järjepidevusele ja ühtsele lähenemisviisile ning parandab juhtumipõhise töö kvaliteeti; |
| --- | --- |

13.

märgib, et 2020. aastal vaatas ombudsman strateegia „2024. aasta poole“ toetamiseks läbi oma organisatsioonilise struktuuri, mis viidi lõpule 2021. aasta juunis haldusdirektori töölevõtmisega; palub ombudsmanil jälgida oma organisatsioonilises struktuuris tehtud muudatuste tulemusi pikas perspektiivis ja anda nende kohta aru; võtab rahuloluga teadmiseks positiivsed tulemused, mida annab uus organisatsiooniline struktuur, mis tugineb suures osas usaldusväärsel personalil põhinevale süsteemile ja hõlmab selliseid elemente nagu uurimisprotsessi mõju ja tõhususe suurendamine liigse hierarhia kaotamise kaudu, meeskondade sisesuhtluse, koordineerimise ja koostöö hõlbustamine, töötajate võimestamine, et nad omandaksid juhtimiskogemusi meeskonnajuhtidena ning mitmekülgse ja paindliku tööjõu tagamine; on veendunud, et vastastikuste eksperdihinnangute rühmade loomine aitab kaasa järjepidevusele ja ühtsele lähenemisviisile ning parandab juhtumipõhise töö kvaliteeti;

| 14. | on teadlik sellest, et uues kontekstis on eesmärgiks jagada töökoormust tõhusamalt, määrates assistente väljapoole ombudsmani volitusi jäävate kaebuste menetlemiseks, näiteks andes kaebuse esitajatele nõu võtta ühendust ametiasutusega, kellel on kõige paremad võimalused nendega tegelemiseks; väljendab heameelt selle üle, et see poliitiline otsus võimaldas assistentidel käsitleda 22 % kõigist mandaadiväliselt saadud kaebustest, jättes seega juhtumite käsitlejatele rohkem aega uurimistele keskenduda; palub ombudsmanil esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selliste kaebuste loetelu; |
| --- | --- |

14.

on teadlik sellest, et uues kontekstis on eesmärgiks jagada töökoormust tõhusamalt, määrates assistente väljapoole ombudsmani volitusi jäävate kaebuste menetlemiseks, näiteks andes kaebuse esitajatele nõu võtta ühendust ametiasutusega, kellel on kõige paremad võimalused nendega tegelemiseks; väljendab heameelt selle üle, et see poliitiline otsus võimaldas assistentidel käsitleda 22 % kõigist mandaadiväliselt saadud kaebustest, jättes seega juhtumite käsitlejatele rohkem aega uurimistele keskenduda; palub ombudsmanil esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selliste kaebuste loetelu;

| 15. | märgib, et ombudsman töötas välja ka uue põhiliste tulemusnäitajate kogumi koos 2020. aasta juhtimiskavas kuue teema raames korraldatud meetmetega, millele ombudsman 2021. aastal keskendub, et aidata mõõta strateegia „2024. aasta poole“ eesmärkide rakendamist; võtab teadmiseks, et põhilised tulemusnäitajad lisati esimest korda 2021. aasta juhtimiskavasse ja tulemused lisatakse 2021. aasta tegevusaruandesse; väljendab heameelt asjakohaste tulemuste saavutamise üle isegi pandeemia ajal, eelkõige põhiliste tulemusnäitajate puhul, mis ületasid sisemisi eesmärke; |
| --- | --- |

15.

märgib, et ombudsman töötas välja ka uue põhiliste tulemusnäitajate kogumi koos 2020. aasta juhtimiskavas kuue teema raames korraldatud meetmetega, millele ombudsman 2021. aastal keskendub, et aidata mõõta strateegia „2024. aasta poole“ eesmärkide rakendamist; võtab teadmiseks, et põhilised tulemusnäitajad lisati esimest korda 2021. aasta juhtimiskavasse ja tulemused lisatakse 2021. aasta tegevusaruandesse; väljendab heameelt asjakohaste tulemuste saavutamise üle isegi pandeemia ajal, eelkõige põhiliste tulemusnäitajate puhul, mis ületasid sisemisi eesmärke;

| 16. | tunnistab, et kuigi COVID-19 pandeemia mõjutas ombudsmanile esitatud kaebuste arvu, ei olnud selle muutuse määr suur, sest nii esitatud kaebuste koguarv (2 107 kaebust 2020. aastal võrreldes 2 171 kaebusega 2019. aastal ja 2 180 kaebusega 2018. aastal) kui ka menetletud kaebuste koguarv (2 148 kaebust 2020. aastal võrreldes 2 201 kaebusega 2019. aastal) vähenesid vaid veidi; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et kuigi COVID-19 pandeemia mõjutas ombudsmanile esitatud kaebuste arvu, ei olnud selle muutuse määr suur, sest nii esitatud kaebuste koguarv (2 107 kaebust 2020. aastal võrreldes 2 171 kaebusega 2019. aastal ja 2 180 kaebusega 2018. aastal) kui ka menetletud kaebuste koguarv (2 148 kaebust 2020. aastal võrreldes 2 201 kaebusega 2019. aastal) vähenesid vaid veidi;

| 17. | avaldab ombudsmanile tunnustust selle eest, et ta suutis parandada kaebuste ja uurimiste käsitlemise tõhusust ning tegi vastuvõetavuse otsuse ühe kuu jooksul 98 % juhtumite puhul (võrreldes 91 %-ga 2019. aastal), lõpetas uurimised kuue kuu jooksul 76 % juhtumite puhul (võrreldes 63 %-ga 2019. aastal) või 18 kuu jooksul 97 % juhtumite puhul (võrreldes 90 %-ga 2019. aastal); |
| --- | --- |

17.

avaldab ombudsmanile tunnustust selle eest, et ta suutis parandada kaebuste ja uurimiste käsitlemise tõhusust ning tegi vastuvõetavuse otsuse ühe kuu jooksul 98 % juhtumite puhul (võrreldes 91 %-ga 2019. aastal), lõpetas uurimised kuue kuu jooksul 76 % juhtumite puhul (võrreldes 63 %-ga 2019. aastal) või 18 kuu jooksul 97 % juhtumite puhul (võrreldes 90 %-ga 2019. aastal);

| 18. | võtab teadmiseks positiivse suundumuse kaebuste menetlemise tõhususes, kusjuures selle keskmine aeg oli 2020. aastal 36 päeva (võrreldes 64 päevaga 2019. aastal ja 78 päevaga 2018. aastal), samal ajal kui keskmine aeg uurimise lõpetamiseks oli 2020. aastal 133 päeva (võrreldes 208 päevaga 2019. aastal ja 254 päevaga 2018. aastal); märgib, et lõpetatud juhtumite (392) ja algatatud uurimiste (365) suhtarv on endiselt üle normi ning kinnitab ombudsmani pingutusi tõhususe nimel; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks positiivse suundumuse kaebuste menetlemise tõhususes, kusjuures selle keskmine aeg oli 2020. aastal 36 päeva (võrreldes 64 päevaga 2019. aastal ja 78 päevaga 2018. aastal), samal ajal kui keskmine aeg uurimise lõpetamiseks oli 2020. aastal 133 päeva (võrreldes 208 päevaga 2019. aastal ja 254 päevaga 2018. aastal); märgib, et lõpetatud juhtumite (392) ja algatatud uurimiste (365) suhtarv on endiselt üle normi ning kinnitab ombudsmani pingutusi tõhususe nimel;

| 19. | tervitab avalikku huvi pakkuvate juhtumite puhul algatatud uurimiste osakaalu suurenemist: 2020. aastal algatati 65 uurimist, võrreldes eesmärgiks seatud 50 uurimisega ja 2019. aastal algatatud 45 uurimisega; märgib, et avalikku huvi pakkuvad juhtumid, mis on olulised palju laiemale inimrühmale kui ainult kaebuse esitajale, võivad kaasa tuua halduse paranemise, mis on ombudsmani strateegia peamine eesmärk; |
| --- | --- |

19.

tervitab avalikku huvi pakkuvate juhtumite puhul algatatud uurimiste osakaalu suurenemist: 2020. aastal algatati 65 uurimist, võrreldes eesmärgiks seatud 50 uurimisega ja 2019. aastal algatatud 45 uurimisega; märgib, et avalikku huvi pakkuvad juhtumid, mis on olulised palju laiemale inimrühmale kui ainult kaebuse esitajale, võivad kaasa tuua halduse paranemise, mis on ombudsmani strateegia peamine eesmärk;

| 20. | väljendab heameelt positiivsete tulemuste üle seoses kiirmenetlusega, mis võimaldab tegeleda palju kiiremini kaebustega, mis puudutavad üldsuse juurdepääsu dokumentidele, kuna neile kuluv keskmine aeg on nüüd vaid kolmandik sellest, mis oli enne selle menetluse kehtestamist; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt positiivsete tulemuste üle seoses kiirmenetlusega, mis võimaldab tegeleda palju kiiremini kaebustega, mis puudutavad üldsuse juurdepääsu dokumentidele, kuna neile kuluv keskmine aeg on nüüd vaid kolmandik sellest, mis oli enne selle menetluse kehtestamist;

| 21. | rõhutab, et 2020. aastal oli ombudsmani pädevusse kuuluvate kaebuste osakaal 34 %, mis ületab eesmärki (33 %), kuid jääb alla 2019. aastale (39 %); märgib rahuloluga, et juhtumite tõhus lahendamine võimaldas 2020. aastast 2021. aastasse üle kanda rekordiliselt väikese arvu uurimisi (92 uurimist, võrreldes 117 uurimisega, mis kanti üle 2019. aastast 2020. aastasse); |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et 2020. aastal oli ombudsmani pädevusse kuuluvate kaebuste osakaal 34 %, mis ületab eesmärki (33 %), kuid jääb alla 2019. aastale (39 %); märgib rahuloluga, et juhtumite tõhus lahendamine võimaldas 2020. aastast 2021. aastasse üle kanda rekordiliselt väikese arvu uurimisi (92 uurimist, võrreldes 117 uurimisega, mis kanti üle 2019. aastast 2020. aastasse);

| 22. | märgib, et ombudsmani soovituste heakskiitmise määr on paranenud (2020. aastal oli üldine heakskiit 79 %, võrreldes 77 %-ga 2019. aastal), kuid jääb alla eesmärgiks seatud 90 %; märgib, et heakskiitmise määr on arvutatud teataval ajahetkel ega hõlma kõiki ombudsmani soovituste järgimiseks võetud edasisi meetmeid; |
| --- | --- |

22.

märgib, et ombudsmani soovituste heakskiitmise määr on paranenud (2020. aastal oli üldine heakskiit 79 %, võrreldes 77 %-ga 2019. aastal), kuid jääb alla eesmärgiks seatud 90 %; märgib, et heakskiitmise määr on arvutatud teataval ajahetkel ega hõlma kõiki ombudsmani soovituste järgimiseks võetud edasisi meetmeid;

| 23. | võtab teadmiseks kaebuste käsitlemise menetluste uue käsiraamatu koostamise ja uue organisatsiooniskeemi alusel teadmushalduse koordinaatorite määramise, kelle meetmeettepanekuid rakendatakse; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks kaebuste käsitlemise menetluste uue käsiraamatu koostamise ja uue organisatsiooniskeemi alusel teadmushalduse koordinaatorite määramise, kelle meetmeettepanekuid rakendatakse;

| 24. | märgib rahuloluga märkuste puudumist pärast seda, kui kontrollikoda on kontrollinud ombudsmani järelevalve- ja kontrollisüsteeme, sealhulgas sisekontrollistandardeid, riskijuhtimist, eel- ja järelkontrolle, erandite registrit, juhtimisalast järelevalvet, siseauditi aruandeid ja pettusevastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

24.

märgib rahuloluga märkuste puudumist pärast seda, kui kontrollikoda on kontrollinud ombudsmani järelevalve- ja kontrollisüsteeme, sealhulgas sisekontrollistandardeid, riskijuhtimist, eel- ja järelkontrolle, erandite registrit, juhtimisalast järelevalvet, siseauditi aruandeid ja pettusevastaseid meetmeid;

| 25. | märgib rahuloluga, et ombudsman on kontrollikoja soovitusel kehtestanud varu- ja leevendamismeetme, mille kohaselt kontrollitakse toiminguid, mida eelkontrollija ei saa kontrollida, tagantjärele; |
| --- | --- |

25.

märgib rahuloluga, et ombudsman on kontrollikoja soovitusel kehtestanud varu- ja leevendamismeetme, mille kohaselt kontrollitakse toiminguid, mida eelkontrollija ei saa kontrollida, tagantjärele;

Personal, töötajate heaolu ja sooline võrdõiguslikkus

Personal, töötajate heaolu ja sooline võrdõiguslikkus

| 26. | märgib, et 2020. aastal olid töötajate profiil ja koosseis väga sarnased 2019. aasta omaga: töötajate koguarv oli 73, koosnedes 37 ametnikust, 8 lepingulisest töötajast ja 28 ajutisest teenistujast; täheldab lepinguliste töötajate arvu vähenemist (2019. aastal 11, 2020. aastal 8) ja on teadlik ombudsmani otsusest värvata lepingulisi töötajaid peamiselt töötajate puudumiste ja äraoleku katmiseks; |
| --- | --- |

26.

märgib, et 2020. aastal olid töötajate profiil ja koosseis väga sarnased 2019. aasta omaga: töötajate koguarv oli 73, koosnedes 37 ametnikust, 8 lepingulisest töötajast ja 28 ajutisest teenistujast; täheldab lepinguliste töötajate arvu vähenemist (2019. aastal 11, 2020. aastal 8) ja on teadlik ombudsmani otsusest värvata lepingulisi töötajaid peamiselt töötajate puudumiste ja äraoleku katmiseks;

| 27. | märgib, et ombudsman võttis 2004. aastal vastu vanemapuhkuse poliitika, 2016. aastal kaugtöö poliitika ja 2019. aastal osalise tööajaga töötamise poliitika; on veendunud, et COVID-19 pandeemiast saadud kogemustele tuginedes tuleks hübriidtöö korralduse poliitika vajadusel läbi vaadata, et suurendada institutsiooni vastupanuvõimet ja tõhusust ning kaitsta samal ajal töötajate heaolu ja rahulolu; on sellega seoses teadlik, et ombudsman on läbi vaadanud nii paindliku tööaja kui ka kaugtöö poliitika ning et uus kaugtööd käsitlev otsus võeti vastu juba 2021. aastal pärast töötajate esindajatega konsulteerimist; |
| --- | --- |

27.

märgib, et ombudsman võttis 2004. aastal vastu vanemapuhkuse poliitika, 2016. aastal kaugtöö poliitika ja 2019. aastal osalise tööajaga töötamise poliitika; on veendunud, et COVID-19 pandeemiast saadud kogemustele tuginedes tuleks hübriidtöö korralduse poliitika vajadusel läbi vaadata, et suurendada institutsiooni vastupanuvõimet ja tõhusust ning kaitsta samal ajal töötajate heaolu ja rahulolu; on sellega seoses teadlik, et ombudsman on läbi vaadanud nii paindliku tööaja kui ka kaugtöö poliitika ning et uus kaugtööd käsitlev otsus võeti vastu juba 2021. aastal pärast töötajate esindajatega konsulteerimist;

| 28. | väljendab heameelt selle üle, et ombudsman reageeris kiiresti COVID-19 pandeemiast tingitud piirangutele ja võttis vastu kaugtöö kui standardse töökorralduse, tööaja paindlikkuse ja tööle naasmise vabatahtlikkuse alusel, järgides nii liidu institutsioonide võetud ohutusmeetmeid kui ka vastavaid riiklikke eeskirju; märgib, et institutsioon tühistas ajutiselt välismaalt tehtava kaugtööle seatud piirangu (maksimaalselt 15 päeva aastas) ja laiendas sellise võimaluse ka praktikantidele; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt selle üle, et ombudsman reageeris kiiresti COVID-19 pandeemiast tingitud piirangutele ja võttis vastu kaugtöö kui standardse töökorralduse, tööaja paindlikkuse ja tööle naasmise vabatahtlikkuse alusel, järgides nii liidu institutsioonide võetud ohutusmeetmeid kui ka vastavaid riiklikke eeskirju; märgib, et institutsioon tühistas ajutiselt välismaalt tehtava kaugtööle seatud piirangu (maksimaalselt 15 päeva aastas) ja laiendas sellise võimaluse ka praktikantidele;

| 29. | märgib, et ombudsmani suutlikkus COVID-19 pandeemiaga kiiresti kohaneda tuleneb suuresti tema toimepidevuse valmisolekust; märgib, et IT-keskkond, mis võimaldas töötajatel täielikult kaugtööd teha, oli juba olemas ja seda katsetati enne pandeemia puhkemist, mis hõlbustas oluliselt kiiret üleminekut kaugtööle ja vähendas häireid ombudsmani töös; |
| --- | --- |

29.

märgib, et ombudsmani suutlikkus COVID-19 pandeemiaga kiiresti kohaneda tuleneb suuresti tema toimepidevuse valmisolekust; märgib, et IT-keskkond, mis võimaldas töötajatel täielikult kaugtööd teha, oli juba olemas ja seda katsetati enne pandeemia puhkemist, mis hõlbustas oluliselt kiiret üleminekut kaugtööle ja vähendas häireid ombudsmani töös;

| 30. | on teadlik, et ombudsman kujundas COVID-19 pandeemiat arvestades ümber heaoluga seotud teadlikkuse suurendamise meetmed; väljendab sellega seoses heameelt ombudsmani lähenemisviisi üle prioriseerida koolitusi, millel keskendutakse küsimustele, mis on seotud ulatusliku kaugtööga, töötajate ja juhtide vahelise teabevahetuse ja koostöö parandamisega ning tasakaalu leidmisega eraelu ja kaugtöö vahel; tunnustab selliseid loomingulisi algatusi nagu virtuaalsed kohvipausid ja lõunasessioonid ning koostööd Euroopa Parlamendi meditsiiniteenistusega, et pakkuda psühholoogilist tuge; ergutab ombudsmani jätkama oma strateegia väljatöötamist, mille eesmärk on saavutada hea tasakaal töötajate erakohustuste ja teenistuse huvide vahel; |
| --- | --- |

30.

on teadlik, et ombudsman kujundas COVID-19 pandeemiat arvestades ümber heaoluga seotud teadlikkuse suurendamise meetmed; väljendab sellega seoses heameelt ombudsmani lähenemisviisi üle prioriseerida koolitusi, millel keskendutakse küsimustele, mis on seotud ulatusliku kaugtööga, töötajate ja juhtide vahelise teabevahetuse ja koostöö parandamisega ning tasakaalu leidmisega eraelu ja kaugtöö vahel; tunnustab selliseid loomingulisi algatusi nagu virtuaalsed kohvipausid ja lõunasessioonid ning koostööd Euroopa Parlamendi meditsiiniteenistusega, et pakkuda psühholoogilist tuge; ergutab ombudsmani jätkama oma strateegia väljatöötamist, mille eesmärk on saavutada hea tasakaal töötajate erakohustuste ja teenistuse huvide vahel;

| 31. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal võeti vastu tööle naasmise poliitika, mille eesmärk on hõlbustada töötajate naasmist pärast pikaajalist haiguspuhkust, olenemata sellest, kas see haiguspuhkus on seotud läbipõlemisega või mitte; |
| --- | --- |

31.

väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal võeti vastu tööle naasmise poliitika, mille eesmärk on hõlbustada töötajate naasmist pärast pikaajalist haiguspuhkust, olenemata sellest, kas see haiguspuhkus on seotud läbipõlemisega või mitte;

| 32. | märgib, et stressiolukorras töötajatele pakuti kohandatud tuge ning et tavapärane kohustuslik koolitus väärikuse ja austuse kohta töökohal jätkub kõigile töötajatele 2021. aastal; |
| --- | --- |

32.

märgib, et stressiolukorras töötajatele pakuti kohandatud tuge ning et tavapärane kohustuslik koolitus väärikuse ja austuse kohta töökohal jätkub kõigile töötajatele 2021. aastal;

| 33. | märgib, et 2020. aasta lõpus esitas üks töötaja aruande väidetava ahistamise kohta, mis tulenes ühe juhtumi käsitlemisest 2018. aastal, see saadeti Euroopa Pettustevastasele Ametile ja seda uuritakse; loodab, et vahepeal on ombudsman võtnud kõik vajalikud meetmed väidetava ohvri kaitseks; tuletab meelde ahistamise suhtes täisleppimatuse poliitika kohustusliku koolituse tähtsust töötajate jaoks; |
| --- | --- |

33.

märgib, et 2020. aasta lõpus esitas üks töötaja aruande väidetava ahistamise kohta, mis tulenes ühe juhtumi käsitlemisest 2018. aastal, see saadeti Euroopa Pettustevastasele Ametile ja seda uuritakse; loodab, et vahepeal on ombudsman võtnud kõik vajalikud meetmed väidetava ohvri kaitseks; tuletab meelde ahistamise suhtes täisleppimatuse poliitika kohustusliku koolituse tähtsust töötajate jaoks;

| 34. | tunnistab, et COVID-19 pandeemia ettenägematud tagajärjed on sundinud ombudsmani mitmekesisuse ja kaasamise poliitika ajakohastamist edasi lükkama; on teadlik sellest, et büroode tegevuses, sealhulgas koolituses, valikukomisjonide koosseisus ja praktikakonkursside suunatud levitamises, on olemas mitmekesisuse ja kaasamise poliitika; ergutab ombudsmani seda protsessi jätkama, et suurendada mitmekesisust ja muuta ombudsmani büroo kaasavamaks töökohaks, eelkõige puuetega inimeste jaoks; |
| --- | --- |

34.

tunnistab, et COVID-19 pandeemia ettenägematud tagajärjed on sundinud ombudsmani mitmekesisuse ja kaasamise poliitika ajakohastamist edasi lükkama; on teadlik sellest, et büroode tegevuses, sealhulgas koolituses, valikukomisjonide koosseisus ja praktikakonkursside suunatud levitamises, on olemas mitmekesisuse ja kaasamise poliitika; ergutab ombudsmani seda protsessi jätkama, et suurendada mitmekesisust ja muuta ombudsmani büroo kaasavamaks töökohaks, eelkõige puuetega inimeste jaoks;

| 35. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli üldine sooline jaotus 66 % naisi ja 34 % mehi, ilma et see oleks võrreldes 2019. aastaga muutunud; märgib, et kuuest juhtkonna ametikohast neli kuulub naistele, kes on ka kahel kõrgema juhtkonna ametikohal; |
| --- | --- |

35.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli üldine sooline jaotus 66 % naisi ja 34 % mehi, ilma et see oleks võrreldes 2019. aastaga muutunud; märgib, et kuuest juhtkonna ametikohast neli kuulub naistele, kes on ka kahel kõrgema juhtkonna ametikohal;

| 36. | tunnistab, et koolitustegevuses soolise tasakaalu saavutamiseks tehtud pingutustel oli positiivne mõju ning et 2020. aastal oli keskmine koolituspäevade arv 2,4 päeva iga naise ja 2,5 päeva iga mehe kohta; |
| --- | --- |

36.

tunnistab, et koolitustegevuses soolise tasakaalu saavutamiseks tehtud pingutustel oli positiivne mõju ning et 2020. aastal oli keskmine koolituspäevade arv 2,4 päeva iga naise ja 2,5 päeva iga mehe kohta;

| 37. | märgib, et 2020. aastal esindasid ombudsmani töötajad 18 rahvust, mis tähendab väikest tagasiminekut võrreldes 2019. aastaga, ning et juhtivate ametikohtade arv jagunes vaid nelja riigi vahel (2018. aastal oli neid kuus ja 2019. aastal viis); kutsub ombudsmani üles jätkama pingutusi, et saavutada vastuvõetav geograafiline jaotus, võttes siiski arvesse büroo väiksust; |
| --- | --- |

37.

märgib, et 2020. aastal esindasid ombudsmani töötajad 18 rahvust, mis tähendab väikest tagasiminekut võrreldes 2019. aastaga, ning et juhtivate ametikohtade arv jagunes vaid nelja riigi vahel (2018. aastal oli neid kuus ja 2019. aastal viis); kutsub ombudsmani üles jätkama pingutusi, et saavutada vastuvõetav geograafiline jaotus, võttes siiski arvesse büroo väiksust;

| 38. | märgib, et COVID-19 pandeemiast hoolimata võttis ombudsman 2020. aastal vastu 13 praktikanti; väljendab heameelt selle üle, et ombudsman püüdis tagada parimad võimalikud praktikatingimused, vähendades veidi uute saabujate arvu, võttes neid praktikale järgukaupa ning korraldades ainult ühe, mitte kaks aastast valikut; väljendab heameelt selle üle, et ombudsman tagab kõigile praktikantidele inimväärse praktikatasu elamiskulude katmiseks; |
| --- | --- |

38.

märgib, et COVID-19 pandeemiast hoolimata võttis ombudsman 2020. aastal vastu 13 praktikanti; väljendab heameelt selle üle, et ombudsman püüdis tagada parimad võimalikud praktikatingimused, vähendades veidi uute saabujate arvu, võttes neid praktikale järgukaupa ning korraldades ainult ühe, mitte kaks aastast valikut; väljendab heameelt selle üle, et ombudsman tagab kõigile praktikantidele inimväärse praktikatasu elamiskulude katmiseks;

| 39. | rõhutab õigeaegseid meetmeid, mis võeti praktikantide toetamiseks COVID-19 pandeemiaga seotud tööpiirangute ajal, pakkudes IT-vahendeid ja muid taristumaterjale, ning lisasummat 40 eurot kuus, et tagada praktikantidele vahendid kvaliteetse internetiühenduse saamiseks; |
| --- | --- |

39.

rõhutab õigeaegseid meetmeid, mis võeti praktikantide toetamiseks COVID-19 pandeemiaga seotud tööpiirangute ajal, pakkudes IT-vahendeid ja muid taristumaterjale, ning lisasummat 40 eurot kuus, et tagada praktikantidele vahendid kvaliteetse internetiühenduse saamiseks;

Eetikaraamistik ja läbipaistvus

Eetikaraamistik ja läbipaistvus

| 40. | väljendab heameelt selle üle, et ombudsmani sisevõrgus on eraldi loodud eetikale ja heale käitumisele pühendatud lehekülg, ning eelkõige 2019. aastal vastu võetud ahistamisvastase poliitika rakendamise suuniste lisamise üle, samuti asjaolu üle, et uutele töötajatele ja praktikantidele mõeldud sisseelamiskoolitus sisaldab eetilist käitumist käsitlevat sessiooni; on teadlik asjaolust, et kaks eetikaküsimuste kontaktisikut toimivad eetikaga seotud küsimustes teabe- ja abikeskusena; |
| --- | --- |

40.

väljendab heameelt selle üle, et ombudsmani sisevõrgus on eraldi loodud eetikale ja heale käitumisele pühendatud lehekülg, ning eelkõige 2019. aastal vastu võetud ahistamisvastase poliitika rakendamise suuniste lisamise üle, samuti asjaolu üle, et uutele töötajatele ja praktikantidele mõeldud sisseelamiskoolitus sisaldab eetilist käitumist käsitlevat sessiooni; on teadlik asjaolust, et kaks eetikaküsimuste kontaktisikut toimivad eetikaga seotud küsimustes teabe- ja abikeskusena;

| 41. | tunnustab ombudsmani selle eest, et ta avaldas oma ajakava oma veebisaidil ja kasutas järjepidevalt läbipaistvusregistrit selle kontrollimiseks, kas ombudsmani korraldatavatel üritustel või kohtumistel osalevad sõnavõtjad või kontaktisikud on selles registreeritud; soovitab tungivalt ombudsmanil seda tegevust jätkata ning linkida ürituste korraldajad ja tema veebisaidil avaldatud koosolekutel osalejad vastavate läbipaistvusregistri kannetega; |
| --- | --- |

41.

tunnustab ombudsmani selle eest, et ta avaldas oma ajakava oma veebisaidil ja kasutas järjepidevalt läbipaistvusregistrit selle kontrollimiseks, kas ombudsmani korraldatavatel üritustel või kohtumistel osalevad sõnavõtjad või kontaktisikud on selles registreeritud; soovitab tungivalt ombudsmanil seda tegevust jätkata ning linkida ürituste korraldajad ja tema veebisaidil avaldatud koosolekutel osalejad vastavate läbipaistvusregistri kannetega;

| 42. | soovitab korraldada uuringu, et hinnata töötajate teadlikkust ombudsmani eetikaraamistikust, nagu soovitas auditeeritud institutsioonidele kontrollikoda oma eriaruandes nr 13/2019 „Auditeeritud ELi institutsioonide eetikaraamistikud: on veel arenemisruumi“; |
| --- | --- |

42.

soovitab korraldada uuringu, et hinnata töötajate teadlikkust ombudsmani eetikaraamistikust, nagu soovitas auditeeritud institutsioonidele kontrollikoda oma eriaruandes nr 13/2019 „Auditeeritud ELi institutsioonide eetikaraamistikud: on veel arenemisruumi“;

| 43. | väljendab heameelt konverentsi üle, mis korraldati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (1) (üldsuse juurdepääsu kohta liidu institutsioonide dokumentidele) tuleviku teemal, kus ombudsman rõhutas, kui oluline on seadus, mis võimaldab üldsusel nõuda liidu käest aru, ning nõudis selle ajakohastamist; jagab ombudsmani seisukohta, et see õigusakt peaks olema rohkem kooskõlas kodanike õigustega, soodustama suuremat läbipaistvust ja võtma arvesse olemasolevat kohtupraktikat, mis puudutab läbipaistvust otsuste tegemisel; märgib sellega seoses, et läbipaistvusega seotud küsimused moodustavad igal aastal umbes veerandi ombudsmani uurimistest; |
| --- | --- |

43.

väljendab heameelt konverentsi üle, mis korraldati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (1) (üldsuse juurdepääsu kohta liidu institutsioonide dokumentidele) tuleviku teemal, kus ombudsman rõhutas, kui oluline on seadus, mis võimaldab üldsusel nõuda liidu käest aru, ning nõudis selle ajakohastamist; jagab ombudsmani seisukohta, et see õigusakt peaks olema rohkem kooskõlas kodanike õigustega, soodustama suuremat läbipaistvust ja võtma arvesse olemasolevat kohtupraktikat, mis puudutab läbipaistvust otsuste tegemisel; märgib sellega seoses, et läbipaistvusega seotud küsimused moodustavad igal aastal umbes veerandi ombudsmani uurimistest;

1

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

| 44. | väljendab heameelt selle üle, et ombudsmani uurimised avaldatakse automaatselt tema veebisaidil, välja arvatud juhul, kui kaebuse esitaja on konkreetselt taotlenud konfidentsiaalsust või kui juhtum sisaldab isikuandmeid; |
| --- | --- |

44.

väljendab heameelt selle üle, et ombudsmani uurimised avaldatakse automaatselt tema veebisaidil, välja arvatud juhul, kui kaebuse esitaja on konkreetselt taotlenud konfidentsiaalsust või kui juhtum sisaldab isikuandmeid;

| 45. | märgib, et 2020. aasta peamiste IT-tegevuste eesmärk oli hõlbustada ombudsmani toimepidevust COVID-19 pandeemia kontekstis, sealhulgas kõigi töötajate sujuvat ja tõhusat üleminekut kaugtööle ning veebipõhiste koosolekute ja konverentside uusi lahendusi; märgib, et sellest tulenevalt on mobiilsetele seadmetele tehtavad kulutused märgatavalt suurenenud – 31 000 eurolt 2019. aastal 108 000 euroni 2020. aastal; |
| --- | --- |

45.

märgib, et 2020. aasta peamiste IT-tegevuste eesmärk oli hõlbustada ombudsmani toimepidevust COVID-19 pandeemia kontekstis, sealhulgas kõigi töötajate sujuvat ja tõhusat üleminekut kaugtööle ning veebipõhiste koosolekute ja konverentside uusi lahendusi; märgib, et sellest tulenevalt on mobiilsetele seadmetele tehtavad kulutused märgatavalt suurenenud – 31 000 eurolt 2019. aastal 108 000 euroni 2020. aastal;

| 46. | tunneb heameelt edusammude üle, mida on tehtud IT-vahendite kasutamisel vastavalt Euroopa Parlamendi taotlusele, võttes eelkõige arvesse teabe automaatset importi ombudsmani veebisaidilt kaebuste haldamise süsteemi (CMSEO) ning kaebuse esitajaga suhtlemise arendamist veebikonto kaudu kogu kaebuse menetlemise jooksul; tunnistab, et mõlemad meetmed parandavad märkimisväärselt andmeturvet ja tõhusust; |
| --- | --- |

46.

tunneb heameelt edusammude üle, mida on tehtud IT-vahendite kasutamisel vastavalt Euroopa Parlamendi taotlusele, võttes eelkõige arvesse teabe automaatset importi ombudsmani veebisaidilt kaebuste haldamise süsteemi (CMSEO) ning kaebuse esitajaga suhtlemise arendamist veebikonto kaudu kogu kaebuse menetlemise jooksul; tunnistab, et mõlemad meetmed parandavad märkimisväärselt andmeturvet ja tõhusust;

| 47. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kõik 2018. aastal koostatud ELi andmekaitsemääruse tegevuskavas sisalduvad meetmed on nüüd rakendatud, sealhulgas i) on välja töötatud ja ombudsmani veebisaidil avaldatud töötlemistoimingute keskregister; ii) on välja töötatud andmekaitsealase mõjuhinnangu vorm; iii) ombudsman võttis vastu otsuse sise-eeskirjade kohta, millega piiratakse teatavaid andmesubjektide õigusi isikuandmete töötlemisel ja mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

47.

väljendab heameelt asjaolu üle, et kõik 2018. aastal koostatud ELi andmekaitsemääruse tegevuskavas sisalduvad meetmed on nüüd rakendatud, sealhulgas i) on välja töötatud ja ombudsmani veebisaidil avaldatud töötlemistoimingute keskregister; ii) on välja töötatud andmekaitsealase mõjuhinnangu vorm; iii) ombudsman võttis vastu otsuse sise-eeskirjade kohta, millega piiratakse teatavaid andmesubjektide õigusi isikuandmete töötlemisel ja mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas;

Euroopa Liidu Teatajas

| 48. | märgib, et Euroopa Andmekaitseinspektor viis 2019. aastal läbi uurimise seoses isikuandmete töötlemisega ombudsmani poolt ja saatis seejärel oma soovitused ombudsmanile 2020. aasta novembris; on teadlik, et ombudsman kiitis heaks kõik soovitused tervikuna ja et Euroopa andmekaitseinspektor on juhtumi lõpetanud; palub ombudsmanil oma aastaaruandes teavitada eelarvepädevaid institutsioone protsessi lõpuleviimisest; on teadlik ka sellest, et Euroopa Andmekaitseinspektor palus ombudsmanil ja teistel liidu institutsioonidel anda teavet andmete edastamise kohta kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, ning palub ombudsmanil järgida sellega seoses Euroopa Andmekaitseinspektori soovitusi; |
| --- | --- |

48.

märgib, et Euroopa Andmekaitseinspektor viis 2019. aastal läbi uurimise seoses isikuandmete töötlemisega ombudsmani poolt ja saatis seejärel oma soovitused ombudsmanile 2020. aasta novembris; on teadlik, et ombudsman kiitis heaks kõik soovitused tervikuna ja et Euroopa andmekaitseinspektor on juhtumi lõpetanud; palub ombudsmanil oma aastaaruandes teavitada eelarvepädevaid institutsioone protsessi lõpuleviimisest; on teadlik ka sellest, et Euroopa Andmekaitseinspektor palus ombudsmanil ja teistel liidu institutsioonidel anda teavet andmete edastamise kohta kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, ning palub ombudsmanil järgida sellega seoses Euroopa Andmekaitseinspektori soovitusi;

| 49. | väljendab heameelt selle üle, et ombudsman kasutab ja edendab välis- ja sisekommunikatsiooniks tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamist alati, kui see on võimalik; tunnustab asjaolu, et ombudsman tunnistab avatud lähtekoodiga tarkvara lisaväärtust läbipaistvuse suurendamisel ja peab seda uute IT-projektide väljatöötamisel esmatähtsaks; |
| --- | --- |

49.

väljendab heameelt selle üle, et ombudsman kasutab ja edendab välis- ja sisekommunikatsiooniks tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamist alati, kui see on võimalik; tunnustab asjaolu, et ombudsman tunnistab avatud lähtekoodiga tarkvara lisaväärtust läbipaistvuse suurendamisel ja peab seda uute IT-projektide väljatöötamisel esmatähtsaks;

Hooned ja julgeolek

Hooned ja julgeolek

| 50. | on teadlik ombudsmani probleemidest seoses Brüsseli büroo kolimisega COVID-19 pandeemia ajal; võtab teadmiseks turu-uuringu ja sellele järgnenud pakkumismenetluse, mis võimaldas parlamendil leida sobiva hoone ombudsmani ruumide ümberpaigutamiseks Brüsselis, mis oli tingitud Euroopa Andmekaitseinspektori büroo laienemisest; |
| --- | --- |

50.

on teadlik ombudsmani probleemidest seoses Brüsseli büroo kolimisega COVID-19 pandeemia ajal; võtab teadmiseks turu-uuringu ja sellele järgnenud pakkumismenetluse, mis võimaldas parlamendil leida sobiva hoone ombudsmani ruumide ümberpaigutamiseks Brüsselis, mis oli tingitud Euroopa Andmekaitseinspektori büroo laienemisest;

| 51. | võtab teadmiseks otsuse üle rahastada osa ombudsmani ümberpaigutamisprojektist ning katta uue mööbli kulud, kasutades COVID-19 pandeemiast tulenevat kokkuhoidu ning ombudsmani organisatsiooniskeemi ja värbamispoliitika läbivaatamisest tulenevat kokkuhoidu; võtab teadmiseks 2020. aasta septembris eelarvepädevatele institutsioonidele esitatud eelarvelise ümberpaigutuse taotluse; |
| --- | --- |

51.

võtab teadmiseks otsuse üle rahastada osa ombudsmani ümberpaigutamisprojektist ning katta uue mööbli kulud, kasutades COVID-19 pandeemiast tulenevat kokkuhoidu ning ombudsmani organisatsiooniskeemi ja värbamispoliitika läbivaatamisest tulenevat kokkuhoidu; võtab teadmiseks 2020. aasta septembris eelarvepädevatele institutsioonidele esitatud eelarvelise ümberpaigutuse taotluse;

| 52. | rõhutab, et uutes tööruumides on prioriteediks seatud koostööl põhinevad paindlikud koosolekuruumid ja seetõttu on üksikkabinette väga vähe; on teadlik sellest, et töötajate esindajatega on tööaja korralduse küsimuses konsulteeritud; kutsub ombudsmani üles pärast asjakohast testimisperioodi hindama uute ruumide piisavust nii konfidentsiaalse töö tegemise kui ka töötajate rahulolu seisukohast; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et uutes tööruumides on prioriteediks seatud koostööl põhinevad paindlikud koosolekuruumid ja seetõttu on üksikkabinette väga vähe; on teadlik sellest, et töötajate esindajatega on tööaja korralduse küsimuses konsulteeritud; kutsub ombudsmani üles pärast asjakohast testimisperioodi hindama uute ruumide piisavust nii konfidentsiaalse töö tegemise kui ka töötajate rahulolu seisukohast;

| 53. | märgib, et ombudsmani uues hoones ei ole kohapealset parklat, kuid kaalutakse jalgrataste parkimisvõimaluste pakkumist; väljendab heameelt töötajate säästva liikuvuse võimaluste hõlbustamise üle; |
| --- | --- |

53.

märgib, et ombudsmani uues hoones ei ole kohapealset parklat, kuid kaalutakse jalgrataste parkimisvõimaluste pakkumist; väljendab heameelt töötajate säästva liikuvuse võimaluste hõlbustamise üle;

Keskkond ja kestlikkus

Keskkond ja kestlikkus

| 54. | ergutab ombudsmani jätkama pingutusi oma keskkonnajalajälje vähendamiseks, edendades digiteerimist, vähendades paberi kasutamist ning kasutades võimaluse ja vajaduse korral lähetuste asemel videokonverentsisüsteeme; |
| --- | --- |

54.

ergutab ombudsmani jätkama pingutusi oma keskkonnajalajälje vähendamiseks, edendades digiteerimist, vähendades paberi kasutamist ning kasutades võimaluse ja vajaduse korral lähetuste asemel videokonverentsisüsteeme;

| 55. | võtab teadmiseks paberi kasutamise vähenemise viimastel aastatel, mida illustreerib asjaolu, et 2020. aastal moodustas paberitellimus 55 % 2017. aasta vajadustest; märgib lisaks, et ombudsmani väljaandeid levitatakse nüüd enamasti elektrooniliselt; soovitab kehtestada konkreetse paberivaba strateegia; |
| --- | --- |

55.

võtab teadmiseks paberi kasutamise vähenemise viimastel aastatel, mida illustreerib asjaolu, et 2020. aastal moodustas paberitellimus 55 % 2017. aasta vajadustest; märgib lisaks, et ombudsmani väljaandeid levitatakse nüüd enamasti elektrooniliselt; soovitab kehtestada konkreetse paberivaba strateegia;

| 56. | kutsub ombudsmani üles lisama oma juhtimisotsustesse asjakohased säästva arengu strateegia kaalutlused ja lisama selle strateegia oma uurimiste läbiviimisesse; |
| --- | --- |

56.

kutsub ombudsmani üles lisama oma juhtimisotsustesse asjakohased säästva arengu strateegia kaalutlused ja lisama selle strateegia oma uurimiste läbiviimisesse;

Teabevahetus ja mitmekeelsus

Teabevahetus ja mitmekeelsus

| 57. | väljendab heameelt selle üle, et päevakajaliste uurimiste selgitamiseks on kasutatud veebiuudiseid ja ombudsmani veebisaidi jaotist, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu dokumentidele; |
| --- | --- |

57.

väljendab heameelt selle üle, et päevakajaliste uurimiste selgitamiseks on kasutatud veebiuudiseid ja ombudsmani veebisaidi jaotist, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu dokumentidele;

| 58. | rõhutab, kui oluline on teavitada liidu kodanikke võimalusest pöörduda liidu institutsioonide võimaliku haldusomavoli korral ombudsmani poole; võtab sellega seoses teadmiseks ombudsmani jätkuvad pingutused suurendada oma nähtavust, ühendades standardsed kommunikatsioonivahendid sotsiaalmeedia platvormide ulatuslikuma kasutamisega; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, kui oluline on teavitada liidu kodanikke võimalusest pöörduda liidu institutsioonide võimaliku haldusomavoli korral ombudsmani poole; võtab sellega seoses teadmiseks ombudsmani jätkuvad pingutused suurendada oma nähtavust, ühendades standardsed kommunikatsioonivahendid sotsiaalmeedia platvormide ulatuslikuma kasutamisega;

| 59. | võtab teadmiseks ombudsmani huvi viia koos mõne liidu institutsiooniga läbi alternatiivseid sotsiaalmeedia platvorme käsitlev avalik katseprojekt, mille eesmärk on leevendada peavoolu sotsiaalmeedia kanalitega seostatavaid eraelu puutumatusega seotud riske; |
| --- | --- |

59.

võtab teadmiseks ombudsmani huvi viia koos mõne liidu institutsiooniga läbi alternatiivseid sotsiaalmeedia platvorme käsitlev avalik katseprojekt, mille eesmärk on leevendada peavoolu sotsiaalmeedia kanalitega seostatavaid eraelu puutumatusega seotud riske;

| 60. | väljendab heameelt seoses konverentsiga, mis korraldatakse eesmärgiga tähistada ombudsmani kui institutsiooni 25-aastast tegevust, ning sellega seotud üritustega, mille eesmärk on suurendada teadmisi ja teadlikkust ombudsmani rollist ja võimalikust mõjust liidu kodanike elule; |
| --- | --- |

60.

väljendab heameelt seoses konverentsiga, mis korraldatakse eesmärgiga tähistada ombudsmani kui institutsiooni 25-aastast tegevust, ning sellega seotud üritustega, mille eesmärk on suurendada teadmisi ja teadlikkust ombudsmani rollist ja võimalikust mõjust liidu kodanike elule;

| 61. | peab kiiduväärseks sisekommunikatsiooni ja ombudsmani sisevõrgu kaudu kättesaadavat uudiskirja „EOExpress“, võttes eelkõige arvesse vajadust suurendada teabe levitamist töötajatele COVID-19 liikumispiirangute ajal; |
| --- | --- |

61.

peab kiiduväärseks sisekommunikatsiooni ja ombudsmani sisevõrgu kaudu kättesaadavat uudiskirja „EOExpress“, võttes eelkõige arvesse vajadust suurendada teabe levitamist töötajatele COVID-19 liikumispiirangute ajal;

Institutsioonidevaheline koostöö

Institutsioonidevaheline koostöö

| 62. | rõhutab, kui oluline on, et ombudsman säilitaks kõrgetasemelise teabevahetuse ja koostöö Euroopa ombudsmanide võrgustikuga; ergutab ombudsmani säilitama kaebuse esitajate ja võrgustiku liikmete nõuandvat rolli, kasutades ka 2020. aastal edukalt kasutusele võetud kaugkoostöö vahendeid; soovitab uurida uusi viise võrgustike loomiseks eri valdkondades, et jagada parimaid tavasid ja töötada välja ühiseid lahendusi; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, kui oluline on, et ombudsman säilitaks kõrgetasemelise teabevahetuse ja koostöö Euroopa ombudsmanide võrgustikuga; ergutab ombudsmani säilitama kaebuse esitajate ja võrgustiku liikmete nõuandvat rolli, kasutades ka 2020. aastal edukalt kasutusele võetud kaugkoostöö vahendeid; soovitab uurida uusi viise võrgustike loomiseks eri valdkondades, et jagada parimaid tavasid ja töötada välja ühiseid lahendusi;

| 63. | juhib tähelepanu mitmele institutsioonidevahelisele kokkuleppele, mis allkirjastati 2020. aastal komisjoni talitustega (eelarve peadirektoraat, personalihalduse peadirektoraat, individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet ning peasekretariaat), et saada juurdepääs asjakohastele institutsioonisisestele vahenditele (ABAC, Hermes, ARES, Sysper) ning läbirääkimistele parlamendiga kriisiohjamise ja talitluspidevuse halduskokkuleppe üle (ka oma siseaudiitori soovituse järelmeetmena); väljendab heameelt institutsioonidevaheliste IT-raamlepingute kasutamise üle; palub ombudsmanil jätkata koostoime ja ressursside arendamist teiste liidu institutsioonide ja organitega; |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu mitmele institutsioonidevahelisele kokkuleppele, mis allkirjastati 2020. aastal komisjoni talitustega (eelarve peadirektoraat, personalihalduse peadirektoraat, individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet ning peasekretariaat), et saada juurdepääs asjakohastele institutsioonisisestele vahenditele (ABAC, Hermes, ARES, Sysper) ning läbirääkimistele parlamendiga kriisiohjamise ja talitluspidevuse halduskokkuleppe üle (ka oma siseaudiitori soovituse järelmeetmena); väljendab heameelt institutsioonidevaheliste IT-raamlepingute kasutamise üle; palub ombudsmanil jätkata koostoime ja ressursside arendamist teiste liidu institutsioonide ja organitega;

| 64. | on teadlik asjaolust, et ombudsman on võtnud enesele kohustuse teavitada oma iga-aastases aruandes „Putting it right“ (Kas saime korda?) sellest, kuidas institutsioonid on tema soovitusi järginud; väljendab heameelt ombudsmani valmisoleku üle jagada oma juhtumeid proaktiivselt parlamendikomisjonidega; peab seda kasulikuks ning kutsub seetõttu ombudsmani üles jagama ka edaspidi oma strateegiliste uurimiste soovitusi otse parlamendi asjaomaste komisjonidega; |
| --- | --- |

64.

on teadlik asjaolust, et ombudsman on võtnud enesele kohustuse teavitada oma iga-aastases aruandes „Putting it right“ (Kas saime korda?) sellest, kuidas institutsioonid on tema soovitusi järginud; väljendab heameelt ombudsmani valmisoleku üle jagada oma juhtumeid proaktiivselt parlamendikomisjonidega; peab seda kasulikuks ning kutsub seetõttu ombudsmani üles jagama ka edaspidi oma strateegiliste uurimiste soovitusi otse parlamendi asjaomaste komisjonidega;

COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| 65. | märgib, et 2020. aastal käsitletud 2 148 uuest kaebusest 170 olid seotud COVID-19-ga, kuid ainult 34 neist kuulusid ombudsmani pädevusse; väljendab heameelt ombudsmani soovituste üle komisjonile ja nõukogule selle kohta, kuidas säilitada COVID-19 pandeemia ajal tehtavate otsuste kõrged läbipaistvus- ja aruandlusstandardid; tunnustab ombudsmani seoses liidu institutsioonide ja asutuste COVID-19-le reageerimisega seotud uurimiste ja algatuste läbiviimisega 2020. aastal, mis aitasid liidu haldusasutustel säilitada ka rasketel aegadel kõrgeimad hea halduse standardid ja andsid seega positiivse panuse kodanike usaldusse liidu vastu; |
| --- | --- |

65.

märgib, et 2020. aastal käsitletud 2 148 uuest kaebusest 170 olid seotud COVID-19-ga, kuid ainult 34 neist kuulusid ombudsmani pädevusse; väljendab heameelt ombudsmani soovituste üle komisjonile ja nõukogule selle kohta, kuidas säilitada COVID-19 pandeemia ajal tehtavate otsuste kõrged läbipaistvus- ja aruandlusstandardid; tunnustab ombudsmani seoses liidu institutsioonide ja asutuste COVID-19-le reageerimisega seotud uurimiste ja algatuste läbiviimisega 2020. aastal, mis aitasid liidu haldusasutustel säilitada ka rasketel aegadel kõrgeimad hea halduse standardid ja andsid seega positiivse panuse kodanike usaldusse liidu vastu;

| 66. | märgib rahuloluga, et ombudsman on suurendanud uurimiste käsitlemise tõhusust, kasutades maksimaalselt ära COVID-19 pandeemiast tingitud digiteerimismeetmeid ja uusi töömeetodeid, eelkõige kaugtööd; tunnistab siiski, et mõned tema töö aspektid nõuavad endiselt lähetusi, nimelt uurimise konteksti mõistmiseks ja kollektiivse mõtlemise hõlbustamiseks; ergutab ombudsmani pidama seoses institutsiooni tulevikuga põhjalikku arutelu digiteerimise üle; |
| --- | --- |

66.

märgib rahuloluga, et ombudsman on suurendanud uurimiste käsitlemise tõhusust, kasutades maksimaalselt ära COVID-19 pandeemiast tingitud digiteerimismeetmeid ja uusi töömeetodeid, eelkõige kaugtööd; tunnistab siiski, et mõned tema töö aspektid nõuavad endiselt lähetusi, nimelt uurimise konteksti mõistmiseks ja kollektiivse mõtlemise hõlbustamiseks; ergutab ombudsmani pidama seoses institutsiooni tulevikuga põhjalikku arutelu digiteerimise üle;

| 67. | julgustab Euroopa Ombudsmani integreerima oma asutusesisesesse juhtimisstrateegiasse täielikult COVID-19 pandeemiast saadud õppetunnid toimepidevuse ja kriisiohjamiskavade, IT-reageerimisvõime, organisatsiooni vastupanuvõime, töötajate suhtes rakendatava hoolsuskohustuse, sisekommunikatsiooni tõhususe ja tööprotsesside paindlikkuse kohta. |
| --- | --- |

67.

julgustab Euroopa Ombudsmani integreerima oma asutusesisesesse juhtimisstrateegiasse täielikult COVID-19 pandeemiast saadud õppetunnid toimepidevuse ja kriisiohjamiskavade, IT-reageerimisvõime, organisatsiooni vastupanuvõime, töötajate suhtes rakendatava hoolsuskohustuse, sisekommunikatsiooni tõhususe ja tööprotsesside paindlikkuse kohta.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

1

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/141 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/141

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1709,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2020) 381 – C9-0266/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2020) 381 – C9-0266/2021) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aastal tehtud siseauditite kohta,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artikleid 59, 118, 260, 261 ja 262,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0086/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0086/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Andmekaitseinspektori tegevusele Euroopa Andmekaitseinspektori 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Andmekaitseinspektori tegevusele Euroopa Andmekaitseinspektori 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Andmekaitseinspektorile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa välisteenistusele ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Andmekaitseinspektorile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa välisteenistusele ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

3

(4)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 207.

4

(5)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/142 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/142

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1710,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0086/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0086/2022),

| A. | arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

| B. | arvestades, et andmekaitse on Euroopa õigusega kaitstud põhiõigus, ning sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et andmekaitse on Euroopa õigusega kaitstud põhiõigus, ning sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 on sätestatud, et üksikisikute kaitset käsitlevate eeskirjade järgimist nende isikuandmete töötlemisel kontrollib sõltumatu asutus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 on sätestatud, et üksikisikute kaitset käsitlevate eeskirjade järgimist nende isikuandmete töötlemisel kontrollib sõltumatu asutus;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (1) nähakse ette, et asutatakse sõltumatu asutus – Euroopa Andmekaitseinspektor (edaspidi „andmekaitseinspektor“), kes vastutab andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguse kaitse ja tagamise eest ning kelle ülesanne on tagada, et liidu institutsioonidel, organitel ja asutustel oleks tugev andmekaitsekultuur; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (1) nähakse ette, et asutatakse sõltumatu asutus – Euroopa Andmekaitseinspektor (edaspidi „andmekaitseinspektor“), kes vastutab andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguse kaitse ja tagamise eest ning kelle ülesanne on tagada, et liidu institutsioonidel, organitel ja asutustel oleks tugev andmekaitsekultuur;

| E. | arvestades, et andmekaitseinspektor täidab oma ülesandeid tihedas koostöös teiste andmekaitseasutustega Euroopa Andmekaitsenõukogu osana ja teenib avalikke huve, juhindudes samas erapooletuse, ausameelsuse, läbipaistvuse ja pragmaatilisuse põhimõtetest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et andmekaitseinspektor täidab oma ülesandeid tihedas koostöös teiste andmekaitseasutustega Euroopa Andmekaitsenõukogu osana ja teenib avalikke huve, juhindudes samas erapooletuse, ausameelsuse, läbipaistvuse ja pragmaatilisuse põhimõtetest;

| F. | arvestades, et andmekaitseinspektor delegeerib eelarvevahendite käsutaja volitused direktorile kooskõlas andmekaitseinspektori eelarvet ja haldust puudutavate ülesannete ja kohustuste ametijuhendiga, mis on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (2) artikli 72 lõikega 2, kusjuures andmekaitseinspektori peaarvepidaja ülesannet täidab Euroopa andmekaitseinspektori 1. märtsi 2017. aasta otsuse kohaselt komisjoni peaarvepidaja; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et andmekaitseinspektor delegeerib eelarvevahendite käsutaja volitused direktorile kooskõlas andmekaitseinspektori eelarvet ja haldust puudutavate ülesannete ja kohustuste ametijuhendiga, mis on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (2) artikli 72 lõikega 2, kusjuures andmekaitseinspektori peaarvepidaja ülesannet täidab Euroopa andmekaitseinspektori 1. märtsi 2017. aasta otsuse kohaselt komisjoni peaarvepidaja;

| G. | arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu pidi andmekaitseinspektor oma ülesannete täitmise jätkamiseks läbi vaatama ja kohandama asutusesisesed toimimis- ja töömeetodid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu pidi andmekaitseinspektor oma ülesannete täitmise jätkamiseks läbi vaatama ja kohandama asutusesisesed toimimis- ja töömeetodid;

| 1. | märgib rahuloluga, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei leidnud andmekaitseinspektori personalialase ja hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes suuri puudusi; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei leidnud andmekaitseinspektori personalialase ja hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes suuri puudusi;

| 2. | rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et institutsioonide, sealhulgas andmekaitseinspektori 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu; väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei tuvastanud tehingute korrektsuse suhtes ühtegi konkreetset probleemi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et institutsioonide, sealhulgas andmekaitseinspektori 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu; väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei tuvastanud tehingute korrektsuse suhtes ühtegi konkreetset probleemi;

| 3. | on teadlik, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükis „Haldus“ keskendutakse personali-, hoonete, seadmete, energia- ning side- ja infotehnoloogia kuludele ning et kontrollikoja hinnangul on need kulutused väikese riskiga; |
| --- | --- |

3.

on teadlik, et kontrollikoja aastaaruande 9. peatükis „Haldus“ keskendutakse personali-, hoonete, seadmete, energia- ning side- ja infotehnoloogia kuludele ning et kontrollikoja hinnangul on need kulutused väikese riskiga;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 4. | märgib, et 2020. aastal eraldati andmekaitseinspektorile 19 476 998 euro suurune eelarve, mis tähendab 2019. aasta 16 638 572 euro suuruse eelarvega võrreldes 16,3 % kasvu; mõistab, et üldine kasv oli peamiselt tingitud liidu institutsioonides töödeldavate isikuandmete kaitse määruses (EL) 2018/1725 sätestatud uute ülesannete ning õiguskaitse ja õigusalase koostöö asutustega, nagu muu hulgas Euroopa Prokuratuur ja Eurojust, seotud uute järelevalvekohustuste mõjust; märgib, et eelarve kasvule kaasa aidanud muud tegurid olid andmekaitseinspektori juhitava Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi konsolideerimine, andmekaitseinspektori strateegia aastateks 2020–2024, mis on seotud uute volitustega, ning ajutised hüvitised, mis on ette nähtud eelmise andmekaitseinspektori volituste lõppemiseks; |
| --- | --- |

4.

märgib, et 2020. aastal eraldati andmekaitseinspektorile 19 476 998 euro suurune eelarve, mis tähendab 2019. aasta 16 638 572 euro suuruse eelarvega võrreldes 16,3 % kasvu; mõistab, et üldine kasv oli peamiselt tingitud liidu institutsioonides töödeldavate isikuandmete kaitse määruses (EL) 2018/1725 sätestatud uute ülesannete ning õiguskaitse ja õigusalase koostöö asutustega, nagu muu hulgas Euroopa Prokuratuur ja Eurojust, seotud uute järelevalvekohustuste mõjust; märgib, et eelarve kasvule kaasa aidanud muud tegurid olid andmekaitseinspektori juhitava Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi konsolideerimine, andmekaitseinspektori strateegia aastateks 2020–2024, mis on seotud uute volitustega, ning ajutised hüvitised, mis on ette nähtud eelmise andmekaitseinspektori volituste lõppemiseks;

| 5. | märgib, et COVID-19 pandeemia on mõjutanud eelarve täitmist negatiivselt (2020. aastal oli täitmise määr 73 %, samas kui 2019. aastal oli see 91,97 %); märgib, et eelkõige on see mõju nähtav eelarvete puhul, mis on seotud lähetuste ja koolitustega (täitmine alla 17 %) ning koosolekute korraldamisega, sealhulgas ekspertide kulude hüvitamine ja toitlustamine (täitmine alla 15 %); märgib, et sellest tulenev kokkuhoid on 2 183 000 eurot, mis moodustab 11 % kogu eelarve kasutamisest; |
| --- | --- |

5.

märgib, et COVID-19 pandeemia on mõjutanud eelarve täitmist negatiivselt (2020. aastal oli täitmise määr 73 %, samas kui 2019. aastal oli see 91,97 %); märgib, et eelkõige on see mõju nähtav eelarvete puhul, mis on seotud lähetuste ja koolitustega (täitmine alla 17 %) ning koosolekute korraldamisega, sealhulgas ekspertide kulude hüvitamine ja toitlustamine (täitmine alla 15 %); märgib, et sellest tulenev kokkuhoid on 2 183 000 eurot, mis moodustab 11 % kogu eelarve kasutamisest;

| 6. | märgib, et lisaks avaldas COVID-19 pandeemia kaudset mõju eelarve teistele osadele, mida ei saa täpselt kvantifitseerida, nagu töötasudega seotud eelarveread, mida mõjutasid negatiivselt viivitused 2020. aastaks kavandatud töölevõtmistel, ja hoonete eelarverida, mida mõjutasid viivitused endiselt Euroopa Ombudsmaniga jagatava hoone täielikul hõivamisel; |
| --- | --- |

6.

märgib, et lisaks avaldas COVID-19 pandeemia kaudset mõju eelarve teistele osadele, mida ei saa täpselt kvantifitseerida, nagu töötasudega seotud eelarveread, mida mõjutasid negatiivselt viivitused 2020. aastaks kavandatud töölevõtmistel, ja hoonete eelarverida, mida mõjutasid viivitused endiselt Euroopa Ombudsmaniga jagatava hoone täielikul hõivamisel;

| 7. | märgib, et andmekaitseinspektori töötajate arvu suurenemise tõttu 2019. aastal suurenesid ametnike ja lepinguliste töötajate palkadel jaoks ette nähtud eelarveread 22 %; mõistab, et kuna suure osa kogueelarvest moodustavad inimressurssidega seotud kulud, mõjutasid värbamismenetluste viivitused (mis on samuti COVID-19 pandeemia tagajärg) negatiivselt kogu eelarve täitmist; |
| --- | --- |

7.

märgib, et andmekaitseinspektori töötajate arvu suurenemise tõttu 2019. aastal suurenesid ametnike ja lepinguliste töötajate palkadel jaoks ette nähtud eelarveread 22 %; mõistab, et kuna suure osa kogueelarvest moodustavad inimressurssidega seotud kulud, mõjutasid värbamismenetluste viivitused (mis on samuti COVID-19 pandeemia tagajärg) negatiivselt kogu eelarve täitmist;

| 8. | märgib, et andmekaitseinspektori investeering digipöördesse kompenseeris vähemalt osaliselt eelarve madala täitmismäära, kuna andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukogu IT-ga seotud eelarveread ületasid esialgset eraldist (109 %); märgib, et lähetuste, reiside ning kirjaliku ja suulise tõlke assigneeringuid on paigutatud ümber muude personalikulude ning IT-seadmete ja teenuste rahastamiseks; |
| --- | --- |

8.

märgib, et andmekaitseinspektori investeering digipöördesse kompenseeris vähemalt osaliselt eelarve madala täitmismäära, kuna andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukogu IT-ga seotud eelarveread ületasid esialgset eraldist (109 %); märgib, et lähetuste, reiside ning kirjaliku ja suulise tõlke assigneeringuid on paigutatud ümber muude personalikulude ning IT-seadmete ja teenuste rahastamiseks;

| 9. | märgib, et 36 hankemenetlusest, mille andmekaitseinspektor 2020. aastal algatas, oli ainult üks avatud hankemenetlus ja ülejäänud olid läbirääkimistega hankemenetlused, sealhulgas viis väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust; tunnistab andmekaitseinspektori ees seisvaid hankeprobleeme ning et tulenevalt institutsiooni väiksusest osaleb andmekaitseinspektor ühistes hankemenetlustes, kuna need on rahalisest seisukohast tõhusamad, kuid peab samal ajal kohaldama selliste menetluste suhtes rangeimaid andmekaitsestandardeid, mis on tõenäoliselt samuti üks eelarve madala täitmismäära põhjustest 2020. aastal; |
| --- | --- |

9.

märgib, et 36 hankemenetlusest, mille andmekaitseinspektor 2020. aastal algatas, oli ainult üks avatud hankemenetlus ja ülejäänud olid läbirääkimistega hankemenetlused, sealhulgas viis väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust; tunnistab andmekaitseinspektori ees seisvaid hankeprobleeme ning et tulenevalt institutsiooni väiksusest osaleb andmekaitseinspektor ühistes hankemenetlustes, kuna need on rahalisest seisukohast tõhusamad, kuid peab samal ajal kohaldama selliste menetluste suhtes rangeimaid andmekaitsestandardeid, mis on tõenäoliselt samuti üks eelarve madala täitmismäära põhjustest 2020. aastal;

| 10. | väljendab heameelt andmekaitseinspektori jätkuvate pingutuste üle muutuda paberivabaks institutsiooniks, sealhulgas 2020. aastal jätkunud paberivabade intervjuude korraldamise üle, kavatsuse üle automatiseerida inimressursside liideses 2021. aastal uute moodulite rakendamisega hinnangu andmise, katseaja- ja hindamisaruanded ning 2020. aastal toimunud paberivabade finantssüsteemide rakendamise üle maksete töötlemisel, eelarve haldamisel ja hangetes; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt andmekaitseinspektori jätkuvate pingutuste üle muutuda paberivabaks institutsiooniks, sealhulgas 2020. aastal jätkunud paberivabade intervjuude korraldamise üle, kavatsuse üle automatiseerida inimressursside liideses 2021. aastal uute moodulite rakendamisega hinnangu andmise, katseaja- ja hindamisaruanded ning 2020. aastal toimunud paberivabade finantssüsteemide rakendamise üle maksete töötlemisel, eelarve haldamisel ja hangetes;

Sisehaldus ja -kontroll ning tulemuslikkus

Sisehaldus ja -kontroll ning tulemuslikkus

| 11. | avaldab kaastunnet andmekaitseinspektor Giovanni Buttarelli surma puhul 2019. aasta augustis; võtab teadmiseks, et Wojciech Wiewiorowski astus 2019. aasta detsembris ametisse viieks aastaks; nõustub, et kuna Wojciech Wiewiorowski töötas andmekaitseinspektori asetäitjana ja tunneb seega institutsiooni hästi, aitas see leevendada üleminekuga seotud probleeme; |
| --- | --- |

11.

avaldab kaastunnet andmekaitseinspektor Giovanni Buttarelli surma puhul 2019. aasta augustis; võtab teadmiseks, et Wojciech Wiewiorowski astus 2019. aasta detsembris ametisse viieks aastaks; nõustub, et kuna Wojciech Wiewiorowski töötas andmekaitseinspektori asetäitjana ja tunneb seega institutsiooni hästi, aitas see leevendada üleminekuga seotud probleeme;

| 12. | kiidab heaks Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti (ERCEA) välja töötatud uue haldustööriista Bluebell kasutuselevõtu, mis võimaldab operatiivüksuste üleslaaditud andmete põhjal paremini prognoosida ja jälgida eelarveridade tegelikku täitmist, vähendades oluliselt käsitsi sekkumist ja muutes andmed usaldusväärsemaks; |
| --- | --- |

12.

kiidab heaks Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti (ERCEA) välja töötatud uue haldustööriista Bluebell kasutuselevõtu, mis võimaldab operatiivüksuste üleslaaditud andmete põhjal paremini prognoosida ja jälgida eelarveridade tegelikku täitmist, vähendades oluliselt käsitsi sekkumist ja muutes andmed usaldusväärsemaks;

| 13. | väljendab heameelt, et 2020. aastal kohandati COVID-19 pandeemiast tulenevalt tööprotsesse ning kõik paberallkirjad ja protseduurid digitaliseeriti, mille tulemuseks on tõhusamad ja kiiremad haldusprotsessid; mõistab, et andmekaitseinspektor oli kohustatud kohapealsed auditid edasi lükkama, kuna tundlike andmete haldamine takistas auditite tegemist kaugteel; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt, et 2020. aastal kohandati COVID-19 pandeemiast tulenevalt tööprotsesse ning kõik paberallkirjad ja protseduurid digitaliseeriti, mille tulemuseks on tõhusamad ja kiiremad haldusprotsessid; mõistab, et andmekaitseinspektor oli kohustatud kohapealsed auditid edasi lükkama, kuna tundlike andmete haldamine takistas auditite tegemist kaugteel;

| 14. | märgib, et füüsilised koosolekud asendati veebikoosolekutega, mis on odavamad ja vähem aeganõudvad; märgib, et füüsiliste koosolekute asendamisel oli suurem mõju Euroopa Andmekaitsenõukogu koosolekutele, mis toimusid varem kord kuus või kahe kuu tagant suurte reisi- ja tõlkekuludega ning mis asendati üle nädala toimuvate virtuaalsete koosolekutega; |
| --- | --- |

14.

märgib, et füüsilised koosolekud asendati veebikoosolekutega, mis on odavamad ja vähem aeganõudvad; märgib, et füüsiliste koosolekute asendamisel oli suurem mõju Euroopa Andmekaitsenõukogu koosolekutele, mis toimusid varem kord kuus või kahe kuu tagant suurte reisi- ja tõlkekuludega ning mis asendati üle nädala toimuvate virtuaalsete koosolekutega;

| 15. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aasta juunis avaldas andmekaitseinspektor oma strateegia aastateks 2020–2024 „Shaping a safer digital future: a new strategy for a new decade“ (Turvalisema digitaalse tuleviku kujundamine: uus strateegia uueks kümnendiks), mis keskendub kolmele sambale – ettenägelikkus, tegevus ja solidaarsus, et tegeleda digitaalsete probleemidega turvalisema, õiglasema ja kestlikuma tuleviku nimel; märgib, et andmekaitseinspektor on strateegia rakendamise jälgimiseks välja töötanud kaheksa selget põhilist tulemusnäitajat; märgib, et kaheksast põhilisest tulemusnäitajast viie eesmärgid saavutati või ületati 2020. aastal, eelkõige rahvusvahelisel tasandil käsitletud juhtumite arv (42 juhtumit, eesmärk oli 10) ja konsultatsioonide tulemusel esitatud arvamuste või märkuste arv (5 arvamust ja 12 ametlikku märkust, eesmärk oli 10 juhtumit); rõhutab, et mainitud põhilised tulemusnäitajad illustreerivad andmekaitseinspektori otsustavat rolli liidu reaktsioonis COVID-19 pandeemiale seoses andmekaitse ja eraelu puutumatuse põhiõiguste tagamisega; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt selle üle, et 2020. aasta juunis avaldas andmekaitseinspektor oma strateegia aastateks 2020–2024 „Shaping a safer digital future: a new strategy for a new decade“ (Turvalisema digitaalse tuleviku kujundamine: uus strateegia uueks kümnendiks), mis keskendub kolmele sambale – ettenägelikkus, tegevus ja solidaarsus, et tegeleda digitaalsete probleemidega turvalisema, õiglasema ja kestlikuma tuleviku nimel; märgib, et andmekaitseinspektor on strateegia rakendamise jälgimiseks välja töötanud kaheksa selget põhilist tulemusnäitajat; märgib, et kaheksast põhilisest tulemusnäitajast viie eesmärgid saavutati või ületati 2020. aastal, eelkõige rahvusvahelisel tasandil käsitletud juhtumite arv (42 juhtumit, eesmärk oli 10) ja konsultatsioonide tulemusel esitatud arvamuste või märkuste arv (5 arvamust ja 12 ametlikku märkust, eesmärk oli 10 juhtumit); rõhutab, et mainitud põhilised tulemusnäitajad illustreerivad andmekaitseinspektori otsustavat rolli liidu reaktsioonis COVID-19 pandeemiale seoses andmekaitse ja eraelu puutumatuse põhiõiguste tagamisega;

| 16. | märgib, et oma tehingute tegevus- ja finantsaspektide eelkontrollimiseks on andmekaitseinspektor integreerinud ajakohastatud kontrollnimekirjad uude elektroonilisse töövoosüsteemi Speedwell, mis on ühendatud raamatupidamissüsteemiga ning toetab maksete ja kulukohustuste põhikontrolli tegemist; |
| --- | --- |

16.

märgib, et oma tehingute tegevus- ja finantsaspektide eelkontrollimiseks on andmekaitseinspektor integreerinud ajakohastatud kontrollnimekirjad uude elektroonilisse töövoosüsteemi Speedwell, mis on ühendatud raamatupidamissüsteemiga ning toetab maksete ja kulukohustuste põhikontrolli tegemist;

| 17. | märgib, et 2019. aasta lõpus toimunud asutusesisese ümberkorralduse tõttu määrati eelmine järeltõendaja ametisse rahandusmeeskonna hulgast ja seetõttu ei saanud ta teha järelkontrolli, et vältida eneseülevaatuse tegemise riski; mõistab, et väikesel institutsioonil on raske leida rahandusvaldkonna õiguslikku ja reguleerivat raamistikku põhjalikult tundvat asendajat, kuigi avaldati osalemiskutse; nõuab tungivalt, et andmekaitseinspektor uuriks aastaaruandes juba kindlaks määratud alternatiive ja rakendaks nende hulgast kõige sobivama; |
| --- | --- |

17.

märgib, et 2019. aasta lõpus toimunud asutusesisese ümberkorralduse tõttu määrati eelmine järeltõendaja ametisse rahandusmeeskonna hulgast ja seetõttu ei saanud ta teha järelkontrolli, et vältida eneseülevaatuse tegemise riski; mõistab, et väikesel institutsioonil on raske leida rahandusvaldkonna õiguslikku ja reguleerivat raamistikku põhjalikult tundvat asendajat, kuigi avaldati osalemiskutse; nõuab tungivalt, et andmekaitseinspektor uuriks aastaaruandes juba kindlaks määratud alternatiive ja rakendaks nende hulgast kõige sobivama;

| 18. | märgib, et komisjoni siseauditi talitus teostas auditi andmekaitseinspektori tegevuse kohta Europoli järelevalvel, et hinnata Europoliga seotud järelevalvetegevuse sisekontrollisüsteemi piisavust ja tulemuslikkust; väljendab heameelt selle üle, et audiitorid tunnustasid andmekaitseinspektori jätkuvaid jõupingutusi Europoli järelevalve juhtimiskorra ja sisekontrollisüsteemide parandamiseks; on teadlik, et lõplik auditiaruanne avaldati septembris ehk varsti pärast seda, kui andmekaitseinspektor esitas siseauditi talitusele tegevuskava, mis hõlmab kõiki soovitusi, mida siseauditi talitus pidas tuvastatud riskide maandamiseks piisavaks; juhib tähelepanu, et sellised riskid olid peamiselt seotud andmekaitseinspektori soovituste järgimise nõrkustega ning tulenesid tundliku salastamata ja salastatud teabe käitlemisest IT-süsteemide kaudu; |
| --- | --- |

18.

märgib, et komisjoni siseauditi talitus teostas auditi andmekaitseinspektori tegevuse kohta Europoli järelevalvel, et hinnata Europoliga seotud järelevalvetegevuse sisekontrollisüsteemi piisavust ja tulemuslikkust; väljendab heameelt selle üle, et audiitorid tunnustasid andmekaitseinspektori jätkuvaid jõupingutusi Europoli järelevalve juhtimiskorra ja sisekontrollisüsteemide parandamiseks; on teadlik, et lõplik auditiaruanne avaldati septembris ehk varsti pärast seda, kui andmekaitseinspektor esitas siseauditi talitusele tegevuskava, mis hõlmab kõiki soovitusi, mida siseauditi talitus pidas tuvastatud riskide maandamiseks piisavaks; juhib tähelepanu, et sellised riskid olid peamiselt seotud andmekaitseinspektori soovituste järgimise nõrkustega ning tulenesid tundliku salastamata ja salastatud teabe käitlemisest IT-süsteemide kaudu;

Inimressursid, töötajate heaolu ja sooline võrdõiguslikkus

Inimressursid, töötajate heaolu ja sooline võrdõiguslikkus

| 19. | märgib, et 2020. aastal oli andmekaitseinspektoril kokku 113 töötajat (2019. aastal oli see arv 96); rõhutab, et eelarvepädevad institutsioonid eraldasid 2020. aastal 20 uut ametikohta, et katta määruses (EL) 2018/1725 sätestatud lisakohustused, uued järelevalveülesanded seoses õiguskaitse ja õigusalase koostöö asutustega ning uued kohustused pärast seda kui konsolideeriti Euroopa Andmekaitsenõukogu, mille jaoks andmekaitseinspektor tagab sõltumatu sekretariaadi; |
| --- | --- |

19.

märgib, et 2020. aastal oli andmekaitseinspektoril kokku 113 töötajat (2019. aastal oli see arv 96); rõhutab, et eelarvepädevad institutsioonid eraldasid 2020. aastal 20 uut ametikohta, et katta määruses (EL) 2018/1725 sätestatud lisakohustused, uued järelevalveülesanded seoses õiguskaitse ja õigusalase koostöö asutustega ning uued kohustused pärast seda kui konsolideeriti Euroopa Andmekaitsenõukogu, mille jaoks andmekaitseinspektor tagab sõltumatu sekretariaadi;

| 20. | võtab teadmiseks ametikohtade loetelus sisalduvate ametikohtade väga madala täituvuse (86,90 %); mõistab, et andmekaitseinspektor kasutas 2018. aasta konkursi tulemusel koostatud reservnimekirja 33 andmekaitseeksperdist ja palkas ka lepingulisi töötajaid spetsiifiliste vajaduste täitmiseks või pikkade eemalolekute tõttu ajutiselt vabadele ametikohtadele; võtab teadmiseks liidu institutsioonide probleemid ekspertide ligimeelitamisel konkreetsetes valdkondades, muu hulgas piiratud konkurentsivõime ja palkade vähese atraktiivsuse tõttu; rõhutab eelkõige andmekaitseinspektori probleemi kõrgelt spetsialiseerunud andmekaitsetöötajate värbamisel EPSO kaudu ning mõistab vajadust korraldada erikonkursse, et kasutada ära lepinguliste töötajate omandatud teadmisi ja kogemusi; ergutab andmekaitseinspektorit jätkama värbamismenetluste häid tavasid, mille on heaks kiitnud teised institutsioonid, eelkõige kaugintervjuusid ja veebipõhiseid katseid; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks ametikohtade loetelus sisalduvate ametikohtade väga madala täituvuse (86,90 %); mõistab, et andmekaitseinspektor kasutas 2018. aasta konkursi tulemusel koostatud reservnimekirja 33 andmekaitseeksperdist ja palkas ka lepingulisi töötajaid spetsiifiliste vajaduste täitmiseks või pikkade eemalolekute tõttu ajutiselt vabadele ametikohtadele; võtab teadmiseks liidu institutsioonide probleemid ekspertide ligimeelitamisel konkreetsetes valdkondades, muu hulgas piiratud konkurentsivõime ja palkade vähese atraktiivsuse tõttu; rõhutab eelkõige andmekaitseinspektori probleemi kõrgelt spetsialiseerunud andmekaitsetöötajate värbamisel EPSO kaudu ning mõistab vajadust korraldada erikonkursse, et kasutada ära lepinguliste töötajate omandatud teadmisi ja kogemusi; ergutab andmekaitseinspektorit jätkama värbamismenetluste häid tavasid, mille on heaks kiitnud teised institutsioonid, eelkõige kaugintervjuusid ja veebipõhiseid katseid;

| 21. | võtab teadmiseks olukorra paranemise personali üldises geograafilises jaotuses, võttes arvesse institutsiooni suurust: 2020. aastal oli esindatud 20 liikmesriiki; väljendab heameelt kolme riigi kodanike kaasamise üle võrreldes 2019. aastaga ja märgib Belgia kodanikega täidetud ametikohtade ebaproportsionaalselt suure osa vähenemist (27 %-lt 23 %-le); märgib, et keskastme ja kõrgema juhtkonna ametikohtade geograafiline jaotus ei ole muutunud; mõistab, et vajadus eriprofiilide järele andmekaitseinspektori volituste täitmiseks võib valikukomisjone geograafilise aspekti arvestamisel piirata, ning ergutab andmekaitseinspektorit kaaluma täiendavaid samme, et saavutada tasakaalustatum esindatus; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks olukorra paranemise personali üldises geograafilises jaotuses, võttes arvesse institutsiooni suurust: 2020. aastal oli esindatud 20 liikmesriiki; väljendab heameelt kolme riigi kodanike kaasamise üle võrreldes 2019. aastaga ja märgib Belgia kodanikega täidetud ametikohtade ebaproportsionaalselt suure osa vähenemist (27 %-lt 23 %-le); märgib, et keskastme ja kõrgema juhtkonna ametikohtade geograafiline jaotus ei ole muutunud; mõistab, et vajadus eriprofiilide järele andmekaitseinspektori volituste täitmiseks võib valikukomisjone geograafilise aspekti arvestamisel piirata, ning ergutab andmekaitseinspektorit kaaluma täiendavaid samme, et saavutada tasakaalustatum esindatus;

| 22. | kutsub andmekaitseinspektorit üles pöörama jätkuvalt tähelepanu soolise tasakaalu, võrdsete võimaluste ja geograafilise jaotusega seotud küsimustele, eelkõige valikumenetluste ajal; soovitab andmekaitseinspektoril kaaluda juhtide ja valikukomisjoni liikmete kohustuslikku koolitust alateadliku soolise kallutatuse ja võrdsete võimaluste poliitika rakendamise kohta; |
| --- | --- |

22.

kutsub andmekaitseinspektorit üles pöörama jätkuvalt tähelepanu soolise tasakaalu, võrdsete võimaluste ja geograafilise jaotusega seotud küsimustele, eelkõige valikumenetluste ajal; soovitab andmekaitseinspektoril kaaluda juhtide ja valikukomisjoni liikmete kohustuslikku koolitust alateadliku soolise kallutatuse ja võrdsete võimaluste poliitika rakendamise kohta;

| 23. | märgib, et nii 2019. kui ka 2020. aastal oli kogu personali sooline tasakaal püsiv ning ligikaudu 58 % on naised ja 42 % mehed; märgib, et keskastme juhtide tasandil on need näitajad jäänud samaks kui 2019. aastal: 75 % naisi ja 25 % mehi; märgib, et nagu ka 2019. aastal, olid mõlemal kõrgema juhtkonna ametikohal mehed; väljendab heameelt selle üle, et aastate 2020–2024 strateegia sisaldab kohustust süvalaiendada soolist aspekti, toetades 2017. aastal heaks kiidetud võrdsete võimaluste strateegiat; |
| --- | --- |

23.

märgib, et nii 2019. kui ka 2020. aastal oli kogu personali sooline tasakaal püsiv ning ligikaudu 58 % on naised ja 42 % mehed; märgib, et keskastme juhtide tasandil on need näitajad jäänud samaks kui 2019. aastal: 75 % naisi ja 25 % mehi; märgib, et nagu ka 2019. aastal, olid mõlemal kõrgema juhtkonna ametikohal mehed; väljendab heameelt selle üle, et aastate 2020–2024 strateegia sisaldab kohustust süvalaiendada soolist aspekti, toetades 2017. aastal heaks kiidetud võrdsete võimaluste strateegiat;

| 24. | märgib, et andmekaitseinspektor pakub mitmeid töökorraldusi ja et kõik töötajad saavad kasutada paindlikku tööaega, välja arvatud juhtimishüvituse saajad; märgib, et enne COVID-19 pandeemiat moodustasid naised enamiku paindliku töökorralduse kasutajatest, nimelt kaugtöö (2019. aastal 61,6 % ja 2020. aastal 67,5 %), osalise tööajaga töö (2019. aastal 89 % ja 2020. aastal 87,5 %), lapsehoolduspuhkuse (2019. aastal 87 % ja 2020. aastal 90 %) ja avansina võetava puhkuse puhul (nii 2019. kui ka 2020. aastal 100 %); rõhutab ebaproportsionaalset soolist tasakaalustamatust kasutajate vahel ja palub seetõttu andmekaitseinspektoril intensiivsemalt teavitada sellise korralduse elujõulisusest ja eelistest, st korraldada uutele töötajatele kohustuslikke teabetunde, ning tagada, et olemasoleva töökorralduse kasutamine ei takistaks mingil viisil töötajate karjääris edasijõudmist; |
| --- | --- |

24.

märgib, et andmekaitseinspektor pakub mitmeid töökorraldusi ja et kõik töötajad saavad kasutada paindlikku tööaega, välja arvatud juhtimishüvituse saajad; märgib, et enne COVID-19 pandeemiat moodustasid naised enamiku paindliku töökorralduse kasutajatest, nimelt kaugtöö (2019. aastal 61,6 % ja 2020. aastal 67,5 %), osalise tööajaga töö (2019. aastal 89 % ja 2020. aastal 87,5 %), lapsehoolduspuhkuse (2019. aastal 87 % ja 2020. aastal 90 %) ja avansina võetava puhkuse puhul (nii 2019. kui ka 2020. aastal 100 %); rõhutab ebaproportsionaalset soolist tasakaalustamatust kasutajate vahel ja palub seetõttu andmekaitseinspektoril intensiivsemalt teavitada sellise korralduse elujõulisusest ja eelistest, st korraldada uutele töötajatele kohustuslikke teabetunde, ning tagada, et olemasoleva töökorralduse kasutamine ei takistaks mingil viisil töötajate karjääris edasijõudmist;

| 25. | märgib, et COVID-19 pandeemia tagajärjel võttis andmekaitseinspektor 12. märtsil 2020 üldise korrana kasutusele kaugtöö ning võttis 19. märtsil 2020 vastu otsuse pikendada kaugtöö korda 13. aprillini 2020; rõhutab, et kaugtööd on intensiivselt kasutatud paindlikkuse vahendina, et tagada toimepidevus ja hõlbustada töötajatel COVID-19 pandeemiast tingitud keeruliste tingimustega toimetulekut, ning märgib, et seetõttu ei jäetud kõrvale ühtegi ametikohta; märgib, et andmekaitseinspektor andis 2020. aastal välja kaugtöö juhendi; on teadlik, et 2020. aasta sügisest alates on kaugtöökorraldus vaid osaline ja juurdepääsu asutuse ruumidele on vastavalt sanitaarolukorrale järk-järgult suurendatud; |
| --- | --- |

25.

märgib, et COVID-19 pandeemia tagajärjel võttis andmekaitseinspektor 12. märtsil 2020 üldise korrana kasutusele kaugtöö ning võttis 19. märtsil 2020 vastu otsuse pikendada kaugtöö korda 13. aprillini 2020; rõhutab, et kaugtööd on intensiivselt kasutatud paindlikkuse vahendina, et tagada toimepidevus ja hõlbustada töötajatel COVID-19 pandeemiast tingitud keeruliste tingimustega toimetulekut, ning märgib, et seetõttu ei jäetud kõrvale ühtegi ametikohta; märgib, et andmekaitseinspektor andis 2020. aastal välja kaugtöö juhendi; on teadlik, et 2020. aasta sügisest alates on kaugtöökorraldus vaid osaline ja juurdepääsu asutuse ruumidele on vastavalt sanitaarolukorrale järk-järgult suurendatud;

| 26. | märgib, et direktori otsusega välisriigist tehtava kaugtöö kohta lubati 2020. aasta 15. juunist kuni 15. septembrini teha kaugtööd välisriigist, tingimusel et kaugtöö päevad liideti võrdväärse põhipuhkusega; usub, et selline erandlik meede oli täielikult õigustatud vajadusega ühitada paremini töötajate töö- ja eraelu liikumispiirangute ajal; |
| --- | --- |

26.

märgib, et direktori otsusega välisriigist tehtava kaugtöö kohta lubati 2020. aasta 15. juunist kuni 15. septembrini teha kaugtööd välisriigist, tingimusel et kaugtöö päevad liideti võrdväärse põhipuhkusega; usub, et selline erandlik meede oli täielikult õigustatud vajadusega ühitada paremini töötajate töö- ja eraelu liikumispiirangute ajal;

| 27. | märgib, et kõigile töötajatele anti kaugtööks vajalikud IT-seadmed Euroopa Parlamendiga sõlmitud teenustaseme kokkuleppe tingimuste kohaselt ilma lisatasudeta; märgib, et töötajatele anti võimalus saada ühise ravikindlustusskeemi kaudu hüvitist suurema ekraani ja ergonoomilise tooli eest (vastavalt kuni 150 eurot ja 200 eurot); |
| --- | --- |

27.

märgib, et kõigile töötajatele anti kaugtööks vajalikud IT-seadmed Euroopa Parlamendiga sõlmitud teenustaseme kokkuleppe tingimuste kohaselt ilma lisatasudeta; märgib, et töötajatele anti võimalus saada ühise ravikindlustusskeemi kaudu hüvitist suurema ekraani ja ergonoomilise tooli eest (vastavalt kuni 150 eurot ja 200 eurot);

| 28. | väljendab heameelt, et 2020. aasta märtsis võttis andmekaitseinspektor vastu suunised läbipõlemise äratundmiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks ning et koolitus keskendus stressijuhtimisele ja vastupanuvõime suurendamisele, keskendudes 2021. aasta jaoks koostatud tegevuskavas eelkõige läbipõlemise ennetamisele; ergutab ohjerühma viivitamata käsitlema kõiki võimaliku läbipõlemise sümptomeid ja analüüsima selle põhjuseid; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt, et 2020. aasta märtsis võttis andmekaitseinspektor vastu suunised läbipõlemise äratundmiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks ning et koolitus keskendus stressijuhtimisele ja vastupanuvõime suurendamisele, keskendudes 2021. aasta jaoks koostatud tegevuskavas eelkõige läbipõlemise ennetamisele; ergutab ohjerühma viivitamata käsitlema kõiki võimaliku läbipõlemise sümptomeid ja analüüsima selle põhjuseid;

| 29. | märgib, et 2020. aastal ei teatatud ühtestki ahistamisjuhtumist, ja väljendab heameelt, et andmekaitseinspektor kirjutas 2020. aasta detsembris alla oma ahistamisvastase otsuse läbivaatamisele, et selgitada kummagi poole õigusi ja kohustusi; väljendab heameelt selle üle, et konfidentsiaalse nõustaja rolli arendati edasi ja kehtestati tema ametisse nimetamise kord; avaldab kahetsust, et 2020. aastal ei korraldatud ühtegi ahistamise ega rikkumisest teatamise teemalist koolitust, ning kutsub andmekaitseinspektorit üles kasutama täiel määral ära digikanaleid, et selliseid koolitusi korrapäraselt kõigile töötajatele (välja arvatud uued töötajad) korraldada ja ajakohastada; väljendab heameelt selle üle, et andmekaitseinspektor hakkas 2021. aastal uutele töötajatele tervituspäevadel pakkuma kohustuslikku ettekannet ahistamise kohta; |
| --- | --- |

29.

märgib, et 2020. aastal ei teatatud ühtestki ahistamisjuhtumist, ja väljendab heameelt, et andmekaitseinspektor kirjutas 2020. aasta detsembris alla oma ahistamisvastase otsuse läbivaatamisele, et selgitada kummagi poole õigusi ja kohustusi; väljendab heameelt selle üle, et konfidentsiaalse nõustaja rolli arendati edasi ja kehtestati tema ametisse nimetamise kord; avaldab kahetsust, et 2020. aastal ei korraldatud ühtegi ahistamise ega rikkumisest teatamise teemalist koolitust, ning kutsub andmekaitseinspektorit üles kasutama täiel määral ära digikanaleid, et selliseid koolitusi korrapäraselt kõigile töötajatele (välja arvatud uued töötajad) korraldada ja ajakohastada; väljendab heameelt selle üle, et andmekaitseinspektor hakkas 2021. aastal uutele töötajatele tervituspäevadel pakkuma kohustuslikku ettekannet ahistamise kohta;

| 30. | väljendab heameelt heaolu koordinaatori ametikoha loomise üle, kes on kõigi töötajate jaoks selleteemaliste küsimuste kontaktpunktiks ja teeb koostööd teiste peamiste osalejatega, et tagada heaolu saavutamisele suunatud tegevuste korraldamine; |
| --- | --- |

30.

väljendab heameelt heaolu koordinaatori ametikoha loomise üle, kes on kõigi töötajate jaoks selleteemaliste küsimuste kontaktpunktiks ja teeb koostööd teiste peamiste osalejatega, et tagada heaolu saavutamisele suunatud tegevuste korraldamine;

| 31. | märgib, et 2020. aastal võeti märtsis ja juulis kahes etapis tööle kokku 16 praktikanti; väljendab heameelt asjaolu üle, et andmekaitseinspektor maksis kõigile praktikantidele töötasu, seda küll komisjoni hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadi vahendusel; märgib, et kõik praktikandid said kaugtöö tegemiseks sülearvuti ja turvamärgi; väljendab heameelt selle üle, et andmekaitseinspektor lubas oma praktikantidel soovi korral töötada välisriigist; |
| --- | --- |

31.

märgib, et 2020. aastal võeti märtsis ja juulis kahes etapis tööle kokku 16 praktikanti; väljendab heameelt asjaolu üle, et andmekaitseinspektor maksis kõigile praktikantidele töötasu, seda küll komisjoni hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadi vahendusel; märgib, et kõik praktikandid said kaugtöö tegemiseks sülearvuti ja turvamärgi; väljendab heameelt selle üle, et andmekaitseinspektor lubas oma praktikantidel soovi korral töötada välisriigist;

Eetikaraamistik ja läbipaistvus

Eetikaraamistik ja läbipaistvus

| 32. | märgib, et andmekaitseinspektori eetikaraamistikku ajakohastati 2019. aastal, nõudes et kõik uued töötajad kuulaksid sissejuhatava koolituse ajal ära eetikateemalise kohustusliku ettekande, ning et 2021. aastaks on lisaks ette nähtud töötajate teadlikkuse uuring; väljendab heameelt, et 2021. aasta mais nimetati ametisse uus eetikaametnik, kellele tehti ülesandeks ajakohastada koolitusi ja korraldada töötajatele ettekandeid eetikaraamistiku kohta ning koostada töötajate teadlikkuse uuring; väljendab heameelt selle üle, et andmekaitseinspektoril on sisevõrgus spetsiaalne ruum, kus töötajaid teavitatakse eetikaraamistikust ja tõstetakse nende teadlikkust selle ning kõigi asjakohaste dokumentide ja menetluste kohta; |
| --- | --- |

32.

märgib, et andmekaitseinspektori eetikaraamistikku ajakohastati 2019. aastal, nõudes et kõik uued töötajad kuulaksid sissejuhatava koolituse ajal ära eetikateemalise kohustusliku ettekande, ning et 2021. aastaks on lisaks ette nähtud töötajate teadlikkuse uuring; väljendab heameelt, et 2021. aasta mais nimetati ametisse uus eetikaametnik, kellele tehti ülesandeks ajakohastada koolitusi ja korraldada töötajatele ettekandeid eetikaraamistiku kohta ning koostada töötajate teadlikkuse uuring; väljendab heameelt selle üle, et andmekaitseinspektoril on sisevõrgus spetsiaalne ruum, kus töötajaid teavitatakse eetikaraamistikust ja tõstetakse nende teadlikkust selle ning kõigi asjakohaste dokumentide ja menetluste kohta;

| 33. | tuletab meelde, et 2019. aasta detsembris vaadati läbi töötajate tegevusjuhend, et kohandada seda institutsioonis toimunud muudatustega ja uue õigusraamistikuga, eelkõige integreerida sellesse määrus (EL) 2018/1725, ning kaasata Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi töötajad; märgib, et 2019. aasta detsembris vaadati läbi ja võeti vastu ka andmekaitseinspektoritele mõeldud tegevusjuhend, eesmärgiga integreerida eetilised arusaamad nende igapäevatöösse; märgib, et pärast Euroopa Parlamendi üleskutset otsustas andmekaitseinspektor alustada kõrgema juhtkonna ametikohtade tegevusjuhendi koostamist; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et 2019. aasta detsembris vaadati läbi töötajate tegevusjuhend, et kohandada seda institutsioonis toimunud muudatustega ja uue õigusraamistikuga, eelkõige integreerida sellesse määrus (EL) 2018/1725, ning kaasata Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi töötajad; märgib, et 2019. aasta detsembris vaadati läbi ja võeti vastu ka andmekaitseinspektoritele mõeldud tegevusjuhend, eesmärgiga integreerida eetilised arusaamad nende igapäevatöösse; märgib, et pärast Euroopa Parlamendi üleskutset otsustas andmekaitseinspektor alustada kõrgema juhtkonna ametikohtade tegevusjuhendi koostamist;

| 34. | märgib, et andmekaitseinspektor ei kasuta praegu institutsioonidevahelist läbipaistvusregistrit, vaid avaldab andmekaitseinspektori päevakorra ja sekkumised oma veebisaidil, sealhulgas kohtumised huvirühmade esindajatega, et tagada aruandekohustus kodanike ees; ergutab andmekaitseinspektorit uurima võimalusi oma registri sidumiseks läbipaistvusregistriga; |
| --- | --- |

34.

märgib, et andmekaitseinspektor ei kasuta praegu institutsioonidevahelist läbipaistvusregistrit, vaid avaldab andmekaitseinspektori päevakorra ja sekkumised oma veebisaidil, sealhulgas kohtumised huvirühmade esindajatega, et tagada aruandekohustus kodanike ees; ergutab andmekaitseinspektorit uurima võimalusi oma registri sidumiseks läbipaistvusregistriga;

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

| 35. | märgib tunnustavalt, et andmekaitseinspektor peab oluliseks analüüsida võimalusi, riske ja probleeme, mida innovaatilised tehnoloogiad ja muud algatused andmekaitse ja üksikisikute isikuandmete suhtes võivad kaasa tuua, et kujundada liidu jaoks turvalisem digitulevik, nagu on sätestatud andmekaitseinspektori 2020.–2024. aasta strateegias; |
| --- | --- |

35.

märgib tunnustavalt, et andmekaitseinspektor peab oluliseks analüüsida võimalusi, riske ja probleeme, mida innovaatilised tehnoloogiad ja muud algatused andmekaitse ja üksikisikute isikuandmete suhtes võivad kaasa tuua, et kujundada liidu jaoks turvalisem digitulevik, nagu on sätestatud andmekaitseinspektori 2020.–2024. aasta strateegias;

| 36. | tunnustab andmekaitseinspektori rolli üleilmses arutelus digitaalse eetika üle, pidades eelkõige silmas tehisintellekti ja näotuvastustehnoloogia arengut; rõhutab, et andmekaitseinspektor kaasjuhib ülemaailmse eraelu puutumatuse assamblee – andmekaitse ja eraelu puutumatuse eest vastutavate asutuste rahvusvaheline kogu ülemaailmsel tasandil – tehisintellekti eetika ja andmekaitse töörühma tehisintellekti ja digitaalse eetika küsimustes; |
| --- | --- |

36.

tunnustab andmekaitseinspektori rolli üleilmses arutelus digitaalse eetika üle, pidades eelkõige silmas tehisintellekti ja näotuvastustehnoloogia arengut; rõhutab, et andmekaitseinspektor kaasjuhib ülemaailmse eraelu puutumatuse assamblee – andmekaitse ja eraelu puutumatuse eest vastutavate asutuste rahvusvaheline kogu ülemaailmsel tasandil – tehisintellekti eetika ja andmekaitse töörühma tehisintellekti ja digitaalse eetika küsimustes;

| 37. | on teadlik, et andmekaitseinspektori kasutatavat peamist IT-taristut, haldustoe vahendeid ja teenuseid pakuvad komisjon või Euroopa Parlament vastavalt IT-teenuste kasutamise teenustaseme kokkuleppele; väljendab heameelt algatuse üle alustada andmekaitseinspektori IT-suutlikkuse ülesehitamist, võttes tööle IT-toe töötaja, kes lisaks muudele ülesannetele osutaks üldist IT-tuge, toimiks kontakt- ja sidepunktina kõigi asutuses kasutatavate IT-rakenduste jaoks, hindaks IT-valdkonna praeguseid ja tulevasi vajadusi ning pakuks välja lahendusi ja rakendaks neid; väljendab heameelt, et 2020. aastal otsustas andmekaitseinspektor algatada IT-vajaduste analüüsi, et analüüsida vajadust toetada tema ülesandeid IT-toe abil, kaardistada olemasolevad vahendid ja süsteemid ning teha seejärel kindlaks võimalikud lüngad; |
| --- | --- |

37.

on teadlik, et andmekaitseinspektori kasutatavat peamist IT-taristut, haldustoe vahendeid ja teenuseid pakuvad komisjon või Euroopa Parlament vastavalt IT-teenuste kasutamise teenustaseme kokkuleppele; väljendab heameelt algatuse üle alustada andmekaitseinspektori IT-suutlikkuse ülesehitamist, võttes tööle IT-toe töötaja, kes lisaks muudele ülesannetele osutaks üldist IT-tuge, toimiks kontakt- ja sidepunktina kõigi asutuses kasutatavate IT-rakenduste jaoks, hindaks IT-valdkonna praeguseid ja tulevasi vajadusi ning pakuks välja lahendusi ja rakendaks neid; väljendab heameelt, et 2020. aastal otsustas andmekaitseinspektor algatada IT-vajaduste analüüsi, et analüüsida vajadust toetada tema ülesandeid IT-toe abil, kaardistada olemasolevad vahendid ja süsteemid ning teha seejärel kindlaks võimalikud lüngad;

| 38. | märgib, et 2020. aasta detsembris sõlmis andmekaitseinspektor teenustaseme kokkuleppe CERT-EU-ga (liidu institutsioonide infoturbeintsidentidega tegelev rühm) suure hulga küberturvalisuse teenuste osutamiseks (teadlikkuse tõstmise koolitused, küberturvalisuse õppused, andmekaitseinspektorit mõjutada võivatest küberohtudest ja haavatavustest teavitamine ning vajaduspõhine tugi küberturvalisuse intsidentide käsitlemisel); märgib, et siseauditi lõpuleviimise järelmeetmena kavandas andmekaitseinspektor küberturvalisusega seotud soovituste rakendamist, näiteks küberturvalisuse riskide integreerimist uude ja täiustatud riskijuhtimise raamistikku ning uude teenusepakkujate küberturvalisuse taseme korrapärase hindamise protsessi; |
| --- | --- |

38.

märgib, et 2020. aasta detsembris sõlmis andmekaitseinspektor teenustaseme kokkuleppe CERT-EU-ga (liidu institutsioonide infoturbeintsidentidega tegelev rühm) suure hulga küberturvalisuse teenuste osutamiseks (teadlikkuse tõstmise koolitused, küberturvalisuse õppused, andmekaitseinspektorit mõjutada võivatest küberohtudest ja haavatavustest teavitamine ning vajaduspõhine tugi küberturvalisuse intsidentide käsitlemisel); märgib, et siseauditi lõpuleviimise järelmeetmena kavandas andmekaitseinspektor küberturvalisusega seotud soovituste rakendamist, näiteks küberturvalisuse riskide integreerimist uude ja täiustatud riskijuhtimise raamistikku ning uude teenusepakkujate küberturvalisuse taseme korrapärase hindamise protsessi;

| 39. | märgib, et 2020. aastal jätkas andmekaitseinspektor üleminekuprotsessi määruses (EL) 2018/1725 sätestatud andmekaitseraamistikule paralleelselt oma toimepidevuse tagamisega COVID-19 pandeemia ajal; väljendab heameelt selle üle, et andmekaitseinspektor nimetas 2020. aasta septembris ametisse täiskohaga andmekaitseametniku, et tugevdada oma suutlikkust kontrollida isikuandmete töötlemise toiminguid ning rakendada kaitsemeetmeid ja maandada andmesubjektide õigusi ja vabadusi ohustavaid riske; |
| --- | --- |

39.

märgib, et 2020. aastal jätkas andmekaitseinspektor üleminekuprotsessi määruses (EL) 2018/1725 sätestatud andmekaitseraamistikule paralleelselt oma toimepidevuse tagamisega COVID-19 pandeemia ajal; väljendab heameelt selle üle, et andmekaitseinspektor nimetas 2020. aasta septembris ametisse täiskohaga andmekaitseametniku, et tugevdada oma suutlikkust kontrollida isikuandmete töötlemise toiminguid ning rakendada kaitsemeetmeid ja maandada andmesubjektide õigusi ja vabadusi ohustavaid riske;

| 40. | palub andmekaitseinspektoril kaardistada avatud lähtekoodiga tehnoloogia praegune kasutamine liidu institutsioonides ning hinnata avatud lähtekoodiga vahendite arendamise prioriseerimise lisaväärtust andmekaitse ja eraelu puutumatuse seisukohast; |
| --- | --- |

40.

palub andmekaitseinspektoril kaardistada avatud lähtekoodiga tehnoloogia praegune kasutamine liidu institutsioonides ning hinnata avatud lähtekoodiga vahendite arendamise prioriseerimise lisaväärtust andmekaitse ja eraelu puutumatuse seisukohast;

Hooned ja turvalisus

Hooned ja turvalisus

| 41. | tuletab meelde, et andmekaitseinspektori personali suurendamine nõudis kokkulepet Euroopa Parlamendiga, et hankida juurde täiendavaid büroopindu ja võtta kasutusele kogu hoone, mida tol ajal jagati Euroopa Ombudsmaniga; tuletab meelde, et seetõttu suurendati hoonetele, mööblile ja seadmetele pühendatud eelarveridasid, et katta täiendavad üüri- ja kommunaalkulud; märgib, et kavandatud laienemise viivitus põhjustas nimetatud eelarveridade vähese täitmise; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et andmekaitseinspektori personali suurendamine nõudis kokkulepet Euroopa Parlamendiga, et hankida juurde täiendavaid büroopindu ja võtta kasutusele kogu hoone, mida tol ajal jagati Euroopa Ombudsmaniga; tuletab meelde, et seetõttu suurendati hoonetele, mööblile ja seadmetele pühendatud eelarveridasid, et katta täiendavad üüri- ja kommunaalkulud; märgib, et kavandatud laienemise viivitus põhjustas nimetatud eelarveridade vähese täitmise;

| 42. | ergutab andmekaitseinspektorit võtma oma kinnisvarastrateegias arvesse liikumis- või muu puudega inimeste vajadusi, võttes vastu mõistlike abinõude laiema määratluse, pakkudes tulemuslikke lahendusi, et hõlbustada puuetega inimeste juurdepääsu IT-vahenditele ja -platvormidele, ning viia see vastavusse liidu institutsioonide lähenemisviisiga meditsiinilise abi ja kindlustatuse suhtes; |
| --- | --- |

42.

ergutab andmekaitseinspektorit võtma oma kinnisvarastrateegias arvesse liikumis- või muu puudega inimeste vajadusi, võttes vastu mõistlike abinõude laiema määratluse, pakkudes tulemuslikke lahendusi, et hõlbustada puuetega inimeste juurdepääsu IT-vahenditele ja -platvormidele, ning viia see vastavusse liidu institutsioonide lähenemisviisiga meditsiinilise abi ja kindlustatuse suhtes;

Keskkond ja kestlikkus

Keskkond ja kestlikkus

| 43. | väljendab heameelt paljude meetmete üle, mida andmekaitseinspektor on võtnud oma keskkonnajalajälje vähendamiseks; märgib, et 2020. aastal jätkas andmekaitseinspektor liikumist paberivabaks asutuseks saamise suunas, toetades järjekindlalt arvete ja maksete täielikku elektroonilist haldamist ning dokumentide elektroonilist allkirjastamist; |
| --- | --- |

43.

väljendab heameelt paljude meetmete üle, mida andmekaitseinspektor on võtnud oma keskkonnajalajälje vähendamiseks; märgib, et 2020. aastal jätkas andmekaitseinspektor liikumist paberivabaks asutuseks saamise suunas, toetades järjekindlalt arvete ja maksete täielikku elektroonilist haldamist ning dokumentide elektroonilist allkirjastamist;

| 44. | väljendab heameelt selle üle, et andmekaitseinspektor soodustab ühistranspordi kasutamist, hüvitades 50 % ühistranspordikuludest, ja jalgrataste kasutamist, tagades oma garaažides piisava arvu jalgrattahoidikuid; |
| --- | --- |

44.

väljendab heameelt selle üle, et andmekaitseinspektor soodustab ühistranspordi kasutamist, hüvitades 50 % ühistranspordikuludest, ja jalgrataste kasutamist, tagades oma garaažides piisava arvu jalgrattahoidikuid;

| 45. | ergutab andmekaitseinspektorit võtma kestliku arengu suunas käegakatsutavaid meetmeid ning järgima komisjoni välja töötatud liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS), et võimaldada organisatsioonidel oma keskkonnategevuse tulemuslikkust hinnata, parandada ja selle kohta aru anda; |
| --- | --- |

45.

ergutab andmekaitseinspektorit võtma kestliku arengu suunas käegakatsutavaid meetmeid ning järgima komisjoni välja töötatud liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS), et võimaldada organisatsioonidel oma keskkonnategevuse tulemuslikkust hinnata, parandada ja selle kohta aru anda;

| 46. | ergutab andmekaitseinspektorit pääsema juurde institutsioonidevahelisele keskkonnahoidlike riigihangete (KHR) kasutajatoele, mida alates 2017. aastast haldab Euroopa Parlament ja mis keskendub kestlikule arengule, keskkonnaküsimustele ja avalike hangete sotsiaalsetele aspektidele; |
| --- | --- |

46.

ergutab andmekaitseinspektorit pääsema juurde institutsioonidevahelisele keskkonnahoidlike riigihangete (KHR) kasutajatoele, mida alates 2017. aastast haldab Euroopa Parlament ja mis keskendub kestlikule arengule, keskkonnaküsimustele ja avalike hangete sotsiaalsetele aspektidele;

Teabevahetus ja mitmekeelsus

Teabevahetus ja mitmekeelsus

| 47. | võtab teadmiseks andmekaitseinspektori 2020.–2024. aasta strateegia avaldamise koos uue tutvustusvoldiku ja videoga; märgib, et andmekaitseinspektor on välja töötanud ka järjepideva ja sihipärase kommunikatsioonistrateegia erinevate sidusrühmadega, et käsitleda COVID-19 pandeemia uusimaid arenguid ja sellest tulenevaid andmekaitseprobleeme; |
| --- | --- |

47.

võtab teadmiseks andmekaitseinspektori 2020.–2024. aasta strateegia avaldamise koos uue tutvustusvoldiku ja videoga; märgib, et andmekaitseinspektor on välja töötanud ka järjepideva ja sihipärase kommunikatsioonistrateegia erinevate sidusrühmadega, et käsitleda COVID-19 pandeemia uusimaid arenguid ja sellest tulenevaid andmekaitseprobleeme;

| 48. | väljendab heameelt andmekaitseinspektori huvi üle sotsiaalmeedia ja muude platvormide vastu, et tagada teabe laiem levitamine; rõhutab eelkõige avalikke katseprojekte Mastodon (alternatiiv Twitterile/Instagramile) ja PeerTube (alternatiiv YouTube’ile) ning mõistab, et eesmärk on leida konsensus ühtse liidu platvormi loomiseks koos liidu teiste institutsioonidega, uurides samal ajal muid võimalusi, nagu avatud lähtekoodiga sotsiaalmeedia majutus liidu poolt; usub, et kodanikele teabe andmine omandiõiguseta platvormide kohta aitab säilitada avaliku sektori asutuste sõltumatust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

48.

väljendab heameelt andmekaitseinspektori huvi üle sotsiaalmeedia ja muude platvormide vastu, et tagada teabe laiem levitamine; rõhutab eelkõige avalikke katseprojekte Mastodon (alternatiiv Twitterile/Instagramile) ja PeerTube (alternatiiv YouTube’ile) ning mõistab, et eesmärk on leida konsensus ühtse liidu platvormi loomiseks koos liidu teiste institutsioonidega, uurides samal ajal muid võimalusi, nagu avatud lähtekoodiga sotsiaalmeedia majutus liidu poolt; usub, et kodanikele teabe andmine omandiõiguseta platvormide kohta aitab säilitada avaliku sektori asutuste sõltumatust ja läbipaistvust;

| 49. | ergutab andmekaitseinspektorit tegema kommunikatsioonialgatusi, mille eesmärk on suurendada andmekaitseinspektori rolli ja tema missiooni mõistmist laiema avalikkuse seas; märgib, et 21. jaanuaril 2020 toimus ürituse Privacy Camp raames andmekaitseinspektori kodanikuühiskonna tippkohtumine, et arutada kodanikuühiskonna organisatsioonidega andmekaitse ja eraelu puutumatuse olukorda liidus; märgib, et andmekaitseinspektor korraldas 2020. aasta oktoobris veebipõhise seminari teemal „Andmekaitse rahvusvahelistes organisatsioonides kriisi ajal“; |
| --- | --- |

49.

ergutab andmekaitseinspektorit tegema kommunikatsioonialgatusi, mille eesmärk on suurendada andmekaitseinspektori rolli ja tema missiooni mõistmist laiema avalikkuse seas; märgib, et 21. jaanuaril 2020 toimus ürituse Privacy Camp raames andmekaitseinspektori kodanikuühiskonna tippkohtumine, et arutada kodanikuühiskonna organisatsioonidega andmekaitse ja eraelu puutumatuse olukorda liidus; märgib, et andmekaitseinspektor korraldas 2020. aasta oktoobris veebipõhise seminari teemal „Andmekaitse rahvusvahelistes organisatsioonides kriisi ajal“;

| 50. | märgib, et tõlkega seonduvad kogukulud olid 2020. aastal 1 250 827,45 eurot, millest 342 255,65 eurot oli seotud andmekaitseinspektoriga ja 908 571,80 eurot Euroopa Andmekaitsenõukoguga; kutsub andmekaitseinspektorit üles uurima koos komisjoni, tõlkekeskuse ja Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooniga (WIPO) täiendavalt neurotõlke kasutamist konkreetsete mootorite kaudu ja muid võimalusi; |
| --- | --- |

50.

märgib, et tõlkega seonduvad kogukulud olid 2020. aastal 1 250 827,45 eurot, millest 342 255,65 eurot oli seotud andmekaitseinspektoriga ja 908 571,80 eurot Euroopa Andmekaitsenõukoguga; kutsub andmekaitseinspektorit üles uurima koos komisjoni, tõlkekeskuse ja Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooniga (WIPO) täiendavalt neurotõlke kasutamist konkreetsete mootorite kaudu ja muid võimalusi;

Institutsioonidevaheline koostöö

Institutsioonidevaheline koostöö

| 51. | märgib tunnustavalt, et vaatamata COVID-19 pandeemiale suutis andmekaitseinspektor ka 2020. aastal korraldada mitmeid koolitusi paljudele liidu institutsioonidele, andes juhiseid üksikisikute isikuandmete kaitsmiseks; |
| --- | --- |

51.

märgib tunnustavalt, et vaatamata COVID-19 pandeemiale suutis andmekaitseinspektor ka 2020. aastal korraldada mitmeid koolitusi paljudele liidu institutsioonidele, andes juhiseid üksikisikute isikuandmete kaitsmiseks;

| 52. | hindab, et andmekaitseinspektor koostas juhised andmekaitsealase mõjuhinnangu kohta; rõhutab, et andmekaitseinspektor jälgis 2020. aasta veebruaris korraldatud uuringu abil, kuidas liidu institutsioonid on alates määruse (EL) 2018/1725 jõustumisest andmekaitsealast mõjuhinnangut kasutanud, ning järelmeetmena avaldati 2020. aasta juulis aruanne; |
| --- | --- |

52.

hindab, et andmekaitseinspektor koostas juhised andmekaitsealase mõjuhinnangu kohta; rõhutab, et andmekaitseinspektor jälgis 2020. aasta veebruaris korraldatud uuringu abil, kuidas liidu institutsioonid on alates määruse (EL) 2018/1725 jõustumisest andmekaitsealast mõjuhinnangut kasutanud, ning järelmeetmena avaldati 2020. aasta juulis aruanne;

| 53. | nõustub, et kuna andmed liiguvad üle piiride, tuleb andmekaitset käsitleda üleilmses kontekstis; usub, et andmekaitseinspektori aktiivne osalemine mitmel rahvusvahelisel foorumil on oluline heade tavade kujundamise ja jagamise, suuniste koostamise ja väljatöötamise ning selliste järjepidevate ja ühtsete menetluste loomise jaoks, mis põhinevad andmekaitse-eeskirjade ühisel mõistmisel; märgib, et andmekaitseinspektor on ülemaailmse eraelu puutumatuse assamblee (Global Privacy Assembly, varem tuntud kui andmekaitse ja eraelu puutumatuse eest vastutavate volinike rahvusvaheline konverents) aktiivne liige; |
| --- | --- |

53.

nõustub, et kuna andmed liiguvad üle piiride, tuleb andmekaitset käsitleda üleilmses kontekstis; usub, et andmekaitseinspektori aktiivne osalemine mitmel rahvusvahelisel foorumil on oluline heade tavade kujundamise ja jagamise, suuniste koostamise ja väljatöötamise ning selliste järjepidevate ja ühtsete menetluste loomise jaoks, mis põhinevad andmekaitse-eeskirjade ühisel mõistmisel; märgib, et andmekaitseinspektor on ülemaailmse eraelu puutumatuse assamblee (Global Privacy Assembly, varem tuntud kui andmekaitse ja eraelu puutumatuse eest vastutavate volinike rahvusvaheline konverents) aktiivne liige;

| 54. | kutsub andmekaitseinspektorit üles tagama, et andmekaitseametnike võrgustik jääks aktiivseks ja dünaamiliseks, kohtudes kaks korda aastas, et tagada liidu institutsioonides andmekaitseküsimuste käsitlemisel järjepidevus ja kooskõla; |
| --- | --- |

54.

kutsub andmekaitseinspektorit üles tagama, et andmekaitseametnike võrgustik jääks aktiivseks ja dünaamiliseks, kohtudes kaks korda aastas, et tagada liidu institutsioonides andmekaitseküsimuste käsitlemisel järjepidevus ja kooskõla;

| 55. | on teadlik, et andmekaitseinspektor on täisliige Euroopa Andmekaitsenõukogus, mis on isikuandmete kaitse üldmääruse alusel loodud sõltumatu asutus, mis edendab koostööd riiklike andmekaitseasutuste vahel, et tagada andmekaitse-eeskirjade järjepidev kohaldamine kogu liidus; mõistab, et vastastikuse mõistmise memorandumis määratakse kindlaks Euroopa Andmekaitsenõukogu ja andmekaitseinspektori vahelise koostöö tingimused, kusjuures viimane on nii Euroopa Andmekaitsenõukogu liige kui ka sellele haldus- ja logistilist tuge pakkuva, analüütilist tööd tegeva ning Euroopa Andmekaitsenõukogu ülesannete täitmisele kaasa aitava sõltumatu sekretariaadi tagaja; |
| --- | --- |

55.

on teadlik, et andmekaitseinspektor on täisliige Euroopa Andmekaitsenõukogus, mis on isikuandmete kaitse üldmääruse alusel loodud sõltumatu asutus, mis edendab koostööd riiklike andmekaitseasutuste vahel, et tagada andmekaitse-eeskirjade järjepidev kohaldamine kogu liidus; mõistab, et vastastikuse mõistmise memorandumis määratakse kindlaks Euroopa Andmekaitsenõukogu ja andmekaitseinspektori vahelise koostöö tingimused, kusjuures viimane on nii Euroopa Andmekaitsenõukogu liige kui ka sellele haldus- ja logistilist tuge pakkuva, analüütilist tööd tegeva ning Euroopa Andmekaitsenõukogu ülesannete täitmisele kaasa aitava sõltumatu sekretariaadi tagaja;

| 56. | märgib eelkõige, et Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi juriidiline meeskond koostas üle 60 % Euroopa Andmekaitsenõukogu 2020. aastal vastu võetud suunistest, arvamustest, soovitustest ja avaldustest, nimelt 13 suunist, 2 soovitust, 32 arvamust, esimese siduva vaidluste lahendamise otsuse ja õigusnõuanded; rõhutab, et andmekaitseinspektor osales kõigil 27 Euroopa Andmekaitsenõukogu täiskogu koosolekul, mis 2020. aastal toimusid; juhib tähelepanu sellele, et suur osa Euroopa Andmekaitsenõukogu tööst toimub ekspertide alarühmades, millest igaüks on seotud andmekaitsega ühendatud konkreetse valdkonnaga, ning et andmekaitseinspektor osaleb kõigis Euroopa Andmekaitsenõukogu ekspertide alarühmades ja tegutseb paljude toimikute puhul kaasraportööri või juhtiva raportöörina; |
| --- | --- |

56.

märgib eelkõige, et Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi juriidiline meeskond koostas üle 60 % Euroopa Andmekaitsenõukogu 2020. aastal vastu võetud suunistest, arvamustest, soovitustest ja avaldustest, nimelt 13 suunist, 2 soovitust, 32 arvamust, esimese siduva vaidluste lahendamise otsuse ja õigusnõuanded; rõhutab, et andmekaitseinspektor osales kõigil 27 Euroopa Andmekaitsenõukogu täiskogu koosolekul, mis 2020. aastal toimusid; juhib tähelepanu sellele, et suur osa Euroopa Andmekaitsenõukogu tööst toimub ekspertide alarühmades, millest igaüks on seotud andmekaitsega ühendatud konkreetse valdkonnaga, ning et andmekaitseinspektor osaleb kõigis Euroopa Andmekaitsenõukogu ekspertide alarühmades ja tegutseb paljude toimikute puhul kaasraportööri või juhtiva raportöörina;

| 57. | märgib, et andmekaitseinspektor võttis koos Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi ja teiste Euroopa Andmekaitsenõukogu liikmetega 15. detsembril 2020 vastu pädevusraamistiku ekspertide reservi jaoks, mis loodi eesmärgiga aidata teha olulist ühist huvi pakkuvaid uurimisi ja täitmise tagamise tegevust ning suurendada koostööd ja solidaarsust kõigi Euroopa Andmekaitsenõukogu liikmete vahel; |
| --- | --- |

57.

märgib, et andmekaitseinspektor võttis koos Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi ja teiste Euroopa Andmekaitsenõukogu liikmetega 15. detsembril 2020 vastu pädevusraamistiku ekspertide reservi jaoks, mis loodi eesmärgiga aidata teha olulist ühist huvi pakkuvaid uurimisi ja täitmise tagamise tegevust ning suurendada koostööd ja solidaarsust kõigi Euroopa Andmekaitsenõukogu liikmete vahel;

| 58. | väljendab heameelt, et andmekaitseinspektor esitas 2020. aastal ka mitu arvamust osana oma kohustusest nõustada komisjoni, Euroopa Parlamenti ja nõukogu isikuandmete kaitset mõjutavate õigusaktide ja poliitiliste algatuste teemal; |
| --- | --- |

58.

väljendab heameelt, et andmekaitseinspektor esitas 2020. aastal ka mitu arvamust osana oma kohustusest nõustada komisjoni, Euroopa Parlamenti ja nõukogu isikuandmete kaitset mõjutavate õigusaktide ja poliitiliste algatuste teemal;

| 59. | märgib, et Ühendkuningriigi väljaastumine liidust mõjutas isikuandmete edastamist organisatsioonidelt, kelle suhtes kohaldatakse isikuandmete kaitse üldmäärust, Ühendkuningriigis asuvatele organisatsioonidele, ning väljendab seetõttu heameelt andmekaitseinspektori poolt sidusrühmadele antud suuniste üle, milles võetakse arvesse sellise edastamise õiguslikke tagajärgi liidu andmekaitsele; märgib eelkõige, et andmekaitseinspektor väljendas oma arvamuses 14/2021 mitmeid mureküsimusi, mida komisjon võttis arvesse isikuandmete kaitse üldmääruse ja õiguskaitsedirektiivi kaitse piisavuse otsustes seoses Ühendkuningriigiga; |
| --- | --- |

59.

märgib, et Ühendkuningriigi väljaastumine liidust mõjutas isikuandmete edastamist organisatsioonidelt, kelle suhtes kohaldatakse isikuandmete kaitse üldmäärust, Ühendkuningriigis asuvatele organisatsioonidele, ning väljendab seetõttu heameelt andmekaitseinspektori poolt sidusrühmadele antud suuniste üle, milles võetakse arvesse sellise edastamise õiguslikke tagajärgi liidu andmekaitsele; märgib eelkõige, et andmekaitseinspektor väljendas oma arvamuses 14/2021 mitmeid mureküsimusi, mida komisjon võttis arvesse isikuandmete kaitse üldmääruse ja õiguskaitsedirektiivi kaitse piisavuse otsustes seoses Ühendkuningriigiga;

| 60. | hindab andmekaitseinspektori ja Euroopa Prokuratuuri vahelist koostööd, mille eesmärk on integreerida andmekaitse-eeskirjad Euroopa Prokuratuuri menetlustesse ja IT-süsteemidesse, mis on äärmiselt keeruline Euroopa Prokuratuuri mitmekihilise struktuuri ning Euroopa Prokuratuuri määruse ja siseriiklike õigusnormide vastastikuse mõju tõttu, kuna see nõuab kooskõlastamist riiklike andmekaitseasutustega; |
| --- | --- |

60.

hindab andmekaitseinspektori ja Euroopa Prokuratuuri vahelist koostööd, mille eesmärk on integreerida andmekaitse-eeskirjad Euroopa Prokuratuuri menetlustesse ja IT-süsteemidesse, mis on äärmiselt keeruline Euroopa Prokuratuuri mitmekihilise struktuuri ning Euroopa Prokuratuuri määruse ja siseriiklike õigusnormide vastastikuse mõju tõttu, kuna see nõuab kooskõlastamist riiklike andmekaitseasutustega;

| 61. | märgib lisaks, et 2019. aasta lõpus jõustus uus Eurojustis kohaldatav isikuandmete töötlemise järelevalveraamistik, mille kohaselt on andmekaitseinspektori ülesanne jälgida Eurojusti vastavust kohaldatavatele liidu andmekaitsenormidele; väljendab sellega seoses heameelt andmekaitseinspektori ja Eurojusti poolt kogu 2020. aasta vältel tehtud tiheda koostöö üle; |
| --- | --- |

61.

märgib lisaks, et 2019. aasta lõpus jõustus uus Eurojustis kohaldatav isikuandmete töötlemise järelevalveraamistik, mille kohaselt on andmekaitseinspektori ülesanne jälgida Eurojusti vastavust kohaldatavatele liidu andmekaitsenormidele; väljendab sellega seoses heameelt andmekaitseinspektori ja Eurojusti poolt kogu 2020. aasta vältel tehtud tiheda koostöö üle;

| 62. | märgib, et 2020. aastal sõlmis andmekaitseinspektor nii institutsioonidevahelised teenustaseme kokkulepped kui ka halduskokkulepped komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti, personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi, hariduse ja kultuuri peadirektoraadi, eelarve peadirektoraadi ning CERT-EU-ga või muutis neid, samuti uue halduskokkuleppe Euroopa Parlamendi kolme peadirektoraadiga (DG INLO, DG SAFE ja DG PERS) hoonete, logistika ja turvateenuste kohta; |
| --- | --- |

62.

märgib, et 2020. aastal sõlmis andmekaitseinspektor nii institutsioonidevahelised teenustaseme kokkulepped kui ka halduskokkulepped komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti, personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi, hariduse ja kultuuri peadirektoraadi, eelarve peadirektoraadi ning CERT-EU-ga või muutis neid, samuti uue halduskokkuleppe Euroopa Parlamendi kolme peadirektoraadiga (DG INLO, DG SAFE ja DG PERS) hoonete, logistika ja turvateenuste kohta;

| 63. | rõhutab, et asjakohane on Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-311/18 (otsus Schrems II kohtuasjas), millega tunnistati kehtetuks ELi-USA andmekaitseraamistik Privacy Shield; tunnustab andmekaitseinspektori rolli USAs asuvate organisatsioonidega lepinguliste suhete raames tehtud ülekannete vastavuse jälgimisel; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et asjakohane on Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-311/18 (otsus Schrems II kohtuasjas), millega tunnistati kehtetuks ELi-USA andmekaitseraamistik Privacy Shield; tunnustab andmekaitseinspektori rolli USAs asuvate organisatsioonidega lepinguliste suhete raames tehtud ülekannete vastavuse jälgimisel;

| 64. | väljendab muret riiklike õiguskaitseasutuste poolt kriminaaljuurdluste raames kogutud ulatusliku andmekogu töötlemist Europolis käsitlenud andmekaitseinspektori uurimise tulemuste pärast; mõistab, et menetlused, mis Europolis kehtisid, ei andnud piisavat kindlustunnet Europoli määruse järgimise kohta töötlemise andmesubjektide kategooriate puhul, mis kujutab endast olulise kriminaalteabe koostamise alust; kutsub andmekaitseinspektorit üles toetama Europoli tegevuskava koostamisel ja elluviimisel selleks, et kõrvaldada avastatud oht, vähendamata seejuures Europoli panust pettustevastasesse taristusse, mille oluline osa see on; |
| --- | --- |

64.

väljendab muret riiklike õiguskaitseasutuste poolt kriminaaljuurdluste raames kogutud ulatusliku andmekogu töötlemist Europolis käsitlenud andmekaitseinspektori uurimise tulemuste pärast; mõistab, et menetlused, mis Europolis kehtisid, ei andnud piisavat kindlustunnet Europoli määruse järgimise kohta töötlemise andmesubjektide kategooriate puhul, mis kujutab endast olulise kriminaalteabe koostamise alust; kutsub andmekaitseinspektorit üles toetama Europoli tegevuskava koostamisel ja elluviimisel selleks, et kõrvaldada avastatud oht, vähendamata seejuures Europoli panust pettustevastasesse taristusse, mille oluline osa see on;

| 65. | rõhutab, et 2. juulil 2020 avaldas andmekaitseinspektor avaliku dokumendi, milles kirjeldatakse üksikasjalikult järeldusi ja soovitusi, mida andmekaitseinspektor jagas pärast liidu institutsioonide poolt Microsofti toodete ja teenuste kasutamise uurimist; juhib tähelepanu sellele, et need järeldused toetavad haldusasutuste jõupingutusi säilitada kontroll selle üle, kuidas ja miks isikuandmeid töödeldakse, ning tagada piisav andmekaitse tase IKT-teenuste lepingute sõlmimisel, nagu on kirjeldatud andmekaitseinspektori digitaalse suveräänsuse strateegilises eesmärgis; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et 2. juulil 2020 avaldas andmekaitseinspektor avaliku dokumendi, milles kirjeldatakse üksikasjalikult järeldusi ja soovitusi, mida andmekaitseinspektor jagas pärast liidu institutsioonide poolt Microsofti toodete ja teenuste kasutamise uurimist; juhib tähelepanu sellele, et need järeldused toetavad haldusasutuste jõupingutusi säilitada kontroll selle üle, kuidas ja miks isikuandmeid töödeldakse, ning tagada piisav andmekaitse tase IKT-teenuste lepingute sõlmimisel, nagu on kirjeldatud andmekaitseinspektori digitaalse suveräänsuse strateegilises eesmärgis;

COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| 66. | rõhutab andmekaitseinspektori otsustavat rolli liidu kahe põhiõiguse – isikuandmete ja eraelu puutumatuse – kaitsmisel COVID-19 pandeemia kontekstis, eelkõige pandeemia ajal laialt levinud arvukate kontaktide jälgimise ja hoiatusrakenduste andmekaitsenõuetele vastavuse hindamise tähtsust ja mõju; tunnistab täiendavat töökoormust, mis andmekaitseinspektoril on sellega seoses lisaks oma tavapärastele ülesannetele olnud, ning tunnustab, et andmekaitseinspektor ei taganud mitte ainult talitluspidevust, vaid suurendas ka oma tootlikkust, muu hulgas tänu töövoogude digitaliseerimisele; väljendab heameelt, et andmekaitseinspektor asutas spetsiaalse COVID-19 rakkerühma kõigi pandeemia vastu võitlemiseks võetud meetmetega (kontaktide jälgimise rakendused, kehatemperatuuri mõõtmised, vaktsineerimine) seotud taotluste käsitlemiseks, nende meetmete järelevalveks ja sellealaseks nõustamiseks; juhib tähelepanu sellele, et 2020. aasta märtsis soovitas andmekaitseinspektor reaktsioonina komisjoni konsultatsioonile telekommunikatsiooniandmete kasutamise kohta COVID-19 pandeemia leviku jälgimiseks keskenduda järgmisele: isikuandmete kogumise ja säilitamise minimeerimine, andmete anonüümseks muutmine, andmeturve ja andmetele juurdepääs, andmete säilitamise perioodide asjakohasus ning detsentraliseeritud lähenemisviis andmete säilitamisele ja töötlemisele; |
| --- | --- |

66.

rõhutab andmekaitseinspektori otsustavat rolli liidu kahe põhiõiguse – isikuandmete ja eraelu puutumatuse – kaitsmisel COVID-19 pandeemia kontekstis, eelkõige pandeemia ajal laialt levinud arvukate kontaktide jälgimise ja hoiatusrakenduste andmekaitsenõuetele vastavuse hindamise tähtsust ja mõju; tunnistab täiendavat töökoormust, mis andmekaitseinspektoril on sellega seoses lisaks oma tavapärastele ülesannetele olnud, ning tunnustab, et andmekaitseinspektor ei taganud mitte ainult talitluspidevust, vaid suurendas ka oma tootlikkust, muu hulgas tänu töövoogude digitaliseerimisele; väljendab heameelt, et andmekaitseinspektor asutas spetsiaalse COVID-19 rakkerühma kõigi pandeemia vastu võitlemiseks võetud meetmetega (kontaktide jälgimise rakendused, kehatemperatuuri mõõtmised, vaktsineerimine) seotud taotluste käsitlemiseks, nende meetmete järelevalveks ja sellealaseks nõustamiseks; juhib tähelepanu sellele, et 2020. aasta märtsis soovitas andmekaitseinspektor reaktsioonina komisjoni konsultatsioonile telekommunikatsiooniandmete kasutamise kohta COVID-19 pandeemia leviku jälgimiseks keskenduda järgmisele: isikuandmete kogumise ja säilitamise minimeerimine, andmete anonüümseks muutmine, andmeturve ja andmetele juurdepääs, andmete säilitamise perioodide asjakohasus ning detsentraliseeritud lähenemisviis andmete säilitamisele ja töötlemisele;

| 67. | rõhutab, et Euroopa Andmekaitsenõukogu on rõhutanud, et äärmiselt oluline on tagada, et kõik pandeemiaga seotud erakorralistes asjaoludes võetavad meetmed oleksid vajalikud, ajaliselt piiratud ja minimaalse ulatusega ning et nende suhtes rakendataks perioodilist ja tõelist läbivaatamist ning teaduslikku hindamist; kutsub andmekaitseinspektorit üles olukorda pidevalt hindama, et käsitleda või leevendada kontaktide jälgimise rakenduste arendamise ja kasutamisega seotud riske eraelu puutumatusele; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et Euroopa Andmekaitsenõukogu on rõhutanud, et äärmiselt oluline on tagada, et kõik pandeemiaga seotud erakorralistes asjaoludes võetavad meetmed oleksid vajalikud, ajaliselt piiratud ja minimaalse ulatusega ning et nende suhtes rakendataks perioodilist ja tõelist läbivaatamist ning teaduslikku hindamist; kutsub andmekaitseinspektorit üles olukorda pidevalt hindama, et käsitleda või leevendada kontaktide jälgimise rakenduste arendamise ja kasutamisega seotud riske eraelu puutumatusele;

| 68. | märgib, et 2020. aasta alguses tugines andmekaitseinspektor talitluspidevuse kavale, mille mõningaid sätteid kasutati ja kohandati COVID-19 pandeemia algfaasis; märgib, et 10. märtsil 2020 võeti vastu pandeemiaks haldusliku valmisoleku erandolukorra plaan ja eelseisva pandeemiaga toimetulemiseks võeti kasutusele täpsemad meetmed; |
| --- | --- |

68.

märgib, et 2020. aasta alguses tugines andmekaitseinspektor talitluspidevuse kavale, mille mõningaid sätteid kasutati ja kohandati COVID-19 pandeemia algfaasis; märgib, et 10. märtsil 2020 võeti vastu pandeemiaks haldusliku valmisoleku erandolukorra plaan ja eelseisva pandeemiaga toimetulemiseks võeti kasutusele täpsemad meetmed;

| 69. | märgib, et andmekaitseinspektor oli esimene liidu institutsioon, kes võttis 12. märtsil 2020 oma talitluspidevuse kava kohandamise kaudu üldise korrana kõigi liikmete jaoks kasutusele kaugtöö, ja rõhutab, et institutsioonil ei ole töökohal COVID-19 viirusega nakatumise juhtumeid esinenud; väljendab heameelt selle üle, et vastuvõetud erakorralised meetmed, eelkõige kaugtöö üldiseks korraks muutmine (st üksuste sees künnise ning struktuurse ja juhusliku kaugtöö eristamise puudumine), on personalikomiteega peetava arutelu objektiks ning need lisatakse läbirääkimistel olevasse uude kaugtööd käsitlevasse otsusse, millega muudetakse 19. märtsil 2019 sel teemal tehtud otsust; |
| --- | --- |

69.

märgib, et andmekaitseinspektor oli esimene liidu institutsioon, kes võttis 12. märtsil 2020 oma talitluspidevuse kava kohandamise kaudu üldise korrana kõigi liikmete jaoks kasutusele kaugtöö, ja rõhutab, et institutsioonil ei ole töökohal COVID-19 viirusega nakatumise juhtumeid esinenud; väljendab heameelt selle üle, et vastuvõetud erakorralised meetmed, eelkõige kaugtöö üldiseks korraks muutmine (st üksuste sees künnise ning struktuurse ja juhusliku kaugtöö eristamise puudumine), on personalikomiteega peetava arutelu objektiks ning need lisatakse läbirääkimistel olevasse uude kaugtööd käsitlevasse otsusse, millega muudetakse 19. märtsil 2019 sel teemal tehtud otsust;

| 70. | ergutab andmekaitseinspektorit võtma oma sisemises juhtimisstrateegias täiel määral arvesse COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde, mis puudutasid talitluspidevust ja kriisiohjemeetodeid, IT-reageerimisvõimet, organisatsiooni vastupanuvõimet, töötajate eest hoolitsemise kohustust, sisemise teabevahetuse tõhusust ja tööprotsesside paindlikkust. |
| --- | --- |

70.

ergutab andmekaitseinspektorit võtma oma sisemises juhtimisstrateegias täiel määral arvesse COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde, mis puudutasid talitluspidevust ja kriisiohjemeetodeid, IT-reageerimisvõimet, organisatsiooni vastupanuvõimet, töötajate eest hoolitsemise kohustust, sisemise teabevahetuse tõhusust ja tööprotsesside paindlikkust.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/151 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/151

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1711,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, X jagu – Euroopa välisteenistus

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0259/2021) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2021) 381 – C9-0259/2021) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta siseauditite kohta (COM(2021) 292)),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2020 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (4) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artikleid 59, 118, 260, 260 ja 263, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (5), eriti selle artikleid 59, 118, 260, 260 ja 263,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0065/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0065/2022),

| 1. | annab heakskiidu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegevusele Euroopa välisteenistuse 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegevusele Euroopa välisteenistuse 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa välisteenistusele, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale, Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa Andmekaitseinspektorile ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa välisteenistusele, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale, Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa Andmekaitseinspektorile ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT L 57, 27.2.2020.

1

(2)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

3

(4)  
  ELT C 436, 28.10.2021, lk 207.

4

(5)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/152 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/152

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1712,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, X jagu – Euroopa välisteenistus

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, X jagu – Euroopa välisteenistus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, X jagu – Euroopa välisteenistus,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0065/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0065/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa välisteenistus (ka „välisteenistus“) vastutab oma Brüsselis asuva peakorteri halduskulude haldamise ning liidu 144 delegatsiooni ja asutuse võrgustiku eest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa välisteenistus (ka „välisteenistus“) vastutab oma Brüsselis asuva peakorteri halduskulude haldamise ning liidu 144 delegatsiooni ja asutuse võrgustiku eest;

| B. | arvestades, et Euroopa välisteenistuse vastutusala on laiendatud nii, et see hõlmaks ka komisjoni töötajate halduskorraldust delegatsioonides mitmete teenustaseme kokkulepete kaudu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa välisteenistuse vastutusala on laiendatud nii, et see hõlmaks ka komisjoni töötajate halduskorraldust delegatsioonides mitmete teenustaseme kokkulepete kaudu;

| C. | arvestades, et delegatsioonide ülesanne on esindada võrgustike ja partnerluste kaudu liitu ja selle kodanikke kogu maailmas ning edendada liidu väärtusi ja huve; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et delegatsioonide ülesanne on esindada võrgustike ja partnerluste kaudu liitu ja selle kodanikke kogu maailmas ning edendada liidu väärtusi ja huve;

| D. | arvestades, et Euroopa välisteenistuse olemuses ja päritolus on säilinud omapära, mis oli juba siis, kui see moodustati nõukogu ja Euroopa Komisjoni endiste välissuhete osakondade töötajate ühendamisel, millesse on integreeritud liikmesriikide diplomaadid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa välisteenistuse olemuses ja päritolus on säilinud omapära, mis oli juba siis, kui see moodustati nõukogu ja Euroopa Komisjoni endiste välissuhete osakondade töötajate ühendamisel, millesse on integreeritud liikmesriikide diplomaadid;

| E. | arvestades, et Euroopa välisteenistuse sise-eeskirjade kohaselt tegutseb Euroopa välisteenistuse peasekretär institutsiooni volitatud eelarvevahendite käsutajana ning vahendite haldamise eest vastutav peadirektor on peamine edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa välisteenistuse sise-eeskirjade kohaselt tegutseb Euroopa välisteenistuse peasekretär institutsiooni volitatud eelarvevahendite käsutajana ning vahendite haldamise eest vastutav peadirektor on peamine edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja;

| F. | arvestades, et eelarve täitmist reguleerivad finantsmäärus ja Euroopa välisteenistuse eelarve täitmise sise-eeskirjad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eelarve täitmist reguleerivad finantsmäärus ja Euroopa välisteenistuse eelarve täitmise sise-eeskirjad;

| 1. | märgib rahuloluga, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei leidnud Euroopa välisteenistuse personalialase ja hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes olulisi puudusi; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) ei leidnud Euroopa välisteenistuse personalialase ja hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes olulisi puudusi;

| 2. | arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava; |
| --- | --- |

2.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

| 3. | rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et institutsioonide, sealhulgas Euroopa välisteenistuse 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu; |
| --- | --- |

3.

rõhutab asjaolu, et kontrollikoda jõudis oma audititöö põhjal järeldusele, et institutsioonide, sealhulgas Euroopa välisteenistuse 2020. aasta halduskulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu;

| 4. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei tuvastanud tehingute korrektsuse suhtes ühtegi konkreetset probleemi; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei tuvastanud tehingute korrektsuse suhtes ühtegi konkreetset probleemi;

| 5. | on teadlik, et kontrollikoja aastaaruande haldust käsitlev 9. peatükk keskendub inimressursside, hoonete, seadmete, energia ning side- ja infotehnoloogiaga seotud kulutustele ning kontrollikoja hinnangul on sellised kulutused madala riskiga; |
| --- | --- |

5.

on teadlik, et kontrollikoja aastaaruande haldust käsitlev 9. peatükk keskendub inimressursside, hoonete, seadmete, energia ning side- ja infotehnoloogiaga seotud kulutustele ning kontrollikoja hinnangul on sellised kulutused madala riskiga;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 6. | märgib, et Euroopa välisteenistuse 2020. aasta eelarve oli 731 000 000 eurot (5,2 % kasv võrreldes 2019. aasta eelarvega, mis oli 694 800 000 eurot) ja see jagunes järgmiselt: 276 300 000 eurot peakorterile ja 454 700 000 eurot delegatsioonidele; märgib, et lisaks oma eelarvele käsutas Euroopa välisteenistus ka 212 400 000 euro suurust summat komisjonilt (sealhulgas sihtotstarbelised tulud ja ülekantud summad), et katta oma delegatsioonides töötava personali halduskulusid; |
| --- | --- |

6.

märgib, et Euroopa välisteenistuse 2020. aasta eelarve oli 731 000 000 eurot (5,2 % kasv võrreldes 2019. aasta eelarvega, mis oli 694 800 000 eurot) ja see jagunes järgmiselt: 276 300 000 eurot peakorterile ja 454 700 000 eurot delegatsioonidele; märgib, et lisaks oma eelarvele käsutas Euroopa välisteenistus ka 212 400 000 euro suurust summat komisjonilt (sealhulgas sihtotstarbelised tulud ja ülekantud summad), et katta oma delegatsioonides töötava personali halduskulusid;

| 7. | märgib, et 2020. aastal võttis Euroopa välisteenistus üldiselt kulukohustusi summas 934 400 000 eurot (90 % aasta olemasolevast eelarvest) ja makseid tehti kokku summas 919 200 000 eurot (79 % olemasolevatest maksete assigneeringutest); |
| --- | --- |

7.

märgib, et 2020. aastal võttis Euroopa välisteenistus üldiselt kulukohustusi summas 934 400 000 eurot (90 % aasta olemasolevast eelarvest) ja makseid tehti kokku summas 919 200 000 eurot (79 % olemasolevatest maksete assigneeringutest);

| 8. | märgib, et heakskiidetud lisasummad on ette nähtud desinformatsioonivastase tegevuskava rahastamiseks, delegatsioonide ja peakorteri turvalisuse tugevdamiseks, küberjulgeolekusse investeerimiseks, mitmete tasuta riiklike ekspertide asendamiseks ametnikega, stipendiumisumma suurendamiseks delegatsioonides praktikantide jaoks, ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) struktuuride tugevdamiseks ning geograafiliste osakondade mõningaseks tugevdamiseks esmatähtsates põhivaldkondades; |
| --- | --- |

8.

märgib, et heakskiidetud lisasummad on ette nähtud desinformatsioonivastase tegevuskava rahastamiseks, delegatsioonide ja peakorteri turvalisuse tugevdamiseks, küberjulgeolekusse investeerimiseks, mitmete tasuta riiklike ekspertide asendamiseks ametnikega, stipendiumisumma suurendamiseks delegatsioonides praktikantide jaoks, ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) struktuuride tugevdamiseks ning geograafiliste osakondade mõningaseks tugevdamiseks esmatähtsates põhivaldkondades;

| 9. | märgib, et Euroopa välisteenistuse 2020. aasta lõplik eelarve on üldiselt täidetud – 95,0 % kulukohustuste ja 82,3 % maksete osas, mis on vähem kui 2019. aastal (99,94 % kulukohustuste ja 87,9 % maksete osas); |
| --- | --- |

9.

märgib, et Euroopa välisteenistuse 2020. aasta lõplik eelarve on üldiselt täidetud – 95,0 % kulukohustuste ja 82,3 % maksete osas, mis on vähem kui 2019. aastal (99,94 % kulukohustuste ja 87,9 % maksete osas);

| 10. | märgib, et Euroopa välisteenistuse poolt 2020. aastal peakorterile ja delegatsioonidele tehtud maksete kogusumma on 200 913 (10 851 peakorterile ja 190 062 delegatsioonile), mis on väiksem kui 2019. aasta summa (252 508); mõistab, et vähenemine (–20 %) on tingitud mitme tegevuse, eelkõige reiside ja esindusürituste peatamisest COVID-19 pandeemia tagajärjel; märgib, et Euroopa välisteenistuse maksed moodustasid 2020. aastal liidu eelarvest 8,9 %; |
| --- | --- |

10.

märgib, et Euroopa välisteenistuse poolt 2020. aastal peakorterile ja delegatsioonidele tehtud maksete kogusumma on 200 913 (10 851 peakorterile ja 190 062 delegatsioonile), mis on väiksem kui 2019. aasta summa (252 508); mõistab, et vähenemine (–20 %) on tingitud mitme tegevuse, eelkõige reiside ja esindusürituste peatamisest COVID-19 pandeemia tagajärjel; märgib, et Euroopa välisteenistuse maksed moodustasid 2020. aastal liidu eelarvest 8,9 %;

| 11. | märgib, et Euroopa välisteenistus on väljendanud vajadust paindlikuma lähenemisviisi järele töötajate suhtes, kellel on luba sekkuda delegatsioonide institutsioonide finantsküsimustega seotud töövoogudesse, et tagada täielik tegevuse järjepidevus ja maksimeerida delegatsioonides olemasoleva personali tõhusat kasutamist; on teadlik, et finantsmääruse läbivaatamise käigus võeti sellega seoses vastu muudatused (eelkõige artikli 60 lõigete 2 ja 3 uued sätted); märgib, et vaja on suuremat paindlikkust, ilma et see nõrgestaks rahade liikumise kontrolli nõudeid; kordab, et peakorter peaks tähelepanelikult jälgima igasugust paindlikkust, nimelt delegatsioonide juhtide asetäitjate võimalust tegutseda edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena; |
| --- | --- |

11.

märgib, et Euroopa välisteenistus on väljendanud vajadust paindlikuma lähenemisviisi järele töötajate suhtes, kellel on luba sekkuda delegatsioonide institutsioonide finantsküsimustega seotud töövoogudesse, et tagada täielik tegevuse järjepidevus ja maksimeerida delegatsioonides olemasoleva personali tõhusat kasutamist; on teadlik, et finantsmääruse läbivaatamise käigus võeti sellega seoses vastu muudatused (eelkõige artikli 60 lõigete 2 ja 3 uued sätted); märgib, et vaja on suuremat paindlikkust, ilma et see nõrgestaks rahade liikumise kontrolli nõudeid; kordab, et peakorter peaks tähelepanelikult jälgima igasugust paindlikkust, nimelt delegatsioonide juhtide asetäitjate võimalust tegutseda edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena;

| 12. | märgib, et iga delegatsiooni jaoks koostatakse eraldi eelarve, mis on ette nähtud selle haldustoimingute ning välisteenistuse ja komisjoni personali kulude katmiseks; on teadlik, et makseid saab teha kas riigi või kohalikul tasandil ning vastavalt kas komisjoni eelarve peadirektoraadi või delegatsiooni vastutusel; |
| --- | --- |

12.

märgib, et iga delegatsiooni jaoks koostatakse eraldi eelarve, mis on ette nähtud selle haldustoimingute ning välisteenistuse ja komisjoni personali kulude katmiseks; on teadlik, et makseid saab teha kas riigi või kohalikul tasandil ning vastavalt kas komisjoni eelarve peadirektoraadi või delegatsiooni vastutusel;

| 13. | mõistab, et delegatsioonide juures töötava komisjoni personaliga seotud tegevuste rahastamiseks kasutatavate eelarveridade arv (st 32 eri eelarverida komisjoni eelarve eri rubriikides ning usaldusfondid) suurendab Euroopa välisteenistuse eelarve haldamise keerukust; tunneb heameelt, et Euroopa välisteenistus on alates 2021. aastast neid vahendeid oma eelarves lihtsustanud ja ümber koondanud; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele, et Euroopa välisteenistus jätkaks jõupingutusi, ning toetab Euroopa välisteenistust ja komisjoni nende käimasolevates aruteludes selle üle, kuidas edasi liikuda; |
| --- | --- |

13.

mõistab, et delegatsioonide juures töötava komisjoni personaliga seotud tegevuste rahastamiseks kasutatavate eelarveridade arv (st 32 eri eelarverida komisjoni eelarve eri rubriikides ning usaldusfondid) suurendab Euroopa välisteenistuse eelarve haldamise keerukust; tunneb heameelt, et Euroopa välisteenistus on alates 2021. aastast neid vahendeid oma eelarves lihtsustanud ja ümber koondanud; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele, et Euroopa välisteenistus jätkaks jõupingutusi, ning toetab Euroopa välisteenistust ja komisjoni nende käimasolevates aruteludes selle üle, kuidas edasi liikuda;

| 14. | tunneb heameelt selle üle, et pärast projekti „Innovatiivne 2019“, mille eesmärk oli soodustada töökorra ja -toimingute lihtsustamist ja ajakohastamist, võeti 2020. aastal mitmed meetmed, eelkõige suure maksumusega hangete tsentraliseerimine, rahavoogude juhtimine ja individuaalsete maksete maksmine; märgib, et 2020. aastal on mõned toimingud, eelkõige kõigi hankemenetluste lepingu sõlmimise eelsed küsimused, järjest enam tsentraliseeritud peakorteri tasandile, et parandada hankemenetluste kvaliteeti ja leevendada delegatsioonide töökoormust; märgib rahuloluga, et täielikku tsentraliseerimist on oodata 2022. aastal; toetab delegatsioonide 2022. aastaks kavandatud töökoormuse hindamist kui sobivat läbivaatamismehhanismi, mis aitab seada esikohale delegatsioonide võrgustiku ressursse ja korralduslikke aspekte; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt selle üle, et pärast projekti „Innovatiivne 2019“, mille eesmärk oli soodustada töökorra ja -toimingute lihtsustamist ja ajakohastamist, võeti 2020. aastal mitmed meetmed, eelkõige suure maksumusega hangete tsentraliseerimine, rahavoogude juhtimine ja individuaalsete maksete maksmine; märgib, et 2020. aastal on mõned toimingud, eelkõige kõigi hankemenetluste lepingu sõlmimise eelsed küsimused, järjest enam tsentraliseeritud peakorteri tasandile, et parandada hankemenetluste kvaliteeti ja leevendada delegatsioonide töökoormust; märgib rahuloluga, et täielikku tsentraliseerimist on oodata 2022. aastal; toetab delegatsioonide 2022. aastaks kavandatud töökoormuse hindamist kui sobivat läbivaatamismehhanismi, mis aitab seada esikohale delegatsioonide võrgustiku ressursse ja korralduslikke aspekte;

| 15. | märgib, et COVID-19 pandeemia kontekstis säästeti kõige rohkem järgmistelt eelarveridadelt: peakorteri ja delegatsioonide palgad ja hüvitised (seoses asjaoluga, et aeglustusid kõik värbamismenetlused), ii) lähetused, koosolekud ja üritused (reisipiirangute ja leviku tõkestamise piirangute tõttu), iii) ning paljud taristuga seotud teemad; märgib, et kokkuhoid on hinnanguliselt 17 500 000 eurot; |
| --- | --- |

15.

märgib, et COVID-19 pandeemia kontekstis säästeti kõige rohkem järgmistelt eelarveridadelt: peakorteri ja delegatsioonide palgad ja hüvitised (seoses asjaoluga, et aeglustusid kõik värbamismenetlused), ii) lähetused, koosolekud ja üritused (reisipiirangute ja leviku tõkestamise piirangute tõttu), iii) ning paljud taristuga seotud teemad; märgib, et kokkuhoid on hinnanguliselt 17 500 000 eurot;

| 16. | märgib, et osa sellest säästust jaotati ümber IT ja telekommunikatsiooni tugevdamiseks, et katta märkimisväärselt suurenenud sidekulud (tarkvara, riistvara ja ühenduvus) ning ajakohastada delegatsiooni võrgustiku aegunud videokonverentsisüsteemi; rõhutab, et pandeemia põhjustatud lisakulud hõlmavad COVID-19 põdevate kolleegide või haavatavate töötajate meditsiinilise evakueerimisega seotud kulusid ning internetikulude hüvitamist teatud delegatsioonides, kus internetiühenduste kulud on ülemäära suured; juhib tähelepanu sellele, et suurem osa ülejäänud säästudest kasutati delegatsioonide taristusse investeerimiseks; |
| --- | --- |

16.

märgib, et osa sellest säästust jaotati ümber IT ja telekommunikatsiooni tugevdamiseks, et katta märkimisväärselt suurenenud sidekulud (tarkvara, riistvara ja ühenduvus) ning ajakohastada delegatsiooni võrgustiku aegunud videokonverentsisüsteemi; rõhutab, et pandeemia põhjustatud lisakulud hõlmavad COVID-19 põdevate kolleegide või haavatavate töötajate meditsiinilise evakueerimisega seotud kulusid ning internetikulude hüvitamist teatud delegatsioonides, kus internetiühenduste kulud on ülemäära suured; juhib tähelepanu sellele, et suurem osa ülejäänud säästudest kasutati delegatsioonide taristusse investeerimiseks;

| 17. | mõistab, et 2020. aastal ja COVID-19 pandeemia tagajärjel käsitleti Euroopa välisteenistuse tegevuse muutuvat intensiivsust, tehes eelkõige personali ja lähetuste eelarveridadelt ümberpaigutusi IT eelarveridadele, mis on olnud tõhusad ja tulemustele orienteeritud; märgib, et absoluutarvudes oli kõigi Euroopa välisteenistuse halduseelarve raames tehtud ümberpaigutuste väärtus 52 700 000 eurot; |
| --- | --- |

17.

mõistab, et 2020. aastal ja COVID-19 pandeemia tagajärjel käsitleti Euroopa välisteenistuse tegevuse muutuvat intensiivsust, tehes eelkõige personali ja lähetuste eelarveridadelt ümberpaigutusi IT eelarveridadele, mis on olnud tõhusad ja tulemustele orienteeritud; märgib, et absoluutarvudes oli kõigi Euroopa välisteenistuse halduseelarve raames tehtud ümberpaigutuste väärtus 52 700 000 eurot;

| 18. | mõistab, et finantsmääruse praegused hankeid käsitlevad sätted, mida kohaldatakse kolmandates riikides asuvate delegatsioonide suhtes, on osutunud ebatõhusaks; nõustub Euroopa välisteenistuse üleskutsega vaadata läbi asjakohased hankeid käsitlevad sätted, kas lisades selleks eraldi peatüki kolmandates riikides asuvate delegatsioonide jaoks või kohandades väärtuskünnist, püüdes mõlemal juhul kohandada kehtivaid eeskirju delegatsioonide suutlikkuse ja kohaliku kontekstiga; |
| --- | --- |

18.

mõistab, et finantsmääruse praegused hankeid käsitlevad sätted, mida kohaldatakse kolmandates riikides asuvate delegatsioonide suhtes, on osutunud ebatõhusaks; nõustub Euroopa välisteenistuse üleskutsega vaadata läbi asjakohased hankeid käsitlevad sätted, kas lisades selleks eraldi peatüki kolmandates riikides asuvate delegatsioonide jaoks või kohandades väärtuskünnist, püüdes mõlemal juhul kohandada kehtivaid eeskirju delegatsioonide suutlikkuse ja kohaliku kontekstiga;

| 19. | märgib, et 2020. aastal avaldas Euroopa välisteenistus 40 suure maksumusega hankemenetlust (mille maksumus ületas teenuste ja asjade suhtes kohaldatavas direktiivis sätestatud piirmäärasid ning oli üle 500 000 euro ehitustööde puhul); märgib, et kontrollikoda uuris 15 isikukaitsevahendite hankimise hankemenetlust, mille korraldasid 2020. aastal mõned institutsioonid, sealhulgas Euroopa välisteenistus; märgib, et kontrollikoda tuvastas mõningaid probleeme menetlustes, mida auditeeritud institutsioonid kasutasid kiiresti vajalike kaitsemaskide hankimisel; märgib, et need asutused olid hanke tingimustes kehtestanud ranged miinimumnõuded (sealhulgas Euroopa kvaliteedi võrdlusstandardid meditsiinilistele näomaskidele ja tarnekuupäevadele); |
| --- | --- |

19.

märgib, et 2020. aastal avaldas Euroopa välisteenistus 40 suure maksumusega hankemenetlust (mille maksumus ületas teenuste ja asjade suhtes kohaldatavas direktiivis sätestatud piirmäärasid ning oli üle 500 000 euro ehitustööde puhul); märgib, et kontrollikoda uuris 15 isikukaitsevahendite hankimise hankemenetlust, mille korraldasid 2020. aastal mõned institutsioonid, sealhulgas Euroopa välisteenistus; märgib, et kontrollikoda tuvastas mõningaid probleeme menetlustes, mida auditeeritud institutsioonid kasutasid kiiresti vajalike kaitsemaskide hankimisel; märgib, et need asutused olid hanke tingimustes kehtestanud ranged miinimumnõuded (sealhulgas Euroopa kvaliteedi võrdlusstandardid meditsiinilistele näomaskidele ja tarnekuupäevadele);

| 20. | kiidab heaks kokkuleppe eraldada peaaegu 80 miljardit eurot naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendile „Globaalne Euroopa“ ja viis miljardit eurot Euroopa rahutagamisrahastule, et varustada liidu välistegevust piisavate vahenditega ning reageerida peamiste poliitikavaldkondade uutele prioriteetidele ja probleemidele; |
| --- | --- |

20.

kiidab heaks kokkuleppe eraldada peaaegu 80 miljardit eurot naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendile „Globaalne Euroopa“ ja viis miljardit eurot Euroopa rahutagamisrahastule, et varustada liidu välistegevust piisavate vahenditega ning reageerida peamiste poliitikavaldkondade uutele prioriteetidele ja probleemidele;

| 21. | märgib, et Euroopa Liidu delegatsioon Süürias oli ainus delegatsioon, kes esitas praeguse julgeolekuolukorra tõttu (alates 2017. aastast) reservatsiooni halduskulude haldamise kohta; märgib rahuloluga, et Euroopa välisteenistusel õnnestus 2020. aastal lahendada kaks pooleliolevat küsimust, mis puudutasid kohalike töötajate tulumaksu ja juurdepääsu delegatsiooni Süüria pangakontole; |
| --- | --- |

21.

märgib, et Euroopa Liidu delegatsioon Süürias oli ainus delegatsioon, kes esitas praeguse julgeolekuolukorra tõttu (alates 2017. aastast) reservatsiooni halduskulude haldamise kohta; märgib rahuloluga, et Euroopa välisteenistusel õnnestus 2020. aastal lahendada kaks pooleliolevat küsimust, mis puudutasid kohalike töötajate tulumaksu ja juurdepääsu delegatsiooni Süüria pangakontole;

Sisehaldus, tulemuslikkus, sisekontroll

Sisehaldus, tulemuslikkus, sisekontroll

| 22. | märgib, et 2020. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi Euroopa välisteenistuse sisekontrolliraamistiku rakendamise piiratud läbivaatamise; märgib, et antud soovitusi rakendatakse 2021. aastal; kiidab heaks Euroopa välisteenistuse sisekontrolli komitee loomise ja uue metoodika vastuvõtmise iga sisekontrolli põhimõtte nõrkuste tuvastamiseks ja klassifitseerimiseks; |
| --- | --- |

22.

märgib, et 2020. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi Euroopa välisteenistuse sisekontrolliraamistiku rakendamise piiratud läbivaatamise; märgib, et antud soovitusi rakendatakse 2021. aastal; kiidab heaks Euroopa välisteenistuse sisekontrolli komitee loomise ja uue metoodika vastuvõtmise iga sisekontrolli põhimõtte nõrkuste tuvastamiseks ja klassifitseerimiseks;

| 23. | tunneb heameelt selle üle, et hankemenetluste vigade nomenklatuur, mida välisteenistuses järelkontrollideks kasutatakse, on viidud vastavusse kontrollikoja kasutatavaga, et oleks võimalik tulemusi paremini võrrelda; tunneb heameelt, et pärast kontrollikoja hinnangut Euroopa välisteenistuse 2019. aasta tegevusaruandele muudeti välisteenistuse siseauditi strateegiat, et anda täpsemat teavet iga-aastases kinnitavas avalduses kasutatud veamäärade kohta, tehes selget vahet avastatud vigade ja jääkvigade vahel ning pakkudes seega täpsemat teavet järelkontrolli käigus avastatud vigade parandamiseks võetud meetmete kohta; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt selle üle, et hankemenetluste vigade nomenklatuur, mida välisteenistuses järelkontrollideks kasutatakse, on viidud vastavusse kontrollikoja kasutatavaga, et oleks võimalik tulemusi paremini võrrelda; tunneb heameelt, et pärast kontrollikoja hinnangut Euroopa välisteenistuse 2019. aasta tegevusaruandele muudeti välisteenistuse siseauditi strateegiat, et anda täpsemat teavet iga-aastases kinnitavas avalduses kasutatud veamäärade kohta, tehes selget vahet avastatud vigade ja jääkvigade vahel ning pakkudes seega täpsemat teavet järelkontrolli käigus avastatud vigade parandamiseks võetud meetmete kohta;

| 24. | väljendab heameelt siseauditi talituse välja töötatud mitmeaastase strateegilise auditikava rakendamise üle; kutsub Euroopa välisteenistust üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle strateegia tulemustest ja saadud õppetundidest; |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt siseauditi talituse välja töötatud mitmeaastase strateegilise auditikava rakendamise üle; kutsub Euroopa välisteenistust üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle strateegia tulemustest ja saadud õppetundidest;

Personal, võrdsus ja töötajate heaolu

Personal, võrdsus ja töötajate heaolu

| 25. | märgib, et Euroopa välisteenistuse tööjõu moodustas 2020. aastal üldiselt 4 643 inimest (2019. aastal 4 474) ja et eelarvepädevad institutsioonid andsid oma lisaülesannete täitmiseks 178 uut täistööaja ekvivalenti; märgib, et 2020. aasta lõpus koosnes Euroopa välisteenistuse tööjõud 1 277 ametnikust, 1 091 kohalikust töötajast, 539 lepingulisest töötajast, 472 lähetatud riiklikust eksperdist ja 370 ajutisest töötajast koos muu abipersonaliga (st koosseisuvälised töötajad, praktikandid ja noored spetsialistid); |
| --- | --- |

25.

märgib, et Euroopa välisteenistuse tööjõu moodustas 2020. aastal üldiselt 4 643 inimest (2019. aastal 4 474) ja et eelarvepädevad institutsioonid andsid oma lisaülesannete täitmiseks 178 uut täistööaja ekvivalenti; märgib, et 2020. aasta lõpus koosnes Euroopa välisteenistuse tööjõud 1 277 ametnikust, 1 091 kohalikust töötajast, 539 lepingulisest töötajast, 472 lähetatud riiklikust eksperdist ja 370 ajutisest töötajast koos muu abipersonaliga (st koosseisuvälised töötajad, praktikandid ja noored spetsialistid);

| 26. | märgib, et kokku töötas peakorteris 2 286 ja delegatsioonides 2 357 töötajat, samuti töötas delegatsioonides 3 757 komisjoni lähetatud töötajat; juhib tähelepanu ametikohtade kõrgele täituvuse määrale, eelkõige delegatsioonides (94,3 % AD-tasandi ametikohtadel ja 93,7 % AST-AST/SC-tasandi ametikohtadel) ning rõhutab veidi madalamat täitumust peakorteris (91,2 % nii AD- kui ka AST-AST/AC-tasandi ametikohtadel); |
| --- | --- |

26.

märgib, et kokku töötas peakorteris 2 286 ja delegatsioonides 2 357 töötajat, samuti töötas delegatsioonides 3 757 komisjoni lähetatud töötajat; juhib tähelepanu ametikohtade kõrgele täituvuse määrale, eelkõige delegatsioonides (94,3 % AD-tasandi ametikohtadel ja 93,7 % AST-AST/SC-tasandi ametikohtadel) ning rõhutab veidi madalamat täitumust peakorteris (91,2 % nii AD- kui ka AST-AST/AC-tasandi ametikohtadel);

| 27. | märgib, et komisjoni 546 töötaja üleviimine delegatsioonide haldusülesannetest Euroopa välisteenistusse viidi ellu 2020. aasta lõpus ning see hõlbustab halduspersonali juhtimist ning tagab delegatsioonides võrdsed õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

27.

märgib, et komisjoni 546 töötaja üleviimine delegatsioonide haldusülesannetest Euroopa välisteenistusse viidi ellu 2020. aasta lõpus ning see hõlbustab halduspersonali juhtimist ning tagab delegatsioonides võrdsed õigused ja kohustused;

| 28. | rõhutab, et liit seisab silmitsi muutliku rahvusvahelise keskkonna ja üha suureneva kriiside arvuga, millega on kaasnenud liidule kasvavad nõudmised mängida rahvusvahelisel tasandil olulist rolli; märgib, et Euroopa välisteenistuse suuremat rolli uute probleemide (nt desinformatsioon) käsitlemisel peab toetama töötajate arvu vastav suurenemine; toetab Euroopa välisteenistuse üleskutset eelarvepädevatele institutsioonidele tagada piisavalt inimressursse, et tagada liidu kui üleilmse osaleja tegevuse tulemuslikkus; rõhutab eelkõige tungivat vajadust kasutada paindlikult kättesaadavaid vahendeid, nagu liikmesriikide lähetatud ekspertide suurem arv, et nad suudaksid uute taotlustega toime tulla; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et liit seisab silmitsi muutliku rahvusvahelise keskkonna ja üha suureneva kriiside arvuga, millega on kaasnenud liidule kasvavad nõudmised mängida rahvusvahelisel tasandil olulist rolli; märgib, et Euroopa välisteenistuse suuremat rolli uute probleemide (nt desinformatsioon) käsitlemisel peab toetama töötajate arvu vastav suurenemine; toetab Euroopa välisteenistuse üleskutset eelarvepädevatele institutsioonidele tagada piisavalt inimressursse, et tagada liidu kui üleilmse osaleja tegevuse tulemuslikkus; rõhutab eelkõige tungivat vajadust kasutada paindlikult kättesaadavaid vahendeid, nagu liikmesriikide lähetatud ekspertide suurem arv, et nad suudaksid uute taotlustega toime tulla;

| 29. | võtab teadmiseks Euroopa välisteenistuse jõupingutused, et käsitleda parlamendi väljendatud muret seoses liikmesriikide AD-tasandi töötajate ja liidu ametnike vahelise tasakaaluga ning kiidab heaks lähetatud riiklike ekspertide ametikohtade muutmise administraatori ametikohtadeks, et nende üldarvu veelgi vähendada; tunneb läbipaistvuse ja õigluse huvides heameelt kõikide lähetatud riiklike ekspertide vabade ametikohtade avaldamise üle ning kõikide liikmesriikide kandidaatidele esitatud üleskutse üle näidata üles huvi mis tahes ametikoha vastu; tunneb heameelt selle üle, et 2020. aasta lõpus moodustas liikmesriikide AD-tasandi diplomaatide arv kõigist töötajatest 35,8 %; see on kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL, (1) mis näeb ette, et liikmesriikidest pärit töötajad peaksid moodustama vähemalt ühe kolmandiku kõigist Euroopa välisteenistuse AD-tasandi töötajatest; |
| --- | --- |

29.

võtab teadmiseks Euroopa välisteenistuse jõupingutused, et käsitleda parlamendi väljendatud muret seoses liikmesriikide AD-tasandi töötajate ja liidu ametnike vahelise tasakaaluga ning kiidab heaks lähetatud riiklike ekspertide ametikohtade muutmise administraatori ametikohtadeks, et nende üldarvu veelgi vähendada; tunneb läbipaistvuse ja õigluse huvides heameelt kõikide lähetatud riiklike ekspertide vabade ametikohtade avaldamise üle ning kõikide liikmesriikide kandidaatidele esitatud üleskutse üle näidata üles huvi mis tahes ametikoha vastu; tunneb heameelt selle üle, et 2020. aasta lõpus moodustas liikmesriikide AD-tasandi diplomaatide arv kõigist töötajatest 35,8 %; see on kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL, (1) mis näeb ette, et liikmesriikidest pärit töötajad peaksid moodustama vähemalt ühe kolmandiku kõigist Euroopa välisteenistuse AD-tasandi töötajatest;

1

| 30. | tunneb heameelt selle üle, et 2020. aasta lõpus oli üldine sooline esindatus Euroopa välisteenistuses peaaegu võrdne ja naised moodustasid kõigist töötajatest 48,65 %; märgib eelkõige, et naised moodustasid AD-tasandi töötajatest 37,3 % (2019. aastal oli see osakaal 34,8 %) – teatud sisemiste erinevustega, st 49,64 % madalamatel palgaastmetel (AD5–AD8) ja 35 % kõrgematel palgaastmetel (AD9–AD13), kuid kas see tähendab paranemist võrreldes 2019. aasta lõpu osakaaluga 32,9 %; märgib, et naiste osakaal kõrgeimal AD-tasandil (AD14–AD16) on 2019. aastaga võrreldes kasvanud, kuid on endiselt madal (2020. aastal 23 % võrreldes 2019. aasta 20,4 % osakaaluga); |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt selle üle, et 2020. aasta lõpus oli üldine sooline esindatus Euroopa välisteenistuses peaaegu võrdne ja naised moodustasid kõigist töötajatest 48,65 %; märgib eelkõige, et naised moodustasid AD-tasandi töötajatest 37,3 % (2019. aastal oli see osakaal 34,8 %) – teatud sisemiste erinevustega, st 49,64 % madalamatel palgaastmetel (AD5–AD8) ja 35 % kõrgematel palgaastmetel (AD9–AD13), kuid kas see tähendab paranemist võrreldes 2019. aasta lõpu osakaaluga 32,9 %; märgib, et naiste osakaal kõrgeimal AD-tasandil (AD14–AD16) on 2019. aastaga võrreldes kasvanud, kuid on endiselt madal (2020. aastal 23 % võrreldes 2019. aasta 20,4 % osakaaluga);

| 31. | märgib, et AST ja AST/SC-kategooriates vähenes naiste osakaal 65,35 %-ni võrreldes 2019. aasta osakaaluga 66,3 %; peab kahetsusväärseks asjaolu, et eri palgaastmete vahel püsis tasakaalustamatus ning naised moodustavad madalamate palgaastmete (AST2–AST9) töötajatest 66,2 %, kuid kõrgemate palgaastmete (AST10–AST11) töötajatest ainult 33,3 %; juhib tähelepanu soolisele tasakaalule lepinguliste töötajate (59,4 %) ja kohalike töötajate (54,5 %) hulgas, samas kui suurem osa lähetatud riiklikest ekspertidest olid mehed (75,2 %, mis on peamiselt tingitud naiste piiratud esindatusest liikmesriikide sõjaväes); |
| --- | --- |

31.

märgib, et AST ja AST/SC-kategooriates vähenes naiste osakaal 65,35 %-ni võrreldes 2019. aasta osakaaluga 66,3 %; peab kahetsusväärseks asjaolu, et eri palgaastmete vahel püsis tasakaalustamatus ning naised moodustavad madalamate palgaastmete (AST2–AST9) töötajatest 66,2 %, kuid kõrgemate palgaastmete (AST10–AST11) töötajatest ainult 33,3 %; juhib tähelepanu soolisele tasakaalule lepinguliste töötajate (59,4 %) ja kohalike töötajate (54,5 %) hulgas, samas kui suurem osa lähetatud riiklikest ekspertidest olid mehed (75,2 %, mis on peamiselt tingitud naiste piiratud esindatusest liikmesriikide sõjaväes);

| 32. | tunneb heameelt paljude meetmete üle, mille Euroopa välisteenistus on võtnud soolise tasakaalu saavutamiseks ning avatud ja kaasava töökeskkonna loomiseks, et integreerida tulemustele orienteeritud ja paindlikud töötingimused, mis hõlmavad töö- ja eraelu tasakaalu; tunneb heameelt konkreetsete meetmete üle, nagu naiskandidaatide aktiivne ergutamine kõigile juhtivatele ametikohtadele kandideerimisel, värbamiskomisjonide liikmete hulgas mõlema soo kohustuslik esindatus ja värbamiskomisjonide liikmete kohustuslik koolitus alateadliku eelarvamuse kohta, tõhustatud koostöö liikmesriikidega, et julgustada rohkem naiskandidaate ametikohtadele kandideerima, ning toetada abikaasasid, kes soovivad leida tööd kolmandates riikides; kiidab heaks, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise edasiseks parandamiseks on käimas sisepoliitika soolise võrdõiguslikkuse audit, ning palub Euroopa välisteenistusel anda parlamendile aru selle auditi soovitustest ja järelmeetmetest, et edendada tugevat sooteadlikku juhtimist; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt paljude meetmete üle, mille Euroopa välisteenistus on võtnud soolise tasakaalu saavutamiseks ning avatud ja kaasava töökeskkonna loomiseks, et integreerida tulemustele orienteeritud ja paindlikud töötingimused, mis hõlmavad töö- ja eraelu tasakaalu; tunneb heameelt konkreetsete meetmete üle, nagu naiskandidaatide aktiivne ergutamine kõigile juhtivatele ametikohtadele kandideerimisel, värbamiskomisjonide liikmete hulgas mõlema soo kohustuslik esindatus ja värbamiskomisjonide liikmete kohustuslik koolitus alateadliku eelarvamuse kohta, tõhustatud koostöö liikmesriikidega, et julgustada rohkem naiskandidaate ametikohtadele kandideerima, ning toetada abikaasasid, kes soovivad leida tööd kolmandates riikides; kiidab heaks, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise edasiseks parandamiseks on käimas sisepoliitika soolise võrdõiguslikkuse audit, ning palub Euroopa välisteenistusel anda parlamendile aru selle auditi soovitustest ja järelmeetmetest, et edendada tugevat sooteadlikku juhtimist;

| 33. | väljendab heameelt selle üle, et naiste osakaalu kasv juhtivatel ametikohtadel jätkus ka 2020. aastal ning naiste osakaal tippjuhtide hulgas oli 27,3 % ja keskastme juhtide hulgas 33,2 % (2019. aastal vastavalt 26 % ja 31,3 %); peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal oli delegatsioonide juhtide seas naisi ainult 27,4 % ja see arv ei ole võrreldes 2019. aastaga muutunud; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt selle üle, et naiste osakaalu kasv juhtivatel ametikohtadel jätkus ka 2020. aastal ning naiste osakaal tippjuhtide hulgas oli 27,3 % ja keskastme juhtide hulgas 33,2 % (2019. aastal vastavalt 26 % ja 31,3 %); peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal oli delegatsioonide juhtide seas naisi ainult 27,4 % ja see arv ei ole võrreldes 2019. aastaga muutunud;

| 34. | tunneb muret soolise tasakaalu puudumise pärast juhtivatele ametikohtadele esitatavates taotlustes: vaid 27 % kandidaatidest olid naised; märgib, et naised moodustasid 53 % haldusjuhi kandidaatidest, 82 % delegatsiooni juhi assistendi kandidaatidest ja 100 % delegatsiooni asejuhi assistendi kandidaatidest; väljendab heameelt võrgustike loomise üle madalama astme juhi ametikohtadel töötavate naiste jaoks ja naistele kohandatud programmide üle keskastme juhtide ametikohtadel, mis on tulevaste kõrgema juhtkonna ametikohtade talendibaas, ning kordab üleskutset Euroopa välisteenistusele jätkata jõupingutusi soolise tasakaalu saavutamiseks kõigil hierarhilistel tasanditel; kutsub Euroopa välisteenistust üles uurima strateegiaid, et julgustada ja hõlbustada naiskandidaatide kandideerimist juhtivatele ametikohtadele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid esitaksid juhtivatele kohtadele, sealhulgas kõrgematele juhtivatele kohtadele kvalifitseeritud naiskandidaate; ergutab Euroopa välisteenistust tutvustama paremini oma karjäärivõimalusi ja vabu töökohti liikmesriikide diplomaatide, rahvusvaheliste õppejõudude, akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna seas; |
| --- | --- |

34.

tunneb muret soolise tasakaalu puudumise pärast juhtivatele ametikohtadele esitatavates taotlustes: vaid 27 % kandidaatidest olid naised; märgib, et naised moodustasid 53 % haldusjuhi kandidaatidest, 82 % delegatsiooni juhi assistendi kandidaatidest ja 100 % delegatsiooni asejuhi assistendi kandidaatidest; väljendab heameelt võrgustike loomise üle madalama astme juhi ametikohtadel töötavate naiste jaoks ja naistele kohandatud programmide üle keskastme juhtide ametikohtadel, mis on tulevaste kõrgema juhtkonna ametikohtade talendibaas, ning kordab üleskutset Euroopa välisteenistusele jätkata jõupingutusi soolise tasakaalu saavutamiseks kõigil hierarhilistel tasanditel; kutsub Euroopa välisteenistust üles uurima strateegiaid, et julgustada ja hõlbustada naiskandidaatide kandideerimist juhtivatele ametikohtadele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid esitaksid juhtivatele kohtadele, sealhulgas kõrgematele juhtivatele kohtadele kvalifitseeritud naiskandidaate; ergutab Euroopa välisteenistust tutvustama paremini oma karjäärivõimalusi ja vabu töökohti liikmesriikide diplomaatide, rahvusvaheliste õppejõudude, akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna seas;

| 35. | toetab asjaolu, et 2020. aasta juunis võeti parimate tavade ja tegevuspõhimõtete kogumiseks vastu Euroopa välisteenistuse puuetega seotud tegevuskava, mis on koostatud koostöös personalikomitee, asjaomaste Euroopa välisteenistuse talituste, teiste liidu institutsioonide ja liikmesriikidega; mõistab, et pärast selle organisatsioonisisest avaldamist ajakohastati ja täiustati tegevuskava 2020. aasta lõpus; tunneb heameelt Euroopa välisteenistuse puuetega inimeste poliitika avaldamise üle 2020. aasta juulis; hindab konkreetseid algatusi, nagu institutsioonidevaheline juhend puuetega uustulnukatele, Euroopa välisteenistuse juhend puuetega töötajaid puudutava kaasava kommunikatsiooni kohta töökohal ning spetsiaalse kontaktpunkti loomine praktilise teabe saamiseks puude või võimalike muudatuste kohta töökohal; |
| --- | --- |

35.

toetab asjaolu, et 2020. aasta juunis võeti parimate tavade ja tegevuspõhimõtete kogumiseks vastu Euroopa välisteenistuse puuetega seotud tegevuskava, mis on koostatud koostöös personalikomitee, asjaomaste Euroopa välisteenistuse talituste, teiste liidu institutsioonide ja liikmesriikidega; mõistab, et pärast selle organisatsioonisisest avaldamist ajakohastati ja täiustati tegevuskava 2020. aasta lõpus; tunneb heameelt Euroopa välisteenistuse puuetega inimeste poliitika avaldamise üle 2020. aasta juulis; hindab konkreetseid algatusi, nagu institutsioonidevaheline juhend puuetega uustulnukatele, Euroopa välisteenistuse juhend puuetega töötajaid puudutava kaasava kommunikatsiooni kohta töökohal ning spetsiaalse kontaktpunkti loomine praktilise teabe saamiseks puude või võimalike muudatuste kohta töökohal;

| 36. | hindab karjääri arendamise ning soo ja võrdsete võimaluste töörühmade tööd, kellele on usaldatud Euroopa välisteenistuse töökultuuri läbipaistvuse, prognoositavuse, võrdsuse ja õigluse parandamine; toetab võrdsete võimaluste ja mitmekesisuse komitee (COPEC) loomist 25. juunil 2020, kuhu kuuluvad nii administratsiooni kui ka töötajate esindajad ja kellele on usaldatud volitused aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste, mitmekesisuse austamise ja mittediskrimineerimise, ahistamise vastu võitlemise, paindliku töökorralduse ning õiglase, paindliku ja lugupidava töökeskkonna korraldamisega seotud poliitika loomisele; |
| --- | --- |

36.

hindab karjääri arendamise ning soo ja võrdsete võimaluste töörühmade tööd, kellele on usaldatud Euroopa välisteenistuse töökultuuri läbipaistvuse, prognoositavuse, võrdsuse ja õigluse parandamine; toetab võrdsete võimaluste ja mitmekesisuse komitee (COPEC) loomist 25. juunil 2020, kuhu kuuluvad nii administratsiooni kui ka töötajate esindajad ja kellele on usaldatud volitused aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste, mitmekesisuse austamise ja mittediskrimineerimise, ahistamise vastu võitlemise, paindliku töökorralduse ning õiglase, paindliku ja lugupidava töökeskkonna korraldamisega seotud poliitika loomisele;

| 37. | on teadlik Euroopa välisteenistuse jõupingutustest saavutada sisukas geograafiline esindatus, võttes samas arvesse kandidaatide pädevusi ja kogemusi; kordab oma muret Euroopa välisteenistuse töötajate geograafilise esindatuse pärast, eelkõige seoses delegatsioonide juhtide ning kesk- ja kõrgema juhtkonna ametikohtadega, ning rõhutab sellega seoses, et Euroopa välisteenistuse suureneva töökoormusega toimetulekuks on vaja lisaks lähetatud riiklikke eksperte; märgib, et 2020. aasta lõpus hõlmas Euroopa välisteenistuse personal kõigi liikmesriikide kodanikke, ja kiidab heaks välisteenistuse jõupingutused hoida liikmesriikide inimressursside võrgustikku kursis töötajate koosseisuga, avaldada vabad ametikohad ning edendada riiklikke jõupingutusi kandidaatide arvu suurendamiseks; |
| --- | --- |

37.

on teadlik Euroopa välisteenistuse jõupingutustest saavutada sisukas geograafiline esindatus, võttes samas arvesse kandidaatide pädevusi ja kogemusi; kordab oma muret Euroopa välisteenistuse töötajate geograafilise esindatuse pärast, eelkõige seoses delegatsioonide juhtide ning kesk- ja kõrgema juhtkonna ametikohtadega, ning rõhutab sellega seoses, et Euroopa välisteenistuse suureneva töökoormusega toimetulekuks on vaja lisaks lähetatud riiklikke eksperte; märgib, et 2020. aasta lõpus hõlmas Euroopa välisteenistuse personal kõigi liikmesriikide kodanikke, ja kiidab heaks välisteenistuse jõupingutused hoida liikmesriikide inimressursside võrgustikku kursis töötajate koosseisuga, avaldada vabad ametikohad ning edendada riiklikke jõupingutusi kandidaatide arvu suurendamiseks;

| 38. | peab oluliseks tagada pärast 2004. aastat või hiljem liiduga ühinenud 13 liikmesriigi tasakaalustatud esindatus ning märgib seetõttu, et nendest liikmesriikidest pärit töötajate arv oli 2020. aasta lõpus kasvanud 2019. aastaga võrreldes 6 %; juhib tähelepanu sellele, et nende 13 liikmesriigi töötajate osakaal Euroopa välisteenistuse töötajate hulgas oli 2020. aasta lõpus 23 %, samas kui nende osakaal liidu elanikkonnas on 20 %; rõhutab siiski, et võrreldava rahvaarvuga riikide juhtkonna tasandil esindatuses on siiski suured erinevused (ELi 13 liikmesriigi kodanikel on 30 juhtivat ametikohta 267st, samas kui 2019. aastal oli see arv 33); kutsub Euroopa välisteenistust üles tegema märkimisväärseid edusamme liikmesriikide tasakaalustatud esindatuse suunas, mis kajastab nende mitmekesisust, nagu on osutatud personalieeskirjade artiklis 27; |
| --- | --- |

38.

peab oluliseks tagada pärast 2004. aastat või hiljem liiduga ühinenud 13 liikmesriigi tasakaalustatud esindatus ning märgib seetõttu, et nendest liikmesriikidest pärit töötajate arv oli 2020. aasta lõpus kasvanud 2019. aastaga võrreldes 6 %; juhib tähelepanu sellele, et nende 13 liikmesriigi töötajate osakaal Euroopa välisteenistuse töötajate hulgas oli 2020. aasta lõpus 23 %, samas kui nende osakaal liidu elanikkonnas on 20 %; rõhutab siiski, et võrreldava rahvaarvuga riikide juhtkonna tasandil esindatuses on siiski suured erinevused (ELi 13 liikmesriigi kodanikel on 30 juhtivat ametikohta 267st, samas kui 2019. aastal oli see arv 33); kutsub Euroopa välisteenistust üles tegema märkimisväärseid edusamme liikmesriikide tasakaalustatud esindatuse suunas, mis kajastab nende mitmekesisust, nagu on osutatud personalieeskirjade artiklis 27;

| 39. | tunneb heameelt selle üle, et 1. juunil 2020 jõustus Euroopa välisteenistuse reform delegatsioonide kohalike töötajate töötingimuste ja sotsiaalkindlustussüsteemide kohta; rõhutab, et reformiga loodi tugevam õiguslik alus täiendavale tervisekindlustusele ja täiendavatele pensionisäästudele ning paremad töötingimused; on veendunud, et uus pakett võimaldab delegatsioonidel meelitada ligi kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid ja hoida neid tööl; |
| --- | --- |

39.

tunneb heameelt selle üle, et 1. juunil 2020 jõustus Euroopa välisteenistuse reform delegatsioonide kohalike töötajate töötingimuste ja sotsiaalkindlustussüsteemide kohta; rõhutab, et reformiga loodi tugevam õiguslik alus täiendavale tervisekindlustusele ja täiendavatele pensionisäästudele ning paremad töötingimused; on veendunud, et uus pakett võimaldab delegatsioonidel meelitada ligi kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid ja hoida neid tööl;

| 40. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistus toetab töö- ja eraelu tasakaalu ning edendab peresõbralikku poliitikat, mis hõlmab paindliku töökorralduse kasutamist, sealhulgas igal üksikjuhul eraldi kaugtöö väljaspool töökohta ja välisteenistuse sotsiaalpoliitika meeskonna isiklik järelkontroll töötajatele, kellel on puudega lapsi; |
| --- | --- |

40.

tunneb heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistus toetab töö- ja eraelu tasakaalu ning edendab peresõbralikku poliitikat, mis hõlmab paindliku töökorralduse kasutamist, sealhulgas igal üksikjuhul eraldi kaugtöö väljaspool töökohta ja välisteenistuse sotsiaalpoliitika meeskonna isiklik järelkontroll töötajatele, kellel on puudega lapsi;

| 41. | märgib, et 2020. aasta märtsis andis Euroopa välisteenistus enamikule peakorteri ja delegatsioonide töötajatele loa kaugtöö tegemiseks; tunneb heameelt selle üle, et COVID-19 pandeemia tõttu lubas Euroopa välisteenistus 78 kehva tervishoiusüsteemiga riikides asuva delegatsiooni vähemolulisel töötajal teha vabatahtlikult kaugtööd Brüsselist või nende päritoluriigist; märgib, et 2020. aasta mais oli selle töökorralduse valinud umbes 41 % delegatsioonide töötajatest, mis võimaldas peredel taasühineda, parandades heaolu ja tööviljakust; märgib ka, et peakorteri terviseprobleemiga töötajatel lubati kaugtööd teha ka väljaspool Belgiat; |
| --- | --- |

41.

märgib, et 2020. aasta märtsis andis Euroopa välisteenistus enamikule peakorteri ja delegatsioonide töötajatele loa kaugtöö tegemiseks; tunneb heameelt selle üle, et COVID-19 pandeemia tõttu lubas Euroopa välisteenistus 78 kehva tervishoiusüsteemiga riikides asuva delegatsiooni vähemolulisel töötajal teha vabatahtlikult kaugtööd Brüsselist või nende päritoluriigist; märgib, et 2020. aasta mais oli selle töökorralduse valinud umbes 41 % delegatsioonide töötajatest, mis võimaldas peredel taasühineda, parandades heaolu ja tööviljakust; märgib ka, et peakorteri terviseprobleemiga töötajatel lubati kaugtööd teha ka väljaspool Belgiat;

| 42. | märgib, et Euroopa välisteenistus pakub juhiseid ja tugimeetmeid läbipõlemisohu leevendamiseks, sealhulgas psühholoogilist tuge, nõustamist asjakohase kohaliku abi kohta, stressijuhtimise koolitusi ja abitelefoni; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistus võttis vastu eeskirjad, millega säilitatakse kõikidele töötajatele õigus mitte olla kättesaadav, koos konkreetsete eeskirjadega e-posti ja telefoni kasutamise kohta väljaspool tööaega; |
| --- | --- |

42.

märgib, et Euroopa välisteenistus pakub juhiseid ja tugimeetmeid läbipõlemisohu leevendamiseks, sealhulgas psühholoogilist tuge, nõustamist asjakohase kohaliku abi kohta, stressijuhtimise koolitusi ja abitelefoni; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistus võttis vastu eeskirjad, millega säilitatakse kõikidele töötajatele õigus mitte olla kättesaadav, koos konkreetsete eeskirjadega e-posti ja telefoni kasutamise kohta väljaspool tööaega;

| 43. | kiidab asjaolu, et Euroopa välisteenistus pöörab tähelepanu sotsiaalsele dialoogile ja rõhutab positiivset mõju, mida avaldab selliste töötajate vahetu osalemine, kellel on vahetu kogemus arutelule esitatud meetmete kohta; kiidab eelkõige heaks ulatusliku arutelu Euroopa välisteenistuse tuleviku üle, milles osales rohkem kui 500 kolleegi nii peakorterist kui ka delegatsioonidest ning seitse töörühma suunasid kõik mõtted konkreetseteks praktilisteks ettepanekuteks ehk projektiks #EEAS@20; julgustab välisteenistust seda lähenemisviisi säilitama, et vastata töötajate ootustele ning täita samal ajal teenistuse vajadusi; |
| --- | --- |

43.

kiidab asjaolu, et Euroopa välisteenistus pöörab tähelepanu sotsiaalsele dialoogile ja rõhutab positiivset mõju, mida avaldab selliste töötajate vahetu osalemine, kellel on vahetu kogemus arutelule esitatud meetmete kohta; kiidab eelkõige heaks ulatusliku arutelu Euroopa välisteenistuse tuleviku üle, milles osales rohkem kui 500 kolleegi nii peakorterist kui ka delegatsioonidest ning seitse töörühma suunasid kõik mõtted konkreetseteks praktilisteks ettepanekuteks ehk projektiks #EEAS@20; julgustab välisteenistust seda lähenemisviisi säilitama, et vastata töötajate ootustele ning täita samal ajal teenistuse vajadusi;

| 44. | väljendab muret välisteenistuse vahendustalitusele teatatud juhtumite arvu pärast (2020. aastal esitati 176 taotlust, 2019. aastal 183 taotlust); juhib tähelepanu sellele, et vahendustalituse tööd täiendab 12 vabatahtlikust ja erikoolituse saanud konfidentsiaalsest nõustajast koosnev võrgustik nii peakorteris kui ka delegatsioonides; märgib, et 2020. aastal esitatud juhtumitest puudutas 64 % inimestevahelisi konflikte (sealhulgas moraalse ahistamise süüdistusi), 30 % õiguste ja kohustustega seotud konflikte; muud juhtumid puudutasid näiteks stressirohket töökeskkonda ja üks juhtum käsitles süüdistusi seksuaalse ahistamise kohta; rõhutab, et vahendustalituse volitused vaadati 2020. aasta alguses läbi, et rõhutada selle sõltumatust ja kättesaadavust kõigi töötajate jaoks ning tagada, et Euroopa välisteenistuse administratsiooni teavitatakse tõsistest või korduvatest süüdistustest/juhtumitest, et ta saaks võtta asjakohaseid meetmeid; julgustab Euroopa välisteenistust teadlikkuse tõstmise, juhendamise ja koolituste kaudu jätkama sellise konstruktiivse ja ennetava töökultuuri edendamist, mis ei sisalda ahistamist; |
| --- | --- |

44.

väljendab muret välisteenistuse vahendustalitusele teatatud juhtumite arvu pärast (2020. aastal esitati 176 taotlust, 2019. aastal 183 taotlust); juhib tähelepanu sellele, et vahendustalituse tööd täiendab 12 vabatahtlikust ja erikoolituse saanud konfidentsiaalsest nõustajast koosnev võrgustik nii peakorteris kui ka delegatsioonides; märgib, et 2020. aastal esitatud juhtumitest puudutas 64 % inimestevahelisi konflikte (sealhulgas moraalse ahistamise süüdistusi), 30 % õiguste ja kohustustega seotud konflikte; muud juhtumid puudutasid näiteks stressirohket töökeskkonda ja üks juhtum käsitles süüdistusi seksuaalse ahistamise kohta; rõhutab, et vahendustalituse volitused vaadati 2020. aasta alguses läbi, et rõhutada selle sõltumatust ja kättesaadavust kõigi töötajate jaoks ning tagada, et Euroopa välisteenistuse administratsiooni teavitatakse tõsistest või korduvatest süüdistustest/juhtumitest, et ta saaks võtta asjakohaseid meetmeid; julgustab Euroopa välisteenistust teadlikkuse tõstmise, juhendamise ja koolituste kaudu jätkama sellise konstruktiivse ja ennetava töökultuuri edendamist, mis ei sisalda ahistamist;

| 45. | märgib, et Euroopa välisteenistuse administratsioon käsitles nelja ametlikku abitaotlust, mis puudutasid ahistamissüüdistusi, millest kolm juhtumit lõpetati ilma ühegi sanktsioonita ning viimase juhtumi puhul on küsitud distsiplinaarnõukogu arvamust; palub Euroopa välisteenistusel selle juhtumi kohta õigeaegselt aru anda; kiidab, et 2020. aastal algatas Euroopa välisteenistus esimest korda juhtidele ahistamisvaba töökeskkonna loomise teemal kohustusliku koolituse; ergutab Euroopa välisteenistust jätkama süstemaatiliste koolituste ja teadlikkuse tõstmise ürituste korraldamist oma töötajate nõuetekohase käitumise valdkonnas; on veendunud, et sellised koolitused peaksid kuuluma äsja tööle võetud töötajate kohustuslike koolituste hulka; |
| --- | --- |

45.

märgib, et Euroopa välisteenistuse administratsioon käsitles nelja ametlikku abitaotlust, mis puudutasid ahistamissüüdistusi, millest kolm juhtumit lõpetati ilma ühegi sanktsioonita ning viimase juhtumi puhul on küsitud distsiplinaarnõukogu arvamust; palub Euroopa välisteenistusel selle juhtumi kohta õigeaegselt aru anda; kiidab, et 2020. aastal algatas Euroopa välisteenistus esimest korda juhtidele ahistamisvaba töökeskkonna loomise teemal kohustusliku koolituse; ergutab Euroopa välisteenistust jätkama süstemaatiliste koolituste ja teadlikkuse tõstmise ürituste korraldamist oma töötajate nõuetekohase käitumise valdkonnas; on veendunud, et sellised koolitused peaksid kuuluma äsja tööle võetud töötajate kohustuslike koolituste hulka;

| 46. | märgib, et 2020. aastal võttis Euroopa välisteenistus oma peakorterisse praktikaprogrammi „Blue Book“ kaudu viieks kuuks tööle 57 tasustatud praktikanti; märgib, et kokku võeti 101 delegatsioonis tööle 385 praktikanti keskmiselt viiekuuliseks praktikaks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et 39 praktikakohta oli tasustamata; märgib, et kõik praktikaprogrammi „Blue Book“ praktikandid said kaugtöö tegemiseks personaalarvuti; kutsub Euroopa välisteenistust üles võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kõik praktikandid saaksid väärilist tasu; |
| --- | --- |

46.

märgib, et 2020. aastal võttis Euroopa välisteenistus oma peakorterisse praktikaprogrammi „Blue Book“ kaudu viieks kuuks tööle 57 tasustatud praktikanti; märgib, et kokku võeti 101 delegatsioonis tööle 385 praktikanti keskmiselt viiekuuliseks praktikaks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et 39 praktikakohta oli tasustamata; märgib, et kõik praktikaprogrammi „Blue Book“ praktikandid said kaugtöö tegemiseks personaalarvuti; kutsub Euroopa välisteenistust üles võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kõik praktikandid saaksid väärilist tasu;

Eetiline raamistik ja läbipaistvus

Eetiline raamistik ja läbipaistvus

| 47. | võtab tunnustavalt teadmiseks kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi vastuvõtmise 2020. aasta detsembris ning uue ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024) vastuvõtmise, milles määratakse kindlaks prioriteetsed tegevusvaldkonnad ja võetakse arvesse uusi probleeme; kiidab inimõiguste keskset rolli liidu välispoliitikas ning liidu otsustavust tegeleda tõsiste inimõiguste rikkumiste ja kuritarvitamistega kogu maailmas; |
| --- | --- |

47.

võtab tunnustavalt teadmiseks kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi vastuvõtmise 2020. aasta detsembris ning uue ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024) vastuvõtmise, milles määratakse kindlaks prioriteetsed tegevusvaldkonnad ja võetakse arvesse uusi probleeme; kiidab inimõiguste keskset rolli liidu välispoliitikas ning liidu otsustavust tegeleda tõsiste inimõiguste rikkumiste ja kuritarvitamistega kogu maailmas;

| 48. | kutsub Euroopa välisteenistust üles jälgima delegatsioonide endiste juhtide ametikohti, võttes arvesse nende tundlikku poliitilist rolli ja ülesandeid asukohariikides; kutsub Euroopa välisteenistust üles vaatama süstemaatiliselt läbi võimalikud probleemsed üleminekud erasektorisse või kolmandate riikide organisatsioonidesse ning jätkama endiste kõrgemate ametnike ametikohtade jälgimist kuni kohustusliku ooteaja lõpuni, kuna lahendamata huvide konfliktid võivad ohustada kõrgete eetiliste standardite jõustamist kogu liidu halduses; |
| --- | --- |

48.

kutsub Euroopa välisteenistust üles jälgima delegatsioonide endiste juhtide ametikohti, võttes arvesse nende tundlikku poliitilist rolli ja ülesandeid asukohariikides; kutsub Euroopa välisteenistust üles vaatama süstemaatiliselt läbi võimalikud probleemsed üleminekud erasektorisse või kolmandate riikide organisatsioonidesse ning jätkama endiste kõrgemate ametnike ametikohtade jälgimist kuni kohustusliku ooteaja lõpuni, kuna lahendamata huvide konfliktid võivad ohustada kõrgete eetiliste standardite jõustamist kogu liidu halduses;

| 49. | märgib, et 2020. aastal vaatas Euroopa välisteenistus läbi vaid 25 teadet kavatsuse kohta tegeleda pärast teenistusest lahkumist kutsealase tegevusega, nendest kuus teadet tulid endistelt kõrgema juhtkonna töötajatelt; palub Euroopa välisteenistusel taotleda automaatselt teavet oma ametikohalt lahkuvate kõrgema juhtkonna töötajate kavandatava ametikoha kohta; rõhutab, et geopoliitiliselt tundlikku teavet, millele kõrgema juhtkonna töötajatel on juurdepääs, ei tohi ohtu seada; tunneb heameelt oma endiste kõrgete ametnike ametialase tegevuse kohta tehtud otsuste tagasiulatuva avaldamise üle vastavalt personalieeskirjade artikli 16 lõikele 3; on teadlik lobitöö ja eestkoste keelu automaatsest kohaldamisest iga teenistusest lahkunud ametniku suhtes; |
| --- | --- |

49.

märgib, et 2020. aastal vaatas Euroopa välisteenistus läbi vaid 25 teadet kavatsuse kohta tegeleda pärast teenistusest lahkumist kutsealase tegevusega, nendest kuus teadet tulid endistelt kõrgema juhtkonna töötajatelt; palub Euroopa välisteenistusel taotleda automaatselt teavet oma ametikohalt lahkuvate kõrgema juhtkonna töötajate kavandatava ametikoha kohta; rõhutab, et geopoliitiliselt tundlikku teavet, millele kõrgema juhtkonna töötajatel on juurdepääs, ei tohi ohtu seada; tunneb heameelt oma endiste kõrgete ametnike ametialase tegevuse kohta tehtud otsuste tagasiulatuva avaldamise üle vastavalt personalieeskirjade artikli 16 lõikele 3; on teadlik lobitöö ja eestkoste keelu automaatsest kohaldamisest iga teenistusest lahkunud ametniku suhtes;

| 50. | märgib, et 2020. aastal esitati kaks teadet võimaliku huvide konflikti olemasolu kohta, millest mõlemad olid seotud abikaasade tasustatava tööga – üks jäeti rahuldamata ning teise tulemusel tehti otsus vabastada töötaja pakkumiskutse haldamisest; |
| --- | --- |

50.

märgib, et 2020. aastal esitati kaks teadet võimaliku huvide konflikti olemasolu kohta, millest mõlemad olid seotud abikaasade tasustatava tööga – üks jäeti rahuldamata ning teise tulemusel tehti otsus vabastada töötaja pakkumiskutse haldamisest;

| 51. | on seisukohal, et liidu ja Euroopa välisteenistuse maineriski vähendamiseks tuleks delegatsioonides tehtava töö eripära arvesse võttes kohaldada võimalike huvide konfliktide vältimiseks kõrgeimaid eetikastandardeid, eelkõige delegatsioonide juhtide suhtes; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et liidu ja Euroopa välisteenistuse maineriski vähendamiseks tuleks delegatsioonides tehtava töö eripära arvesse võttes kohaldada võimalike huvide konfliktide vältimiseks kõrgeimaid eetikastandardeid, eelkõige delegatsioonide juhtide suhtes;

| 52. | märgib, et Euroopa välisteenistusel ei ole otsest rolli liidu õigusloomes ja seega ei korralda ta kohtumisi organisatsioonide ja füüsilisest isikust ettevõtjatega, kes kvalifitseeruvad Euroopa Liidu lepingu artikli 11 kohaselt lobistideks; ergutab Euroopa välisteenistust ühinema läbipaistvuse suurendamiseks teenustaseme kokkuleppe alusel ELi läbipaistvusregistriga, avalikustades kõik kohtumised kõigi lobiorganisatsioonidega, kes püüavad mõjutada liidu institutsioonide õigusloome- ja poliitika rakendamise protsesse; |
| --- | --- |

52.

märgib, et Euroopa välisteenistusel ei ole otsest rolli liidu õigusloomes ja seega ei korralda ta kohtumisi organisatsioonide ja füüsilisest isikust ettevõtjatega, kes kvalifitseeruvad Euroopa Liidu lepingu artikli 11 kohaselt lobistideks; ergutab Euroopa välisteenistust ühinema läbipaistvuse suurendamiseks teenustaseme kokkuleppe alusel ELi läbipaistvusregistriga, avalikustades kõik kohtumised kõigi lobiorganisatsioonidega, kes püüavad mõjutada liidu institutsioonide õigusloome- ja poliitika rakendamise protsesse;

| 53. | märgib, et Euroopa välisteenistus on saanud Euroopa Pettustevastaselt Ametilt 20 teabetaotlust seoses võimalike pettusjuhtumitega, mis hõlmavad liidu töötajaid või väliseid osalejaid, ning neist viie puhul otsustas Euroopa Pettustevastane Amet algatada uurimise; kutsub Euroopa välisteenistust üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni õigeaegselt nende uurimiste tulemustest; märgib, et ombudsman on käsitlenud 14 Euroopa välisteenistust puudutavat juhtumit ilma ühtegi soovitust andmata; tunneb heameelt, et Euroopa Pettustevastase Ameti nõuandel ja toetusel uuritakse Euroopa Prokuratuuriga tehtavat koostööd; väljendab heameelt Euroopa välisteenistuse valmisoleku üle teha selles küsimuses koostööd Euroopa Prokuratuuriga ja kontaktide üle komisjoni õigustalitusega ning kutsub Euroopa välisteenistust üles integreerima sellise koostöö oma üldise pettusevastase strateegia osaks; |
| --- | --- |

53.

märgib, et Euroopa välisteenistus on saanud Euroopa Pettustevastaselt Ametilt 20 teabetaotlust seoses võimalike pettusjuhtumitega, mis hõlmavad liidu töötajaid või väliseid osalejaid, ning neist viie puhul otsustas Euroopa Pettustevastane Amet algatada uurimise; kutsub Euroopa välisteenistust üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni õigeaegselt nende uurimiste tulemustest; märgib, et ombudsman on käsitlenud 14 Euroopa välisteenistust puudutavat juhtumit ilma ühtegi soovitust andmata; tunneb heameelt, et Euroopa Pettustevastase Ameti nõuandel ja toetusel uuritakse Euroopa Prokuratuuriga tehtavat koostööd; väljendab heameelt Euroopa välisteenistuse valmisoleku üle teha selles küsimuses koostööd Euroopa Prokuratuuriga ja kontaktide üle komisjoni õigustalitusega ning kutsub Euroopa välisteenistust üles integreerima sellise koostöö oma üldise pettusevastase strateegia osaks;

| 54. | rõhutab, et Euroopa välisteenistus peab jätkama rikkumisest teatamist käsitlevate komisjoni suuniste järgimist, eelkõige selleks, et kaitsta heas usus rikkumisest teatajaid igasuguse kahju eest; väljendab heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistus kohaldab komisjoni suuniseid rikkumisest teatamise kohta Euroopa välisteenistuse ja ELi delegatsioonidesse lähetatud komisjoni töötajate suhtes ning on teinud need kättesaadavaks Euroopa välisteenistuse intranetis; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et Euroopa välisteenistus peab jätkama rikkumisest teatamist käsitlevate komisjoni suuniste järgimist, eelkõige selleks, et kaitsta heas usus rikkumisest teatajaid igasuguse kahju eest; väljendab heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistus kohaldab komisjoni suuniseid rikkumisest teatamise kohta Euroopa välisteenistuse ja ELi delegatsioonidesse lähetatud komisjoni töötajate suhtes ning on teinud need kättesaadavaks Euroopa välisteenistuse intranetis;

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

Digitaliseerimine, küberturvalisus, andmekaitse

| 55. | palub Euroopa välisteenistusel anda eelarvepädevatele institutsioonidele aru haldustöötajate üldise nappuse kohta, eelkõige seoses IT-töötajate nappusega, mis on institutsioonide hulgas üks väiksemaid, ning selgitada välja nappuse võimalikud põhjused, nagu värbamisprobleemid või struktuurilised puudused administratsioonis; |
| --- | --- |

55.

palub Euroopa välisteenistusel anda eelarvepädevatele institutsioonidele aru haldustöötajate üldise nappuse kohta, eelkõige seoses IT-töötajate nappusega, mis on institutsioonide hulgas üks väiksemaid, ning selgitada välja nappuse võimalikud põhjused, nagu värbamisprobleemid või struktuurilised puudused administratsioonis;

| 56. | rõhutab, et võrreldes 2019. aastaga suurenesid investeeringud IT-projektidesse ja -seadmetesse peakorteris 38,14 % ja julgeoleku talituses 22,48 %; märgib, et 2020. aastal suurendati peakorteri IT eelarverida rohkem kui 8 miljoni euro võrra muudelt eelarveridadelt tehtud ümberpaigutuste arvelt, mis lisandus algselt sellel real olnud 16 000 000 eurole, kuna vajadus suurenes COVID-19 pandeemia tõttu märkimisväärselt; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et võrreldes 2019. aastaga suurenesid investeeringud IT-projektidesse ja -seadmetesse peakorteris 38,14 % ja julgeoleku talituses 22,48 %; märgib, et 2020. aastal suurendati peakorteri IT eelarverida rohkem kui 8 miljoni euro võrra muudelt eelarveridadelt tehtud ümberpaigutuste arvelt, mis lisandus algselt sellel real olnud 16 000 000 eurole, kuna vajadus suurenes COVID-19 pandeemia tõttu märkimisväärselt;

| 57. | tunnistab andmete kolmandatesse riikidesse edastamise tundlikkust; on teadlik, et andmekaitseametnik andis välja juhised selle kohta, kuidas tagada, et töövõtjad järgiksid andmekaitse-eeskirju, ning et andmete edastamine kolmandatesse riikidesse võib Euroopa Liidu Kohtu kohtuasja Schrems-II otsusest lähtudes olla seaduslik; märgib, et Euroopa välisteenistus vastas Euroopa Andmekaitseinspektori nõudele koostada andmed isikuandmete edastamise kohta kolmandate riikide äriettevõtetele, sealhulgas liidu jaoks teenuste pakkujatele; |
| --- | --- |

57.

tunnistab andmete kolmandatesse riikidesse edastamise tundlikkust; on teadlik, et andmekaitseametnik andis välja juhised selle kohta, kuidas tagada, et töövõtjad järgiksid andmekaitse-eeskirju, ning et andmete edastamine kolmandatesse riikidesse võib Euroopa Liidu Kohtu kohtuasja Schrems-II otsusest lähtudes olla seaduslik; märgib, et Euroopa välisteenistus vastas Euroopa Andmekaitseinspektori nõudele koostada andmed isikuandmete edastamise kohta kolmandate riikide äriettevõtetele, sealhulgas liidu jaoks teenuste pakkujatele;

| 58. | märgib rahuloluga, et Euroopa Andmekaitseinspektor tegi liidu institutsioonide andmetöötlusregistrite kaugauditi ja Euroopa välisteenistust peeti täielikult nõuetele vastavaks; tunneb heameelt COVID-19 isikuandmete kaitse eeskirja pideva ajakohastamise üle, mida Euroopa välisteenistuse vastutavad andmetöötlejad on tihedas koostöös andmekaitseametnikuga teinud eesmärgiga lahendada uued eraelu puutumatuse probleemid seoses kontoris viibimise ja kaugtöö kontrollimisega, et saavutada proportsionaalsus tervise säilitamise ja nakkuse riskide leevendamise vajaduse ning isikuandmete kaitse vahel; märgib, et Euroopa välisteenistuse andmetöötlejad viisid 2020. aastal lõpule kaks andmekaitsealast mõjuhinnangut, mis käsitlevad IT-turbe seiret ja KITRY kasutamist – KITRY on rakendus meditsiinitalituse töötervishoiu ja tööohutuse haldamiseks (valmib 2021. aastal); |
| --- | --- |

58.

märgib rahuloluga, et Euroopa Andmekaitseinspektor tegi liidu institutsioonide andmetöötlusregistrite kaugauditi ja Euroopa välisteenistust peeti täielikult nõuetele vastavaks; tunneb heameelt COVID-19 isikuandmete kaitse eeskirja pideva ajakohastamise üle, mida Euroopa välisteenistuse vastutavad andmetöötlejad on tihedas koostöös andmekaitseametnikuga teinud eesmärgiga lahendada uued eraelu puutumatuse probleemid seoses kontoris viibimise ja kaugtöö kontrollimisega, et saavutada proportsionaalsus tervise säilitamise ja nakkuse riskide leevendamise vajaduse ning isikuandmete kaitse vahel; märgib, et Euroopa välisteenistuse andmetöötlejad viisid 2020. aastal lõpule kaks andmekaitsealast mõjuhinnangut, mis käsitlevad IT-turbe seiret ja KITRY kasutamist – KITRY on rakendus meditsiinitalituse töötervishoiu ja tööohutuse haldamiseks (valmib 2021. aastal);

Hooned ja julgeolek

Hooned ja julgeolek

| 59. | tunnistab, et Euroopa välisteenistuse jaoks on keerukas ja probleemne hallata oma hooneid, mille hulka kuuluvad kontoriruumid, ametlikud residentsid ja töötajate majutusruumid Brüsselis ja delegatsioonides; märgib, et COVID-19 pandeemial on olnud suur mõju Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitikale ja see on kiirendanud üleminekut jagatud büroopindadele; märgib, et pandeemia kriisi tõttu viibisid mitmed ehitusprojektid 2020. aastal peamiselt tarneahela katkemise, ehitustööde piirangute ja reisipiirangute tõttu, seda eriti kolmandates riikides; |
| --- | --- |

59.

tunnistab, et Euroopa välisteenistuse jaoks on keerukas ja probleemne hallata oma hooneid, mille hulka kuuluvad kontoriruumid, ametlikud residentsid ja töötajate majutusruumid Brüsselis ja delegatsioonides; märgib, et COVID-19 pandeemial on olnud suur mõju Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitikale ja see on kiirendanud üleminekut jagatud büroopindadele; märgib, et pandeemia kriisi tõttu viibisid mitmed ehitusprojektid 2020. aastal peamiselt tarneahela katkemise, ehitustööde piirangute ja reisipiirangute tõttu, seda eriti kolmandates riikides;

| 60. | märgib, et kõik Euroopa välisteenistuse 2020. aastal läbiviidud bürooruumide sisustamise projektid töötati välja nii asjaomaste talituste ja delegatsioonide juhtkonna kui ka töötajatega konsulteerides ning koosnevad enamasti jagatud ruumidest, järgides COVID-19 pandeemia tulemusena kehtestatud sotsiaalse distantseerumise suuniseid; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistus ei ole kasutusele võtnud üldist töökohtade roteerumise poliitikat; |
| --- | --- |

60.

märgib, et kõik Euroopa välisteenistuse 2020. aastal läbiviidud bürooruumide sisustamise projektid töötati välja nii asjaomaste talituste ja delegatsioonide juhtkonna kui ka töötajatega konsulteerides ning koosnevad enamasti jagatud ruumidest, järgides COVID-19 pandeemia tulemusena kehtestatud sotsiaalse distantseerumise suuniseid; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistus ei ole kasutusele võtnud üldist töökohtade roteerumise poliitikat;

| 61. | märgib, et Euroopa välisteenistus haldab delegatsioonides 178 büroohoonet, mille kogupindala on 275 000 m2 (millest 80 % on renditud ja 20 % omandis); märgib, et delegatsioonidele renditud kinnisvara aastane maksumus on 61 800 000 eurot; märgib, et 2020. aasta lõpus haldas Euroopa välisteenistus 148 delegatsiooni juhtide residentsi ehitusaluse kogupinnaga 84 000 m2 (omandis on 21 %); tunneb heameelt 2020. aastal Euroopa välisteenistuse poolt delegatsioonide hoonetele tehtud kvalitatiivse hindamise üle, mis võimaldab määrata kindlaks keskpikad ja pikaajalised prioriteedid ning töötada 2021. aastal välja esimene mitmeaastane kava delegatsioonides asuvate välisteenistuse kinnisvaraprojektide jaoks; |
| --- | --- |

61.

märgib, et Euroopa välisteenistus haldab delegatsioonides 178 büroohoonet, mille kogupindala on 275 000 m2 (millest 80 % on renditud ja 20 % omandis); märgib, et delegatsioonidele renditud kinnisvara aastane maksumus on 61 800 000 eurot; märgib, et 2020. aasta lõpus haldas Euroopa välisteenistus 148 delegatsiooni juhtide residentsi ehitusaluse kogupinnaga 84 000 m2 (omandis on 21 %); tunneb heameelt 2020. aastal Euroopa välisteenistuse poolt delegatsioonide hoonetele tehtud kvalitatiivse hindamise üle, mis võimaldab määrata kindlaks keskpikad ja pikaajalised prioriteedid ning töötada 2021. aastal välja esimene mitmeaastane kava delegatsioonides asuvate välisteenistuse kinnisvaraprojektide jaoks;

2

| 62. | toetab Euroopa välisteenistust selle jõupingutustes suurendada oma delegatsioonides ühispaiknemise kasutamist, mis on viimase viie aasta jooksul enam kui neljakordistunud (2011. aastal 20 ja 2020. aastal 116) ning moodustab 7 % kogu büroopinnast; tunneb heameelt, et ühispaiknemise haldamine iga partneriga sõlmitud raamlepingu alusel on võimaldanud 2020. aastal katta kulusid 12 miljoni euro suuruses summas; |
| --- | --- |

62.

toetab Euroopa välisteenistust selle jõupingutustes suurendada oma delegatsioonides ühispaiknemise kasutamist, mis on viimase viie aasta jooksul enam kui neljakordistunud (2011. aastal 20 ja 2020. aastal 116) ning moodustab 7 % kogu büroopinnast; tunneb heameelt, et ühispaiknemise haldamine iga partneriga sõlmitud raamlepingu alusel on võimaldanud 2020. aastal katta kulusid 12 miljoni euro suuruses summas;

| 63. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia ajal täheldasid liidu institutsioonid küberrünnete arvu 600 % suurenemist; tunneb heameelt mitmete Euroopa välisteenistuse tehtud algatuste üle julgeolekualase teadlikkuse tõstmiseks ja julgeolekukultuuri edendamiseks kogu institutsioonis, sh nt julgeolekukampaaniad, töötajate koolitamine julgeolekuohtude avastamiseks ja juhiste andmine ohtude leevendamiseks või nende mõju vähendamiseks; toetab Euroopa välisteenistust selle turvameetmete tugevdamisel, et kaitsta nii töötajaid kui ka Euroopa välisteenistuse digitaristut väliste ohtude ja rünnakute eest; rõhutab, et Euroopa välisteenistus vajab nende julgeolekuriskide, eelkõige küberturvalisusega seotud riskide vähendamiseks piisavalt töötajaid, menetlusi, taristut ja vahendeid; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et COVID-19 pandeemia ajal täheldasid liidu institutsioonid küberrünnete arvu 600 % suurenemist; tunneb heameelt mitmete Euroopa välisteenistuse tehtud algatuste üle julgeolekualase teadlikkuse tõstmiseks ja julgeolekukultuuri edendamiseks kogu institutsioonis, sh nt julgeolekukampaaniad, töötajate koolitamine julgeolekuohtude avastamiseks ja juhiste andmine ohtude leevendamiseks või nende mõju vähendamiseks; toetab Euroopa välisteenistust selle turvameetmete tugevdamisel, et kaitsta nii töötajaid kui ka Euroopa välisteenistuse digitaristut väliste ohtude ja rünnakute eest; rõhutab, et Euroopa välisteenistus vajab nende julgeolekuriskide, eelkõige küberturvalisusega seotud riskide vähendamiseks piisavalt töötajaid, menetlusi, taristut ja vahendeid;

| 64. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa välisteenistus on hallanud 2020. aastal julgeolekuteenuste katteks 65 600 000 euro suurust eelarvet; märgib, et delegatsioonide julgeolekuseadmetele ja nende hooldusele kulutatud kogusumma oli 12 942 311 eurot; märgib, et kogu turvalise side eelarve oli 18 163 000 eurot; võtab teadmiseks eeldatavad probleemid ELi delegatsioonide kaitsmisel, mille Euroopa välisteenistus on kindlaks teinud, ning eelkõige autonoomsete meetmete puudumise kriiside ja evakueerimiste korral kaitsevõime mobiliseerimiseks; märgib, et Euroopa välisteenistus on jõudnud mõne liikmesriigiga kokkuleppele toetada mõnes riigis kodumaalt lähetatud töötajate ja ülalpeetavate evakueerimist, mis kahjuks piirab Euroopa välisteenistuse ja ELi delegatsioonide autonoomiat jääda kriisi ajal vastuvõtvatesse riikidesse; kordab oma nõudmist kasutada täielikult ära Lissaboni lepingu sätete potentsiaali, et töötada Euroopa kaitsekoostöö liidu nimel, ning oma toetust suuremale koostööle, suurematele investeeringutele ja ressursside ühendamisele, et luua koostoimet ELi tasandil, eesmärgiga eurooplasi paremini kaitsta; |
| --- | --- |

64.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa välisteenistus on hallanud 2020. aastal julgeolekuteenuste katteks 65 600 000 euro suurust eelarvet; märgib, et delegatsioonide julgeolekuseadmetele ja nende hooldusele kulutatud kogusumma oli 12 942 311 eurot; märgib, et kogu turvalise side eelarve oli 18 163 000 eurot; võtab teadmiseks eeldatavad probleemid ELi delegatsioonide kaitsmisel, mille Euroopa välisteenistus on kindlaks teinud, ning eelkõige autonoomsete meetmete puudumise kriiside ja evakueerimiste korral kaitsevõime mobiliseerimiseks; märgib, et Euroopa välisteenistus on jõudnud mõne liikmesriigiga kokkuleppele toetada mõnes riigis kodumaalt lähetatud töötajate ja ülalpeetavate evakueerimist, mis kahjuks piirab Euroopa välisteenistuse ja ELi delegatsioonide autonoomiat jääda kriisi ajal vastuvõtvatesse riikidesse; kordab oma nõudmist kasutada täielikult ära Lissaboni lepingu sätete potentsiaali, et töötada Euroopa kaitsekoostöö liidu nimel, ning oma toetust suuremale koostööle, suurematele investeeringutele ja ressursside ühendamisele, et luua koostoimet ELi tasandil, eesmärgiga eurooplasi paremini kaitsta;

| 65. | tunneb heameelt piirkondlike julgeolekuametnike võrgustiku tugevdamise üle 2020. aastal kümne uue ametikoha loomisega ja investeeringute üle, mis on tehtud ettevõtete salastatud süsteemi kasutuselevõtuks, mis toetab kõiki Euroopa välisteenistuse rolle; |
| --- | --- |

65.

tunneb heameelt piirkondlike julgeolekuametnike võrgustiku tugevdamise üle 2020. aastal kümne uue ametikoha loomisega ja investeeringute üle, mis on tehtud ettevõtete salastatud süsteemi kasutuselevõtuks, mis toetab kõiki Euroopa välisteenistuse rolle;

Keskkond ja kestlikkus

Keskkond ja kestlikkus

| 66. | toetab Euroopa välisteenistuse jõupingutusi liidu välistegevuse järjepidevuse tagamisel, sidudes muude poliitikavaldkondade hulgas rohelise kokkuleppe ja digipöörde sise- ja välisaspektid; kiidab heaks esimese Euroopa kliimapakti saadiku ametissenimetamise, kellele on usaldatud kõrgetasemeliste poliitiliste kontaktide loomine liikmesriikides ja kogu maailmas osana Euroopa välisteenistuse poliitikat, majandust ja kliimameetmeid ühendavast strateegilisest lähenemisviisist; |
| --- | --- |

66.

toetab Euroopa välisteenistuse jõupingutusi liidu välistegevuse järjepidevuse tagamisel, sidudes muude poliitikavaldkondade hulgas rohelise kokkuleppe ja digipöörde sise- ja välisaspektid; kiidab heaks esimese Euroopa kliimapakti saadiku ametissenimetamise, kellele on usaldatud kõrgetasemeliste poliitiliste kontaktide loomine liikmesriikides ja kogu maailmas osana Euroopa välisteenistuse poliitikat, majandust ja kliimameetmeid ühendavast strateegilisest lähenemisviisist;

| 67. | tunneb heameelt Euroopa välisteenistuse kavatsuse üle võtta oma peakorteris kasutusele liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) eesmärgiga töötada välja konkreetsetel keskkonnahoidlikel algatustel ja meetmetel põhinev programm, samuti asjaolu üle, et Euroopa välisteenistus järgib institutsioonidevahelist keskkonnahoidlike riigihangete kasutajatuge; kutsub Euroopa välisteenistust üles osalema selgesõnaliselt nn paberivabaduse kampaanias, et edendada selles küsimuses juba kasutusele võetud algatusi; |
| --- | --- |

67.

tunneb heameelt Euroopa välisteenistuse kavatsuse üle võtta oma peakorteris kasutusele liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) eesmärgiga töötada välja konkreetsetel keskkonnahoidlikel algatustel ja meetmetel põhinev programm, samuti asjaolu üle, et Euroopa välisteenistus järgib institutsioonidevahelist keskkonnahoidlike riigihangete kasutajatuge; kutsub Euroopa välisteenistust üles osalema selgesõnaliselt nn paberivabaduse kampaanias, et edendada selles küsimuses juba kasutusele võetud algatusi;

| 68. | märgib tunnustavalt kõikidele delegatsioonidele antud toetust nende CO2 jalajälje ja tarbimise vähendamiseks, eelkõige delegatsioonidelt energia- ja materjalitarbimise kohta teabe kogumisel; |
| --- | --- |

68.

märgib tunnustavalt kõikidele delegatsioonidele antud toetust nende CO2 jalajälje ja tarbimise vähendamiseks, eelkõige delegatsioonidelt energia- ja materjalitarbimise kohta teabe kogumisel;

2

| 69. | julgustab Euroopa välisteenistust võtma vastu struktureeritud lähenemisviisi töötajate kestlikule liikuvusele ja tõstma teadlikkust selles valdkonnas tehtud asjakohastest algatustest, nagu elektriautode ja -jalgrataste laadimispesade ning jalgrattahoidjate paigaldamine; |
| --- | --- |

69.

julgustab Euroopa välisteenistust võtma vastu struktureeritud lähenemisviisi töötajate kestlikule liikuvusele ja tõstma teadlikkust selles valdkonnas tehtud asjakohastest algatustest, nagu elektriautode ja -jalgrataste laadimispesade ning jalgrattahoidjate paigaldamine;

Teabevahetus ja mitmekeelsus

Teabevahetus ja mitmekeelsus

| 70. | rõhutab 2020. aastal Euroopa välisteenistuse teabevahetuse põhimõtete ja prioriteetide 2021–2021 väljatöötamist, tuues välja piirkondlikud teabevahetuse prioriteedid ja kolm kõikehõlmavat peamist strateegilist prioriteeti: roheline kokkulepe ja kliimamuutuste alane diplomaatia, mitmepoolsus ja partnerlused ning strateegiline autonoomia ja vastupanuvõime; |
| --- | --- |

70.

rõhutab 2020. aastal Euroopa välisteenistuse teabevahetuse põhimõtete ja prioriteetide 2021–2021 väljatöötamist, tuues välja piirkondlikud teabevahetuse prioriteedid ja kolm kõikehõlmavat peamist strateegilist prioriteeti: roheline kokkulepe ja kliimamuutuste alane diplomaatia, mitmepoolsus ja partnerlused ning strateegiline autonoomia ja vastupanuvõime;

| 71. | võtab teadmiseks paljude Euroopa välisteenistuse meediakampaaniate edu olulistel teemadel, nagu „We Take You Home“, mis käsitleb liidu kodanike repatrieerimist COVID-19 tõttu, „United in Distance“, et näidata kriisi ajal kogu maailmas solidaarsuse lugusid, „EU in Action“, et näidata liidu kohapealset tööd turvalisuse tagajana, ja „BeTheWave“ kliimaküsimuste teemal; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa välisteenistuse kanalid on aidanud suurendada ka Euroopa tiimi nähtavust kogu maailmas; rõhutab, et Euroopa välisteenistuse sotsiaalmeediakonto on üks maailma juhtivaid kontosid diplomaatiliste teenistuste seas, sellel on rohkem kui 700 000 jälgijat ja publiku suhtlemine on ilmselgelt kasvanud, kuivõrd 2020. aastal külastati Euroopa välisteenistuse veebisaiti 21 miljonil korral 13 miljoni unikaalse kasutaja poolt; |
| --- | --- |

71.

võtab teadmiseks paljude Euroopa välisteenistuse meediakampaaniate edu olulistel teemadel, nagu „We Take You Home“, mis käsitleb liidu kodanike repatrieerimist COVID-19 tõttu, „United in Distance“, et näidata kriisi ajal kogu maailmas solidaarsuse lugusid, „EU in Action“, et näidata liidu kohapealset tööd turvalisuse tagajana, ja „BeTheWave“ kliimaküsimuste teemal; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa välisteenistuse kanalid on aidanud suurendada ka Euroopa tiimi nähtavust kogu maailmas; rõhutab, et Euroopa välisteenistuse sotsiaalmeediakonto on üks maailma juhtivaid kontosid diplomaatiliste teenistuste seas, sellel on rohkem kui 700 000 jälgijat ja publiku suhtlemine on ilmselgelt kasvanud, kuivõrd 2020. aastal külastati Euroopa välisteenistuse veebisaiti 21 miljonil korral 13 miljoni unikaalse kasutaja poolt;

| 72. | kordab juba eelmise aasta resolutsioonis rõhutatud strateegilise suhtlemise tähtsust, et võidelda pahatahtliku sekkumise, sealhulgas välismaise propaganda ja desinformatsiooni vastu, mis COVID-19 pandeemia ajal süvenes; toetab Euroopa välisteenistuse tegevust välismaise desinformatsiooni avastamisel, analüüsimisel ja paljastamisel, pühendades oma kogemused ja võimalused meediaseire ning suurandmete analüüsi täiustamiseks; |
| --- | --- |

72.

kordab juba eelmise aasta resolutsioonis rõhutatud strateegilise suhtlemise tähtsust, et võidelda pahatahtliku sekkumise, sealhulgas välismaise propaganda ja desinformatsiooni vastu, mis COVID-19 pandeemia ajal süvenes; toetab Euroopa välisteenistuse tegevust välismaise desinformatsiooni avastamisel, analüüsimisel ja paljastamisel, pühendades oma kogemused ja võimalused meediaseire ning suurandmete analüüsi täiustamiseks;

| 73. | võtab teadmiseks, et Euroopa välisteenistus reageeris COVID-19 nn infodeemiale, jälgides ja analüüsides teabega manipuleerimise ja sekkumise juhtumeid ning olles selles valdkonnas liidu institutsioonide, liikmesriikide ja rahvusvaheliste partnerite vahelise tiheda koostöö eesliinil; märgib positiivset mõju, mida avaldas Euroopa välisteenistuse panus 2020. aasta aprillis vastu võetud ühisteatise „Teatis ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19ga“ rakendamisel; |
| --- | --- |

73.

võtab teadmiseks, et Euroopa välisteenistus reageeris COVID-19 nn infodeemiale, jälgides ja analüüsides teabega manipuleerimise ja sekkumise juhtumeid ning olles selles valdkonnas liidu institutsioonide, liikmesriikide ja rahvusvaheliste partnerite vahelise tiheda koostöö eesliinil; märgib positiivset mõju, mida avaldas Euroopa välisteenistuse panus 2020. aasta aprillis vastu võetud ühisteatise „Teatis ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19ga“ rakendamisel;

| 74. | väljendab muret Hiina tehtud katsete pärast mõjutada Euroopa välisteenistuse kriitilist aruannet, milles hinnatakse COVID-19 pandeemiaga seotud narratiive ja desinformatsiooni; võtab teadmiseks kõrge esindaja avaldused Euroopa Parlamendi väliskomisjonile, milles antakse teavet selle kohta, et Hiina ametnikud olid väljendanud muret dokumendi projekti lekkimise pärast ja eitanud Hiina mõju aruandele; rõhutab, et Euroopa välisteenistus on peamine liidu institutsioon, mis vastutab välissekkumise vastu võitlemise eest; palub Euroopa välisteenistusel võtta meetmeid, et kaitsta oma töötajaid välissekkumise eest, võidelda tulevaste välissekkumisega seotud katsete vastu ja hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis oma edasise reageerimisega; toetab Euroopa välisteenistust piisavate võimete, eksperditeadmiste ja keeleoskuse kasutamisel strateegiliselt olulistes piirkondades; |
| --- | --- |

74.

väljendab muret Hiina tehtud katsete pärast mõjutada Euroopa välisteenistuse kriitilist aruannet, milles hinnatakse COVID-19 pandeemiaga seotud narratiive ja desinformatsiooni; võtab teadmiseks kõrge esindaja avaldused Euroopa Parlamendi väliskomisjonile, milles antakse teavet selle kohta, et Hiina ametnikud olid väljendanud muret dokumendi projekti lekkimise pärast ja eitanud Hiina mõju aruandele; rõhutab, et Euroopa välisteenistus on peamine liidu institutsioon, mis vastutab välissekkumise vastu võitlemise eest; palub Euroopa välisteenistusel võtta meetmeid, et kaitsta oma töötajaid välissekkumise eest, võidelda tulevaste välissekkumisega seotud katsete vastu ja hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis oma edasise reageerimisega; toetab Euroopa välisteenistust piisavate võimete, eksperditeadmiste ja keeleoskuse kasutamisel strateegiliselt olulistes piirkondades;

| 75. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistus avaldas viis eriaruannet COVID-19 kohta levitatava desinformatsiooni kohta ja korraldas kampaaniaid, et suurendada teadlikkust püsivate osalejate, näiteks Venemaa tegevusest ja tuua esile uute osalejate esilekerkimine; märgib, et desinformatsiooni mõju leevendamiseks ja liidu maine kaitsmiseks viidi läbi mitu riigipõhist kampaaniat; rõhutab, et 2020. aastal oli portaalil EU vs Disinfo rohkem kui 1,25 miljoni külastaja (2019. aastaga võrreldes 200 % rohkem) ja lehekülge vaadati 2,4 miljonit korda; palub Euroopa välisteenistusel anda parlamendile rohkem teavet portaalis „EU vs Disinfo“ kasutatava metoodika kohta ning selle vastavuse kohta liidu õigusele ja rahvusvahelistele standarditele, eelkõige seoses õigusega olla õiguskaitsemenetluses ära kuulatud; nõuab East StratCom töörühma eelarve olulist täiendavat suurendamist, et edukalt võidelda desinformatsiooni levitamise kampaaniate vastu ja edendada liidu poliitikat idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

75.

väljendab heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistus avaldas viis eriaruannet COVID-19 kohta levitatava desinformatsiooni kohta ja korraldas kampaaniaid, et suurendada teadlikkust püsivate osalejate, näiteks Venemaa tegevusest ja tuua esile uute osalejate esilekerkimine; märgib, et desinformatsiooni mõju leevendamiseks ja liidu maine kaitsmiseks viidi läbi mitu riigipõhist kampaaniat; rõhutab, et 2020. aastal oli portaalil EU vs Disinfo rohkem kui 1,25 miljoni külastaja (2019. aastaga võrreldes 200 % rohkem) ja lehekülge vaadati 2,4 miljonit korda; palub Euroopa välisteenistusel anda parlamendile rohkem teavet portaalis „EU vs Disinfo“ kasutatava metoodika kohta ning selle vastavuse kohta liidu õigusele ja rahvusvahelistele standarditele, eelkõige seoses õigusega olla õiguskaitsemenetluses ära kuulatud; nõuab East StratCom töörühma eelarve olulist täiendavat suurendamist, et edukalt võidelda desinformatsiooni levitamise kampaaniate vastu ja edendada liidu poliitikat idapartnerluse riikides;

| 76. | tuletab meelde kolmandates riikides asuvate ELi delegatsioonide juhtivat rolli liidu välispoliitika eesmärkide täitmisel; kutsub Euroopa välisteenistust üles ELi delegatsioonide rolli kolmandates riikides tugevdama, et suurendada nende võimet lükata ümber demokraatlikke väärtusi ohustavaid desinformatsioonikampaaniaid, mida korraldavad välisriikide osalejad; kutsub lisaks Euroopa välisteenistust üles tugevdama ELi delegatsioonide tegevust liidu naabruses ja Lääne-Balkani riikides, et toetada Euroopa perspektiivi käsitlevat aktiivsemat ja tõhusamat kommunikatsioonipoliitikat ning pakkuda demokraatiat toetavates ja Euroopa-meelsetes reformides osalevatele riikidele parimat võimalikku abi; kutsub ELi delegatsioone üles jätkama kooskõlastatud pingutusi, et suurendada ELi rahastatavate projektide nähtavust; |
| --- | --- |

76.

tuletab meelde kolmandates riikides asuvate ELi delegatsioonide juhtivat rolli liidu välispoliitika eesmärkide täitmisel; kutsub Euroopa välisteenistust üles ELi delegatsioonide rolli kolmandates riikides tugevdama, et suurendada nende võimet lükata ümber demokraatlikke väärtusi ohustavaid desinformatsioonikampaaniaid, mida korraldavad välisriikide osalejad; kutsub lisaks Euroopa välisteenistust üles tugevdama ELi delegatsioonide tegevust liidu naabruses ja Lääne-Balkani riikides, et toetada Euroopa perspektiivi käsitlevat aktiivsemat ja tõhusamat kommunikatsioonipoliitikat ning pakkuda demokraatiat toetavates ja Euroopa-meelsetes reformides osalevatele riikidele parimat võimalikku abi; kutsub ELi delegatsioone üles jätkama kooskõlastatud pingutusi, et suurendada ELi rahastatavate projektide nähtavust;

| 77. | rõhutab, et üha rohkem on vaja sidusat ja ajakohastatud ELi Arktika-poliitikat; märgib, et uus naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend avab võimalusi Arktika piirkonna rahastamiseks. |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et üha rohkem on vaja sidusat ja ajakohastatud ELi Arktika-poliitikat; märgib, et uus naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend avab võimalusi Arktika piirkonna rahastamiseks.

Institutsioonidevaheline koostöö

Institutsioonidevaheline koostöö

| 78. | rõhutab pidevat kooskõlastamist Euroopa välisteenistuse peakorteri talituste ja komisjoni eelarve peadirektoraadi vahel, et kehtestada finantskorraldus, mille eesmärk on tagada selles konkreetses etapis peakorteri ja delegatsioonide tegevuse järjepidevus ja usaldusväärne finantsjuhtimine; juhib tähelepanu tõhusale sidemele Euroopa välisteenistuse ning komisjoni Brüsselis asuva infrastruktuuri- ja logistikaameti vahel, et tagada asjakohaste meetmete võtmine füüsiliselt kohalviibivate töötajate jaoks, et täita tegevuse järjepidevuse tagamiseks olulisi ülesandeid; |
| --- | --- |

78.

rõhutab pidevat kooskõlastamist Euroopa välisteenistuse peakorteri talituste ja komisjoni eelarve peadirektoraadi vahel, et kehtestada finantskorraldus, mille eesmärk on tagada selles konkreetses etapis peakorteri ja delegatsioonide tegevuse järjepidevus ja usaldusväärne finantsjuhtimine; juhib tähelepanu tõhusale sidemele Euroopa välisteenistuse ning komisjoni Brüsselis asuva infrastruktuuri- ja logistikaameti vahel, et tagada asjakohaste meetmete võtmine füüsiliselt kohalviibivate töötajate jaoks, et täita tegevuse järjepidevuse tagamiseks olulisi ülesandeid;

| 79. | märgib tunnustavalt, et Euroopa välisteenistus kooskõlastab oma jõupingutused pettuste ennetamise ja nende vastu võitlemise valdkonnas kõigi välissuhete peadirektoraatidega ja spetsiaalse vormi kaudu, mis on toodud komisjoni pettusevastases strateegias, Euroopa Pettustevastase Ameti juhtimise all; mõistab, et Euroopa välisteenistuse pettustevastane strateegia oli 2020. aastal veel koostamisel; |
| --- | --- |

79.

märgib tunnustavalt, et Euroopa välisteenistus kooskõlastab oma jõupingutused pettuste ennetamise ja nende vastu võitlemise valdkonnas kõigi välissuhete peadirektoraatidega ja spetsiaalse vormi kaudu, mis on toodud komisjoni pettusevastases strateegias, Euroopa Pettustevastase Ameti juhtimise all; mõistab, et Euroopa välisteenistuse pettustevastane strateegia oli 2020. aastal veel koostamisel;

| 80. | väljendab heameelt selle üle, et pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist 31. jaanuaril 2020 asutas Euroopa välisteenistus lõpuks Londonis ELi delegatsiooni ja peakorteri struktuuris Ühendkuningriigi talituse; peab siiski kahetsusväärseks viivitust diplomaatilise staatuse andmisel Londonis asuvas büroos töötavatele Euroopa Parlamendi töötajatele ning Euroopa välisteenistuse esialgset keeldumist leida selles küsimuses rahuldav lahendus; mõistab, et asutamisleping asendab kõiki ajutisi sätteid ja tagab, et Londoni delegatsioonil, selle töötajatel ja varal on samaväärsed privileegid ja immuniteedid Viini konventsioonis osutatutega sarnaselt ülejäänud 144 delegatsiooni ja bürooga; peab kahetsusväärseks, et Euroopa välisteenistus pidas Ühendkuningriigi ametivõimudega läbirääkimisi asutamislepingu projekti üle ilma Euroopa Parlamendiga konsulteerimata; rõhutab, et regulaarse teabe saatmine Euroopa Parlamendile, selle asemel et parlamendiga nõuetekohaselt konsulteerida, ei vasta Euroopa välisteenistuse asutamist käsitleva otsuse artikli 3 lõikes 4 sätestatud Euroopa välisteenistuse asjakohase toe ja koostööga seotud kohustustele; märgib, et 2020. aasta lõpuks oli 43 vabast ametikohast täidetud peaaegu 40 ametikohta (sealhulgas välisriigis töötavad ja kohalikud töötajad); on teadlik, et delegatsioon asub hoones, mis on liidu omand ning mida varem kasutasid komisjoni esindus ja Euroopa Parlamendi Büroo; |
| --- | --- |

80.

väljendab heameelt selle üle, et pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist 31. jaanuaril 2020 asutas Euroopa välisteenistus lõpuks Londonis ELi delegatsiooni ja peakorteri struktuuris Ühendkuningriigi talituse; peab siiski kahetsusväärseks viivitust diplomaatilise staatuse andmisel Londonis asuvas büroos töötavatele Euroopa Parlamendi töötajatele ning Euroopa välisteenistuse esialgset keeldumist leida selles küsimuses rahuldav lahendus; mõistab, et asutamisleping asendab kõiki ajutisi sätteid ja tagab, et Londoni delegatsioonil, selle töötajatel ja varal on samaväärsed privileegid ja immuniteedid Viini konventsioonis osutatutega sarnaselt ülejäänud 144 delegatsiooni ja bürooga; peab kahetsusväärseks, et Euroopa välisteenistus pidas Ühendkuningriigi ametivõimudega läbirääkimisi asutamislepingu projekti üle ilma Euroopa Parlamendiga konsulteerimata; rõhutab, et regulaarse teabe saatmine Euroopa Parlamendile, selle asemel et parlamendiga nõuetekohaselt konsulteerida, ei vasta Euroopa välisteenistuse asutamist käsitleva otsuse artikli 3 lõikes 4 sätestatud Euroopa välisteenistuse asjakohase toe ja koostööga seotud kohustustele; märgib, et 2020. aasta lõpuks oli 43 vabast ametikohast täidetud peaaegu 40 ametikohta (sealhulgas välisriigis töötavad ja kohalikud töötajad); on teadlik, et delegatsioon asub hoones, mis on liidu omand ning mida varem kasutasid komisjoni esindus ja Euroopa Parlamendi Büroo;

| 81. | tunneb heameelt 2020. aasta koostöö üle Euroopa välisteenistuse ja parlamendi vahel, mille eesmärk oli edukalt ajakohastada 2015. aasta praktilist korda ELi delegatsioonide konkreetsete poliitiliste aruannete jagamiseks määratud Euroopa Parlamendi liikmetega, mis võimaldab dokumente elektrooniliselt edastada; |
| --- | --- |

81.

tunneb heameelt 2020. aasta koostöö üle Euroopa välisteenistuse ja parlamendi vahel, mille eesmärk oli edukalt ajakohastada 2015. aasta praktilist korda ELi delegatsioonide konkreetsete poliitiliste aruannete jagamiseks määratud Euroopa Parlamendi liikmetega, mis võimaldab dokumente elektrooniliselt edastada;

| 82. | peab kahetsusväärseks varasemaid olukordi, kus valimiste vaatlusmissioonide konfidentsiaalseid aruandeid lekitati ajakirjanduses, ning väljendab heameelt parlamendi ja Euroopa välisteenistuse vahel toimikute edastamise osas leitud lahenduste üle; väljendab veendumust, et Euroopa välisteenistus hõlbustab jätkuvalt korrapärast arvamuste vahetust peavaatlejate ja peavaatlejate asetäitjate ning Euroopa Parlamendi liikmete vahel enne valimisvaatlusmissiooni, selle ajal ja pärast seda; |
| --- | --- |

82.

peab kahetsusväärseks varasemaid olukordi, kus valimiste vaatlusmissioonide konfidentsiaalseid aruandeid lekitati ajakirjanduses, ning väljendab heameelt parlamendi ja Euroopa välisteenistuse vahel toimikute edastamise osas leitud lahenduste üle; väljendab veendumust, et Euroopa välisteenistus hõlbustab jätkuvalt korrapärast arvamuste vahetust peavaatlejate ja peavaatlejate asetäitjate ning Euroopa Parlamendi liikmete vahel enne valimisvaatlusmissiooni, selle ajal ja pärast seda;

| 83. | tunneb heameelt selle üle, et 2020. aastal sõlmis Euroopa välisteenistus Euroopa Investeerimispangaga teenustaseme kokkuleppe oma töötajate ühiseks paigutamiseks delegatsioonide ruumidesse kogu maailmas; on teadlik, et 2020. aastal peeti nii Euroopa Keskpanga kui ka Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga (Frontex) läbirääkimisi täiendavate teenustaseme kokkulepete üle, et jagada kontoripinda ja seonduvaid teenuseid; |
| --- | --- |

83.

tunneb heameelt selle üle, et 2020. aastal sõlmis Euroopa välisteenistus Euroopa Investeerimispangaga teenustaseme kokkuleppe oma töötajate ühiseks paigutamiseks delegatsioonide ruumidesse kogu maailmas; on teadlik, et 2020. aastal peeti nii Euroopa Keskpanga kui ka Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga (Frontex) läbirääkimisi täiendavate teenustaseme kokkulepete üle, et jagada kontoripinda ja seonduvaid teenuseid;

| 84. | kiidab kogu COVID-19 pandeemia ajal toimunud intensiivset kooskõlastamist ja teabevahetust liikmesriikide välisministeeriumide ja ÜRO personaliosakondadega, et jagada seisukohti ja parimaid tavasid erilise töökorralduse kohta, ning kiidab ka Euroopa välisteenistuse osalemist iganädalastel institutsioonidevahelistel koosolekutel, kus kõik liidu institutsioonid ja asutused ajakohastasid korrapäraselt oma meetmeid ja jagasid COVID-19 pandeemia tõttu rakendatud tavasid; |
| --- | --- |

84.

kiidab kogu COVID-19 pandeemia ajal toimunud intensiivset kooskõlastamist ja teabevahetust liikmesriikide välisministeeriumide ja ÜRO personaliosakondadega, et jagada seisukohti ja parimaid tavasid erilise töökorralduse kohta, ning kiidab ka Euroopa välisteenistuse osalemist iganädalastel institutsioonidevahelistel koosolekutel, kus kõik liidu institutsioonid ja asutused ajakohastasid korrapäraselt oma meetmeid ja jagasid COVID-19 pandeemia tõttu rakendatud tavasid;

COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| 85. | mõistab, et COVID-19 pandeemia põhjustas eriolukorra kogu Euroopa välisteenistuse jaoks ning mõjutas tugevalt selle peakorteri ja delegatsioonide tegevust; rõhutab, et Euroopa välisteenistus suutis tagada oma tegevuse järjepidevuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise, ilma et sel perioodil oleks olnud olulisi probleeme; tunneb heameelt selle üle, et 2020. aasta märtsi alguses asutas Euroopa välisteenistus kriisiga tegeleva tuumikrühma, mis vastutab viimaste arengute hindamise, teabevahetuse ja meetmete koordineerimise ning delegatsioonide toetamise eest; rõhutab, et kriisirühm oli kriisi tõhusaks ohjamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

85.

mõistab, et COVID-19 pandeemia põhjustas eriolukorra kogu Euroopa välisteenistuse jaoks ning mõjutas tugevalt selle peakorteri ja delegatsioonide tegevust; rõhutab, et Euroopa välisteenistus suutis tagada oma tegevuse järjepidevuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise, ilma et sel perioodil oleks olnud olulisi probleeme; tunneb heameelt selle üle, et 2020. aasta märtsi alguses asutas Euroopa välisteenistus kriisiga tegeleva tuumikrühma, mis vastutab viimaste arengute hindamise, teabevahetuse ja meetmete koordineerimise ning delegatsioonide toetamise eest; rõhutab, et kriisirühm oli kriisi tõhusaks ohjamiseks hädavajalik;

| 86. | märgib, et oma peakorteris COVID-19 meetmete vastuvõtmisel järgis Euroopa välisteenistus peamiselt Belgia ametlikke juhiseid, samal ajal kui delegatsioonidel tehti ülesandeks järgida asukohariikide kehtivaid eeskirju, samuti järgiti peakorteri tava teha töökohal üldist kaugtööd koos vähendatud füüsilise kohalolekuga ruumides; |
| --- | --- |

86.

märgib, et oma peakorteris COVID-19 meetmete vastuvõtmisel järgis Euroopa välisteenistus peamiselt Belgia ametlikke juhiseid, samal ajal kui delegatsioonidel tehti ülesandeks järgida asukohariikide kehtivaid eeskirju, samuti järgiti peakorteri tava teha töökohal üldist kaugtööd koos vähendatud füüsilise kohalolekuga ruumides;

| 87. | kiidab heaks selle, et mitmes riigis võeti lisameetmeid töötajate terviseriskide vähendamiseks, kuna tervishoiusüsteeme peeti nõrgaks; rõhutab, et Euroopa välisteenistus tarnis vaktsiine toetust palunud 72 delegatsioonile ja vaktsiine pakuti ligikaudu 4 000 inimesele, sealhulgas delegatsioonide lähetatud töötajatele, nende pereliikmetele ja kohalikele töötajatele; juhib tähelepanu sellele, et kõigile peakorteri töötajatele anti tööandja poolt sülearvuti ja et vaatamata keerulisele kohaletoimetamisele karantiini või liikumispiirangu meetmetega riikides, saadeti delegatsioonidesse rohkem kui 5 000 sülearvutit koos isikukaitsevahendite ja meditsiinivarustusega neile, kes olid kõige enam ohus; tunnustab, et IT-taristut arendati kiiresti, et see vastaks täiemahulise kaugtöö nõuetele, sealhulgas suurendati interneti ja videokonverentside pidamise võimsust; |
| --- | --- |

87.

kiidab heaks selle, et mitmes riigis võeti lisameetmeid töötajate terviseriskide vähendamiseks, kuna tervishoiusüsteeme peeti nõrgaks; rõhutab, et Euroopa välisteenistus tarnis vaktsiine toetust palunud 72 delegatsioonile ja vaktsiine pakuti ligikaudu 4 000 inimesele, sealhulgas delegatsioonide lähetatud töötajatele, nende pereliikmetele ja kohalikele töötajatele; juhib tähelepanu sellele, et kõigile peakorteri töötajatele anti tööandja poolt sülearvuti ja et vaatamata keerulisele kohaletoimetamisele karantiini või liikumispiirangu meetmetega riikides, saadeti delegatsioonidesse rohkem kui 5 000 sülearvutit koos isikukaitsevahendite ja meditsiinivarustusega neile, kes olid kõige enam ohus; tunnustab, et IT-taristut arendati kiiresti, et see vastaks täiemahulise kaugtöö nõuetele, sealhulgas suurendati interneti ja videokonverentside pidamise võimsust;

| 88. | märgib, et COVID-19 pandeemia puhang paljastas ka liidu strateegilisi ja süsteemseid haavatavusi, nt ravimite tarneahelad, ning juhtis tähelepanu sellele, et liit peab tugevdama oma vastupanuvõimet ja autonoomiat ning samal ajal püüdlema enesekindlamalt rahvusvaheliste partnerlussuhete sõlmimise poole; tunnistab, et pandeemia on andnud täiendavat hoogu ka käimasolevatele protsessidele, mitte ainult digi- ja rohepöördele, vaid ka ülemaailmsel tasandil, näiteks ELi ja Aafrika partnerluse viimine järgmisele tasandile, Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide suhete taaselustamine, Ladina-Ameerikale täiendava tähelepanu pööramine ja Hiinat puudutava strateegilise visiooni elluviimine; |
| --- | --- |

88.

märgib, et COVID-19 pandeemia puhang paljastas ka liidu strateegilisi ja süsteemseid haavatavusi, nt ravimite tarneahelad, ning juhtis tähelepanu sellele, et liit peab tugevdama oma vastupanuvõimet ja autonoomiat ning samal ajal püüdlema enesekindlamalt rahvusvaheliste partnerlussuhete sõlmimise poole; tunnistab, et pandeemia on andnud täiendavat hoogu ka käimasolevatele protsessidele, mitte ainult digi- ja rohepöördele, vaid ka ülemaailmsel tasandil, näiteks ELi ja Aafrika partnerluse viimine järgmisele tasandile, Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide suhete taaselustamine, Ladina-Ameerikale täiendava tähelepanu pööramine ja Hiinat puudutava strateegilise visiooni elluviimine;

| 89. | õnnitleb Euroopa välisteenistust selle otsustava rolli puhul ulatuslikus erakorralises tegevuses, mille eesmärk oli kodumaale tagasi toimetada enam kui 600 000 üle maailma asuvat liidu kodanikku ning aidates samal ajal luua ulatuslikku humanitaar- ja abioperatsiooni „Euroopa tiim“, et aidata üle kogu maailma partnereid, kes võitlesid pandeemia vastu palju vähemate ressurssidega kui liit; tunneb heameelt selle üle, et algatus „Euroopa tiim“ on mobiliseerinud partnerriikide toetuseks rohkem kui 38 miljardit eurot, kusjuures 2020. aastal maksti välja rohkem kui 50 % vahenditest, kasutades selleks kõiki olemasolevaid koostööprogramme ja suunates olemasolevaid rahalisi vahendeid ümber; rõhutab, et see on aidanud lahendada kriisist tulenevaid pakilisi vajadusi hädaolukorras humanitaarabi andmise kaudu, toetades tervishoiusüsteemide ja teadussuutlikkuse tugevdamist ning tegeledes COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgedega; |
| --- | --- |

89.

õnnitleb Euroopa välisteenistust selle otsustava rolli puhul ulatuslikus erakorralises tegevuses, mille eesmärk oli kodumaale tagasi toimetada enam kui 600 000 üle maailma asuvat liidu kodanikku ning aidates samal ajal luua ulatuslikku humanitaar- ja abioperatsiooni „Euroopa tiim“, et aidata üle kogu maailma partnereid, kes võitlesid pandeemia vastu palju vähemate ressurssidega kui liit; tunneb heameelt selle üle, et algatus „Euroopa tiim“ on mobiliseerinud partnerriikide toetuseks rohkem kui 38 miljardit eurot, kusjuures 2020. aastal maksti välja rohkem kui 50 % vahenditest, kasutades selleks kõiki olemasolevaid koostööprogramme ja suunates olemasolevaid rahalisi vahendeid ümber; rõhutab, et see on aidanud lahendada kriisist tulenevaid pakilisi vajadusi hädaolukorras humanitaarabi andmise kaudu, toetades tervishoiusüsteemide ja teadussuutlikkuse tugevdamist ning tegeledes COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgedega;

| 90. | kiidab heaks, et algatus „Euroopa tiim“ panustas COVID-19 vaktsiini üleilmse kättesaadavuse tagamise mehhanismi COVAX 850 000 000 euroga; rõhutab, et liit kasutas oma kokkuliitvat jõudu, et kindlustada kogu maailmas rahastamine ja kohustus tagada üldine juurdepääs COVID-19 ennetamisele, diagnoosimisele ja ravile, sealhulgas koroonaviirusele ülemaailmse reageerimise rahvusvahelise rahastamiskonverentsi kaudu, ning võttis kohustuse eraldada COVID-19 vastaste meetmete samba jaoks 1,4 miljardit eurot toetuste ja tagatiste kujul; |
| --- | --- |

90.

kiidab heaks, et algatus „Euroopa tiim“ panustas COVID-19 vaktsiini üleilmse kättesaadavuse tagamise mehhanismi COVAX 850 000 000 euroga; rõhutab, et liit kasutas oma kokkuliitvat jõudu, et kindlustada kogu maailmas rahastamine ja kohustus tagada üldine juurdepääs COVID-19 ennetamisele, diagnoosimisele ja ravile, sealhulgas koroonaviirusele ülemaailmse reageerimise rahvusvahelise rahastamiskonverentsi kaudu, ning võttis kohustuse eraldada COVID-19 vastaste meetmete samba jaoks 1,4 miljardit eurot toetuste ja tagatiste kujul;

| 91. | toetab Euroopa välisteenistuse lähenemisviisi, mis nõuab kindlat ja kõikehõlmavat reageerimist kui peamist vahendit, mis aitab toibuda sügavast geopoliitilisest kriisist ning taastada paremal kujul nii kodumaa kui ka kogu muu maailm; ergutab Euroopa välisteenistust integreerima täielikult oma sisemisesse juhtimisstrateegiasse pandeemiapuhangust saadud õppetunnid, mis on seotud talitluspidevuse ja kriisiohjamise lähenemisviisidega, IT reageerimisvõime, organisatsiooni vastupanuvõime, oma töötajate eest hoolitsemise kohustuse ning sisemise teabevahetuse tõhususega ja tööprotsesside paindlikkusega. |
| --- | --- |

91.

toetab Euroopa välisteenistuse lähenemisviisi, mis nõuab kindlat ja kõikehõlmavat reageerimist kui peamist vahendit, mis aitab toibuda sügavast geopoliitilisest kriisist ning taastada paremal kujul nii kodumaa kui ka kogu muu maailm; ergutab Euroopa välisteenistust integreerima täielikult oma sisemisesse juhtimisstrateegiasse pandeemiapuhangust saadud õppetunnid, mis on seotud talitluspidevuse ja kriisiohjamise lähenemisviisidega, IT reageerimisvõime, organisatsiooni vastupanuvõime, oma töötajate eest hoolitsemise kohustuse ning sisemise teabevahetuse tõhususega ja tööprotsesside paindlikkusega.

---

(1)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

1

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/164 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/164

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1713,

4. mai 2022,

8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta bilanssi ning tulude ja kulude aruandeid (COM(2021) 379 – C9-0310/2021)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta bilanssi ning tulude ja kulude aruandeid (COM(2021) 379 – C9-0310/2021)),

| — | võttes arvesse finantsteavet Euroopa Arengufondide kohta (COM(2021) 379), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse finantsteavet Euroopa Arengufondide kohta (COM(2021) 379),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist eelarveaastal 2020 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist eelarveaastal 2020 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. oktoobri 2021. aasta soovitusi komisjoni tegevusele heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondide meetmete rakendamisega 2020. eelarveaastal (00553/2022 – C9-0114/2022, 00554/2022 – C9-0115/2022, 00555/2022 – C9-0116/2022, 00556/2022 – C9-0117/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. oktoobri 2021. aasta soovitusi komisjoni tegevusele heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondide meetmete rakendamisega 2020. eelarveaastal (00553/2022 – C9-0114/2022, 00554/2022 – C9-0115/2022, 00555/2022 – C9-0116/2022, 00556/2022 – C9-0117/2022),

| — | võttes arvesse komisjoni aruandeid 2019. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning neile lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruandeid 2019. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning neile lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132),

| — | võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous (Benin) (3) ja mida on muudetud 22. juunil 2010 Ouagadougous (Burkina Faso) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous (Benin) (3) ja mida on muudetud 22. juunil 2010 Ouagadougous (Burkina Faso) (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsust 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta („ÜMTde assotsieerimise otsus“) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsust 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta („ÜMTde assotsieerimise otsus“) (5),

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 1995. aasta sisekokkuleppe (neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi finantseerimise ja haldamise kohta) artiklit 33 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 1995. aasta sisekokkuleppe (neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi finantseerimise ja haldamise kohta) artiklit 33 (6),

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa) artiklit 32 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa) artiklit 32 (7),

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate 24. ja 26. juuni 2013. aasta sisekokkuleppe (Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa) artiklit 11 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate 24. ja 26. juuni 2013. aasta sisekokkuleppe (Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa) artiklit 11 (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmääruse (mida kohaldatakse arengu rahastamisel tehtava koostöö suhtes neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel) artiklit 74 (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmääruse (mida kohaldatakse arengu rahastamisel tehtava koostöö suhtes neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel) artiklit 74 (9),

| — | võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse (mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes) artiklit 119 (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse (mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes) artiklit 119 (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artiklit 50 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artiklit 50 (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määruse (EL) 2015/323 (mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artiklit 48 (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määruse (EL) 2015/323 (mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artiklit 48 (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99, artikli 100 kolmandat taanet ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99, artikli 100 kolmandat taanet ja V lisa,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0124/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0124/2022),

| 1. | annab komisjonile heakskiidu 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab komisjonile heakskiidu 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

1

(2)  
  ELT C 438, 28.10.2021, lk 137.

2

(3)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

3

(4)  
  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

4

(5)  
  ELT L 344, 19.12.2013, lk 1.

5

(6)  
  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.

6

(7)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

7

(8)  
  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

8

(9)  
  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.

9

(10)  
  ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.

10

(11)  
  ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.

11

(12)  
  ELT L 58, 3.3.2015, lk 17.

12

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/166 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/166

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1714,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni vastuseid volinik Jutta URPILAINENILE esitatud kirjalikult vastatavatele küsimustele kuulamiseks eelarvekontrollikomisjonis 30. novembril 2021, ning pärast kuulamist saadetud täiendavaid küsimusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni vastuseid volinik Jutta URPILAINENILE esitatud kirjalikult vastatavatele küsimustele kuulamiseks eelarvekontrollikomisjonis 30. novembril 2021, ning pärast kuulamist saadetud täiendavaid küsimusi,

| — | võttes arvesse komisjoni aruandeid 2019. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruandeid 2019. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99, artikli 100 kolmandat taanet ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99, artikli 100 kolmandat taanet ja V lisa,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0124/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0124/2022),

| A. | arvestades, et komisjon toetab täielikult Euroopa Arengufondide (EAFid) haldamist, mis hõlmab nii lõplikku vastutust Euroopa Arengufondi toimingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest kui ka EAFide finantsaruandluse eest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon toetab täielikult Euroopa Arengufondide (EAFid) haldamist, mis hõlmab nii lõplikku vastutust Euroopa Arengufondi toimingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest kui ka EAFide finantsaruandluse eest;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament saab oma rolli eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsioonina nõuetekohaselt täita ainult siis, kui komisjon teavitab teda korrapäraselt, õigeaegselt ja põhjalikult, lisades üksikasjaliku teabe EAFidest rahastatavate projektide ja nende vahendite saajate kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament saab oma rolli eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsioonina nõuetekohaselt täita ainult siis, kui komisjon teavitab teda korrapäraselt, õigeaegselt ja põhjalikult, lisades üksikasjaliku teabe EAFidest rahastatavate projektide ja nende vahendite saajate kohta;

| C. | arvestades, et erinevalt teistest arengu rahastamisvahenditest, ei osale Euroopa Parlament EAFide vahendite kindlaksmääramisel ja jaotamisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et erinevalt teistest arengu rahastamisvahenditest, ei osale Euroopa Parlament EAFide vahendite kindlaksmääramisel ja jaotamisel;

| D. | arvestades, et EAFide tõhusa ja usaldusväärse finantsjuhtimise tagamisel on tähtsal kohal tõhusad eeltingimused ja korrapärane kontroll; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EAFide tõhusa ja usaldusväärse finantsjuhtimise tagamisel on tähtsal kohal tõhusad eeltingimused ja korrapärane kontroll;

| E. | arvestades, et muutuva ülemaailmse keskkonna kontekstis on äärmiselt oluline tagada strateegiline tasakaal sotsiaalsete, majanduslike, demograafiliste, rände- ja keskkonnaprobleemide lahendamise vahel, säilitades samal ajal liidu abi peamise eesmärgina vaesuse vähendamise, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208, võttes nõuetekohaselt arvesse abi ja arengu tõhususe põhimõtteid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et muutuva ülemaailmse keskkonna kontekstis on äärmiselt oluline tagada strateegiline tasakaal sotsiaalsete, majanduslike, demograafiliste, rände- ja keskkonnaprobleemide lahendamise vahel, säilitades samal ajal liidu abi peamise eesmärgina vaesuse vähendamise, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208, võttes nõuetekohaselt arvesse abi ja arengu tõhususe põhimõtteid;

| F. | arvestades, et Euroopa arenguabi ja avaliku sektori investeeringud peaksid edendama ühiseid prioriteete ja poliitikaeesmärke, nagu on sätestatud ÜRO kestliku arengu 17 eesmärgis, sealhulgas vaesuse kaotamine, kliima- ja keskkonnameetmed ning majandus- ja kaubanduspoliitika, ning need peaksid olema täielikult kooskõlas põhiliste inimõiguste, demokraatia ja hea valitsemistava põhimõtetega; arvestades, et kaasava avaliku poliitika eesmärgi osas saavutatud tulemused peavad edendama ühist majanduskasvu ning aitama vähendada sotsiaalseid ja geograafilisi erinevusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa arenguabi ja avaliku sektori investeeringud peaksid edendama ühiseid prioriteete ja poliitikaeesmärke, nagu on sätestatud ÜRO kestliku arengu 17 eesmärgis, sealhulgas vaesuse kaotamine, kliima- ja keskkonnameetmed ning majandus- ja kaubanduspoliitika, ning need peaksid olema täielikult kooskõlas põhiliste inimõiguste, demokraatia ja hea valitsemistava põhimõtetega; arvestades, et kaasava avaliku poliitika eesmärgi osas saavutatud tulemused peavad edendama ühist majanduskasvu ning aitama vähendada sotsiaalseid ja geograafilisi erinevusi;

| G. | arvestades, et kestliku arengu eeltingimus on läbipaistva, kaasava ja tõhusa osaluspoliitika kujundamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kestliku arengu eeltingimus on läbipaistva, kaasava ja tõhusa osaluspoliitika kujundamine;

| H. | arvestades, et kestlikkus on seatud eesmärkide ja tulemuste ning eelkõige arenguabi pikaajalise mõju saavutamiseks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kestlikkus on seatud eesmärkide ja tulemuste ning eelkõige arenguabi pikaajalise mõju saavutamiseks otsustava tähtsusega;

| I. | arvestades, et liidu arengukoostöö kooskõlastamist partnerriikide endi arenguprioriteetidega tuleks alati järgida, ja arvestades, et üks kestliku arengu tegevuskava 2030 (edaspidi „tegevuskava 2030“) põhielemente on, et liidu arengukoostöö oleks kooskõlas ka liidu poliitikaga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liidu arengukoostöö kooskõlastamist partnerriikide endi arenguprioriteetidega tuleks alati järgida, ja arvestades, et üks kestliku arengu tegevuskava 2030 (edaspidi „tegevuskava 2030“) põhielemente on, et liidu arengukoostöö oleks kooskõlas ka liidu poliitikaga;

| J. | arvestades, et poliitika sidusust ja erinevate välispoliitika valdkondade vastastikust täiendavust tuleks tähelepanelikult uurida, eriti kui ühes partnerriigis rakendatakse mitut poliitikameedet, et edendada koostööd avaliku ja erasektori vahel, soodustada koostoimet ja kompromisse olemasolevate poliitikameetmete vahel ning vältida võimalikke kahjulikke tagajärgi, mis tulenevad ühest liidu poliitikast valdkonnas, mida muidu käsitleb teine poliitika, ja vältida nii palju kui võimalik tarbetut halduskoormust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et poliitika sidusust ja erinevate välispoliitika valdkondade vastastikust täiendavust tuleks tähelepanelikult uurida, eriti kui ühes partnerriigis rakendatakse mitut poliitikameedet, et edendada koostööd avaliku ja erasektori vahel, soodustada koostoimet ja kompromisse olemasolevate poliitikameetmete vahel ning vältida võimalikke kahjulikke tagajärgi, mis tulenevad ühest liidu poliitikast valdkonnas, mida muidu käsitleb teine poliitika, ja vältida nii palju kui võimalik tarbetut halduskoormust;

| K. | arvestades, et komisjoni järelevalvetegevust hõlbustaks partnerriikide, EAFist rahastatavate üksuste ja liidu vaheliste teabevahetuskanalite standardimine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni järelevalvetegevust hõlbustaks partnerriikide, EAFist rahastatavate üksuste ja liidu vaheliste teabevahetuskanalite standardimine;

| L. | arvestades, et demokraatliku kontrolli ja tulemusliku arenguabi eeltingimused on läbipaistvus, vastutus ja inimõigustega seotud hoolsuskohustus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et demokraatliku kontrolli ja tulemusliku arenguabi eeltingimused on läbipaistvus, vastutus ja inimõigustega seotud hoolsuskohustus;

| M. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata asjaolule, et suur osa Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidest on väikesed arenevad saareriigid; arvestades, et saartel, eelkõige AKV riikide saartel, on oluline rahvusvaheline roll, eelkõige kliimamuutuste kontekstis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata asjaolule, et suur osa Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidest on väikesed arenevad saareriigid; arvestades, et saartel, eelkõige AKV riikide saartel, on oluline rahvusvaheline roll, eelkõige kliimamuutuste kontekstis;

| N. | arvestades, et mitmed ülemeremaad ja -territooriumid (ÜMTd) asuvad AKV riikidega samades piirkondades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitmed ülemeremaad ja -territooriumid (ÜMTd) asuvad AKV riikidega samades piirkondades;

| O. | arvestades, et ÜMTdel on sarnased üleilmsed probleemid, kuid erinevalt AKV riikidest kuuluvad nad Euroopa perre ja peaksid seetõttu saama vahendite eraldamisel rohkem tähelepanu; arvestades, et ÜMTde puhul tuleks arvesse võtta nende eripära, st väiksust ning konstitutsioonilist sidet ÜMTde ja liidu vahel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜMTdel on sarnased üleilmsed probleemid, kuid erinevalt AKV riikidest kuuluvad nad Euroopa perre ja peaksid seetõttu saama vahendite eraldamisel rohkem tähelepanu; arvestades, et ÜMTde puhul tuleks arvesse võtta nende eripära, st väiksust ning konstitutsioonilist sidet ÜMTde ja liidu vahel;

| P. | arvestades, et liidu välissekkumised toimuvad rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, kes kas rakendavad liidu vahendeid või kaasrahastavad projekte koos liiduga, millega omakorda kaasnevad järelevalve ja juhtimisega seotud probleemid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et liidu välissekkumised toimuvad rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, kes kas rakendavad liidu vahendeid või kaasrahastavad projekte koos liiduga, millega omakorda kaasnevad järelevalve ja juhtimisega seotud probleemid;

| Q. | arvestades, et kestliku arengu eelarvetoetusega, millel on muutuste soodustamisel ja peamiste arenguprobleemide lahendamisel üks olulisimaid rolle, on seotud suur valitsemisrisk, ja seda tuleks anda ainult siis, kui toetust saav riik suudab näidata piisavat läbipaistvuse, aruandekohustuse ning õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamise taset enne eelarvetoetuse saamist, millele järgnevad põhjalikud järelkontrollid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kestliku arengu eelarvetoetusega, millel on muutuste soodustamisel ja peamiste arenguprobleemide lahendamisel üks olulisimaid rolle, on seotud suur valitsemisrisk, ja seda tuleks anda ainult siis, kui toetust saav riik suudab näidata piisavat läbipaistvuse, aruandekohustuse ning õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamise taset enne eelarvetoetuse saamist, millele järgnevad põhjalikud järelkontrollid;

| R. | arvestades, et läbipaistvuse edendamine ning korruptsiooni ja pettuse vastu võitlemine on liidu eelarvetoetuse meetmete edu võti; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et läbipaistvuse edendamine ning korruptsiooni ja pettuse vastu võitlemine on liidu eelarvetoetuse meetmete edu võti;

| S. | arvestades, et liidu valitsemistava toetamine on arenguabi oluline osa ja peaks rohkem keskenduma tõhusate juhtimisreformide loomisele partnerriikides, nagu õigusriigi põhimõte, kohtusüsteemi sõltumatus, ajakirjandusvabadus ja turumajanduse loomise tingimused; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et liidu valitsemistava toetamine on arenguabi oluline osa ja peaks rohkem keskenduma tõhusate juhtimisreformide loomisele partnerriikides, nagu õigusriigi põhimõte, kohtusüsteemi sõltumatus, ajakirjandusvabadus ja turumajanduse loomise tingimused;

| T. | arvestades, et auditeid ja EAFi tegevust rakendatakse keerulistes oludes, kus on sageli tegemist suure korduva geopoliitilise või institutsioonilise riskiga; arvestades, et COVID-19 pandeemia süvendas seda juba niigi väga keerulist olukorda; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et auditeid ja EAFi tegevust rakendatakse keerulistes oludes, kus on sageli tegemist suure korduva geopoliitilise või institutsioonilise riskiga; arvestades, et COVID-19 pandeemia süvendas seda juba niigi väga keerulist olukorda;

| U. | arvestades, et parlament saab oma rolli eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsioonina nõuetekohaselt täita ainult siis, kui komisjon teavitab teda korrapäraselt ja põhjalikult, lisades üksikasjaliku teabe EAFidest rahastatavate projektide, selliste projektide raames rahaliste vahendite saajate ja nende projektide rakendamise kohta; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et parlament saab oma rolli eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsioonina nõuetekohaselt täita ainult siis, kui komisjon teavitab teda korrapäraselt ja põhjalikult, lisades üksikasjaliku teabe EAFidest rahastatavate projektide, selliste projektide raames rahaliste vahendite saajate ja nende projektide rakendamise kohta;

| V. | arvestades, et 11. EAF on jõudnud lõppjärku, kuna selle aegumisklausel jõustus 31. detsembril 2020 ning alates 2021. aastast lisatakse EAFi programmid liidu mitmeaastasesse finantsraamistikku; arvestades, et olemasolevate rahastamislepingute erilepinguid sõlmitakse kuni 31. detsembrini 2023; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 11. EAF on jõudnud lõppjärku, kuna selle aegumisklausel jõustus 31. detsembril 2020 ning alates 2021. aastast lisatakse EAFi programmid liidu mitmeaastasesse finantsraamistikku; arvestades, et olemasolevate rahastamislepingute erilepinguid sõlmitakse kuni 31. detsembrini 2023;

Kinnitav avaldus

Kinnitav avaldus

EAFide (8.–11. EAF) rahaline rakendamine ja projektide elluviimine 2020. aastal

EAFide (8.–11. EAF) rahaline rakendamine ja projektide elluviimine 2020. aastal

| 1. | täheldab, et 11. EAF moodustas 2020. aastal 46 % komisjoni rahvusvahelise partnerluse peadirektoraadi (DG INTPA) maksete portfellist; märgib, et seoses liidu vastusega COVID-19 pandeemiale ulatusid EAFi kulukohustused ja maksed vastavalt 3 894 miljoni euroni ja 4 677 miljoni euroni, mis on oluliselt suurem kui algselt 2020. aastaks seatud eesmärk 3 267 miljonit eurot ja 4 400 miljonit eurot; märgib lisaks, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) kulukohustused moodustasid kokku 2 053 miljonit eurot ja olid kõik seotud investeerimisrahastuga ja suurel määral käibefondidest, samas kui EIP maksed moodustasid 2020. aastal 667 miljonit eurot, millest samuti kõik puudutasid investeerimisrahastut; |
| --- | --- |

1.

täheldab, et 11. EAF moodustas 2020. aastal 46 % komisjoni rahvusvahelise partnerluse peadirektoraadi (DG INTPA) maksete portfellist; märgib, et seoses liidu vastusega COVID-19 pandeemiale ulatusid EAFi kulukohustused ja maksed vastavalt 3 894 miljoni euroni ja 4 677 miljoni euroni, mis on oluliselt suurem kui algselt 2020. aastaks seatud eesmärk 3 267 miljonit eurot ja 4 400 miljonit eurot; märgib lisaks, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) kulukohustused moodustasid kokku 2 053 miljonit eurot ja olid kõik seotud investeerimisrahastuga ja suurel määral käibefondidest, samas kui EIP maksed moodustasid 2020. aastal 667 miljonit eurot, millest samuti kõik puudutasid investeerimisrahastut;

| 2. | väljendab heameelt DG INTPA regulaarsete jõupingutuste üle vähendada vana eelrahastamist ja vanu täitmata kulukohustusi ning suurendada eesmärkide täitmist 25 %-lt 35 %-le, nagu otsustati 2020. aastal; märgib, et DG INTPA ületas 2020. aastal eesmärki mõlema näitaja puhul: EAFide vana eelrahastamist vähendati 56 % (55 % DG INTPA kogu vastutusala ulatuses) ja EAFide vanu täitmata kulukohustusi vähendati 40 % (41 % DG INTPA kogu vastutusala ulatuses); |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt DG INTPA regulaarsete jõupingutuste üle vähendada vana eelrahastamist ja vanu täitmata kulukohustusi ning suurendada eesmärkide täitmist 25 %-lt 35 %-le, nagu otsustati 2020. aastal; märgib, et DG INTPA ületas 2020. aastal eesmärki mõlema näitaja puhul: EAFide vana eelrahastamist vähendati 56 % (55 % DG INTPA kogu vastutusala ulatuses) ja EAFide vanu täitmata kulukohustusi vähendati 40 % (41 % DG INTPA kogu vastutusala ulatuses);

| 3. | märgib, et DG INTPA saavutas ka oma eesmärgi, et EAFide puhul ei oleks aegunud lepingute arv suurem kui 15 % (st 14 % 2020. aastal võrreldes 15 %-ga 2019. aastal, 17 % 2018. aastal ja 17 % 2017. aastal) ning et kogu vastutusala ulatuses saavutati 11 % suurune tulemus; märgib, et olukorra paranemine tuleneb 2017. aasta septembris kasutusele võetud uutest menetlustest EAFi lepingute sulgemisel; |
| --- | --- |

3.

märgib, et DG INTPA saavutas ka oma eesmärgi, et EAFide puhul ei oleks aegunud lepingute arv suurem kui 15 % (st 14 % 2020. aastal võrreldes 15 %-ga 2019. aastal, 17 % 2018. aastal ja 17 % 2017. aastal) ning et kogu vastutusala ulatuses saavutati 11 % suurune tulemus; märgib, et olukorra paranemine tuleneb 2017. aasta septembris kasutusele võetud uutest menetlustest EAFi lepingute sulgemisel;

| 4. | võtab teadmiseks 8. EAFi sulgemise ja komisjoni kavatsuse sulgeda 9. EAF võimalikult kiiresti; märgib lisaks, et 9. EAFi sulgemist ei saa lõpule viia enne 2023. aastat, võttes arvesse asjaolu, et 19 otsust ja 37 lepingut on veel pooleli, nendest 3 otsust puudutavad Lõuna-Sudaani ja need võeti vastu pärast 9. EAFi aegumisklausli jõustumist, lepingulised kuupäevad kestavad kuni 2023. aastani; palub komisjonil hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni oma kavatsuse elluviimisega õigeaegselt kursis; märgib, et komisjon on sellega seoses kontrollikoja soovituse heaks kiitnud ning et igal aastal annab ta aastases tegevusaruandes aru üheksanda EAFi lõpetamisel tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks 8. EAFi sulgemise ja komisjoni kavatsuse sulgeda 9. EAF võimalikult kiiresti; märgib lisaks, et 9. EAFi sulgemist ei saa lõpule viia enne 2023. aastat, võttes arvesse asjaolu, et 19 otsust ja 37 lepingut on veel pooleli, nendest 3 otsust puudutavad Lõuna-Sudaani ja need võeti vastu pärast 9. EAFi aegumisklausli jõustumist, lepingulised kuupäevad kestavad kuni 2023. aastani; palub komisjonil hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni oma kavatsuse elluviimisega õigeaegselt kursis; märgib, et komisjon on sellega seoses kontrollikoja soovituse heaks kiitnud ning et igal aastal annab ta aastases tegevusaruandes aru üheksanda EAFi lõpetamisel tehtud edusammudest;

Raamatupidamisaruannete usaldatavus

Raamatupidamisaruannete usaldatavus

| 5. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda järeldas oma aastaaruandes 8., 9., 10. ja 11. EAFist eelarveaastal 2020 rahastatud tegevuste kohta, et raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõigis olulistes aspektides õiglaselt EAFide finantsolukorda 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning et nende tehingute tulemused, rahavood ja netovara muutused lõppenud aastal on kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2018/1877 (1) (EAFi finantsmääruse) sätete ja avaliku sektori raamatupidamisstandarditega; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda järeldas oma aastaaruandes 8., 9., 10. ja 11. EAFist eelarveaastal 2020 rahastatud tegevuste kohta, et raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõigis olulistes aspektides õiglaselt EAFide finantsolukorda 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning et nende tehingute tulemused, rahavood ja netovara muutused lõppenud aastal on kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2018/1877 (1) (EAFi finantsmääruse) sätete ja avaliku sektori raamatupidamisstandarditega;

1

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 6. | väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;

| 7. | väljendab muret paljude võimalike põhjuste pärast, miks kontrollikoda esitas negatiivsed arvamused kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, kuna 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandes heakskiidetud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud; |
| --- | --- |

7.

väljendab muret paljude võimalike põhjuste pärast, miks kontrollikoda esitas negatiivsed arvamused kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, kuna 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandes heakskiidetud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud;

| 8. | on mures selle pärast, et hinnanguline veamäär ületas olulisuse künnise ning mõjutas 8., 9., 10. ja 11. EAFi kuludest 3,8 % (2019. aastal oli see 3,5 %, 2018. aastal 5,2 %, 2017. aastal 4,5 %, 2016. aastal 3,3 %, 2014. ja 2015. aastal 3,8 %, 2013. aastal 3,4 % ja 2012. aastal 3 %); märgib, et võrreldes eelarveaastaga 2019 on hinnangulise veamäära kasvutrend 0,3 %; juhib siiski tähelepanu sellele, et on vaja tegeleda sellise kasvu põhjustega, võttes samal ajal arvesse 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse konkreetseid asjaolusid; |
| --- | --- |

8.

on mures selle pärast, et hinnanguline veamäär ületas olulisuse künnise ning mõjutas 8., 9., 10. ja 11. EAFi kuludest 3,8 % (2019. aastal oli see 3,5 %, 2018. aastal 5,2 %, 2017. aastal 4,5 %, 2016. aastal 3,3 %, 2014. ja 2015. aastal 3,8 %, 2013. aastal 3,4 % ja 2012. aastal 3 %); märgib, et võrreldes eelarveaastaga 2019 on hinnangulise veamäära kasvutrend 0,3 %; juhib siiski tähelepanu sellele, et on vaja tegeleda sellise kasvu põhjustega, võttes samal ajal arvesse 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse konkreetseid asjaolusid;

| 9. | märgib kahetsusega, et eelarveaastal 2020 tuvastatud vigade liigitus on võrreldes eelarveaastaga 2019 märkimisväärselt muutunud, nimelt kasvas kuludega seotud hinnanguline veamäär oluliste tõendavate dokumentide puudumise tõttu 5,9 %-lt 38,3 %-le; märgib, et teist aastat järjest tuleneb suuruselt teine veamäär abikõlbmatutest kuludest, mis suurenesid 12,7 %-lt 2019. aastal 38,2 %-le 2020. aastal; võtab teadmiseks ka nende vigade vähenemise, mis on seotud kuludega, mida ei kantud (2019. aastal 43,6 %, võrreldes 18,1 %-ga 2020. aastal), mida kohaldatakse riigihanke eeskirjade tõsise rikkumisega seotud hinnangulise veamäära suhtes, mis vähenes peaaegu kümnekordselt (22,1 % 2019. aastal võrreldes 2,2 %-ga 2020. aastal); |
| --- | --- |

9.

märgib kahetsusega, et eelarveaastal 2020 tuvastatud vigade liigitus on võrreldes eelarveaastaga 2019 märkimisväärselt muutunud, nimelt kasvas kuludega seotud hinnanguline veamäär oluliste tõendavate dokumentide puudumise tõttu 5,9 %-lt 38,3 %-le; märgib, et teist aastat järjest tuleneb suuruselt teine veamäär abikõlbmatutest kuludest, mis suurenesid 12,7 %-lt 2019. aastal 38,2 %-le 2020. aastal; võtab teadmiseks ka nende vigade vähenemise, mis on seotud kuludega, mida ei kantud (2019. aastal 43,6 %, võrreldes 18,1 %-ga 2020. aastal), mida kohaldatakse riigihanke eeskirjade tõsise rikkumisega seotud hinnangulise veamäära suhtes, mis vähenes peaaegu kümnekordselt (22,1 % 2019. aastal võrreldes 2,2 %-ga 2020. aastal);

| 10. | rõhutab, et kontrollikoja poolt läbi vaadatud 140 maksetehingust 36 (25,7 %) olid vigadest mõjutatud, alates oluliste tõendavate dokumentide puudumisest (38,3 %) ja abikõlbmatutest kuludest (38,2 %) kuni kuludeni, mida ei kantud (18,1 %); märgib, et üldist veamäära 3,8 % hinnati kontrollikoja kvantifitseeritud 31 vea põhjal; märgib lisaks, et 140-st valimisse võetud tehingust 119 haldasid ELi delegatsioonid partnerriikides ja 27 sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kontrollikoja poolt läbi vaadatud 140 maksetehingust 36 (25,7 %) olid vigadest mõjutatud, alates oluliste tõendavate dokumentide puudumisest (38,3 %) ja abikõlbmatutest kuludest (38,2 %) kuni kuludeni, mida ei kantud (18,1 %); märgib, et üldist veamäära 3,8 % hinnati kontrollikoja kvantifitseeritud 31 vea põhjal; märgib lisaks, et 140-st valimisse võetud tehingust 119 haldasid ELi delegatsioonid partnerriikides ja 27 sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu;

| 11. | märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu ei olnud kontrollikojal võimalik ELi delegatsioone ja partnerriike kohapeal külastada, mille tõttu ta ei saanud läbi viia teatavaid auditimenetlusi, eelkõige kontrollida valitud tehingute puhul lepingute täitmist ning seetõttu piirdus kontrollikoja audititöö peamiselt tehingute ja projektide dokumendipõhise ülevaatusega auditeeritavatega kaugühenduse loomise kaudu; märgib siiski, et dokumendipõhine ülevaatus on auditimenetluse läbiviimisel ja andmete hindamisel valdavalt tavaline vahend; palub kontrollikojal võimalikult kiiresti jätkata kohapealseid kontrollkäike niipea, kui COVID-19 olukord seda võimaldab; on jätkuvalt positiivsel arvamusel, et kohapealsed kontrollkäigud koos uute tehnoloogiate nõuetekohase kasutamise ja digiteerimisega on EAFide tõhususe ja usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhikomponendid; |
| --- | --- |

11.

märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu ei olnud kontrollikojal võimalik ELi delegatsioone ja partnerriike kohapeal külastada, mille tõttu ta ei saanud läbi viia teatavaid auditimenetlusi, eelkõige kontrollida valitud tehingute puhul lepingute täitmist ning seetõttu piirdus kontrollikoja audititöö peamiselt tehingute ja projektide dokumendipõhise ülevaatusega auditeeritavatega kaugühenduse loomise kaudu; märgib siiski, et dokumendipõhine ülevaatus on auditimenetluse läbiviimisel ja andmete hindamisel valdavalt tavaline vahend; palub kontrollikojal võimalikult kiiresti jätkata kohapealseid kontrollkäike niipea, kui COVID-19 olukord seda võimaldab; on jätkuvalt positiivsel arvamusel, et kohapealsed kontrollkäigud koos uute tehnoloogiate nõuetekohase kasutamise ja digiteerimisega on EAFide tõhususe ja usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhikomponendid;

| 12. | peab kahetsusväärseks, et lisaks üldiselt väga nõudlikele tingimustele 2020. aastal, takistasid kontrollikoja audititöö kavandamist ja läbiviimist mõned rahvusvahelised organisatsioonid, kes piirasid vajalikku juurdepääsu asjakohastele auditidokumentidele või keeldusid juurdepääsu andmisest, mis põhjustas ülemääraseid viivitusi ja takistas seega kontrollikojal täitmast oma Euroopa Liidu toimimise lepinguga sätestatud põhiõigusi, nagu on eelnevalt nimetatud kontrollikoja 2018. aasta aruande asjaomastes tähelepanekutes; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks, et lisaks üldiselt väga nõudlikele tingimustele 2020. aastal, takistasid kontrollikoja audititöö kavandamist ja läbiviimist mõned rahvusvahelised organisatsioonid, kes piirasid vajalikku juurdepääsu asjakohastele auditidokumentidele või keeldusid juurdepääsu andmisest, mis põhjustas ülemääraseid viivitusi ja takistas seega kontrollikojal täitmast oma Euroopa Liidu toimimise lepinguga sätestatud põhiõigusi, nagu on eelnevalt nimetatud kontrollikoja 2018. aasta aruande asjaomastes tähelepanekutes;

| 13. | kutsub komisjoni üles pärast mitut arvamuste vahetust, Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonis peetud ärakuulamisarutelu ja komisjoni vastuseid kirjalikele küsimustele võtma asjakohaseid ja tõhusaid meetmeid, tagamaks, et kontrollikoda saab täieliku, piiramatu ja õigeaegse juurdepääsu kogu vajalikule teabele, et parandada koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega ning nõuetekohaselt kontrollida liidu eelarvekulutuste seaduslikkust ja korrektsust; märgib, et piiratud juurdepääs võib tuleneda õiguslike nõuete erinevast tõlgendamisest; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles pärast mitut arvamuste vahetust, Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonis peetud ärakuulamisarutelu ja komisjoni vastuseid kirjalikele küsimustele võtma asjakohaseid ja tõhusaid meetmeid, tagamaks, et kontrollikoda saab täieliku, piiramatu ja õigeaegse juurdepääsu kogu vajalikule teabele, et parandada koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega ning nõuetekohaselt kontrollida liidu eelarvekulutuste seaduslikkust ja korrektsust; märgib, et piiratud juurdepääs võib tuleneda õiguslike nõuete erinevast tõlgendamisest;

Järelevalvesüsteemide ja kindluse andmise süsteemide läbipaistvus ja tõhusus

Järelevalvesüsteemide ja kindluse andmise süsteemide läbipaistvus ja tõhusus

| 14. | märgib, et 31 kvantifitseeritud vea põhjal, millest viis (16,12 %) osutusid kvantifitseeritavaks veaks, oli komisjonil piisavalt teavet, et enne kulude heakskiitmist viga ära hoida või tuvastada ja parandada (2019. aastal kvantifitseeriti 28 viga, üheksal juhul (32 %) piisava teabega varajaseks avastamiseks või parandamiseks); märgib, et kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks hinnanguline veamäär olnud 1,19 protsendipunkti madalam; kutsub komisjoni üles vaatamata paranemisele võrreldes 2019. aastaga suurendama oma jõupingutusi tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimise protsesside täiustamiseks ning tagama, et kontrollide suhtes võetakse nõuetekohaselt järelmeetmeid; nõuab lisaks, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata eelkontrollidele ning et olemasolevate puuduste kõrvaldamiseks tuleks võtta asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

14.

märgib, et 31 kvantifitseeritud vea põhjal, millest viis (16,12 %) osutusid kvantifitseeritavaks veaks, oli komisjonil piisavalt teavet, et enne kulude heakskiitmist viga ära hoida või tuvastada ja parandada (2019. aastal kvantifitseeriti 28 viga, üheksal juhul (32 %) piisava teabega varajaseks avastamiseks või parandamiseks); märgib, et kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks hinnanguline veamäär olnud 1,19 protsendipunkti madalam; kutsub komisjoni üles vaatamata paranemisele võrreldes 2019. aastaga suurendama oma jõupingutusi tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimise protsesside täiustamiseks ning tagama, et kontrollide suhtes võetakse nõuetekohaselt järelmeetmeid; nõuab lisaks, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata eelkontrollidele ning et olemasolevate puuduste kõrvaldamiseks tuleks võtta asjakohaseid meetmeid;

| 15. | on seisukohal, et järelevalvetegevus on tõhusam, kui komisjonile kättesaadavaid andmeid korrapäraselt avaldatakse ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooniga eelnevalt jagatakse, tingimusel et selline avaldamine ja jagamine on kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et järelevalvetegevus on tõhusam, kui komisjonile kättesaadavaid andmeid korrapäraselt avaldatakse ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooniga eelnevalt jagatakse, tingimusel et selline avaldamine ja jagamine on kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega;

| 16. | kutsub komisjoni üles kasutama partnerriikide, EAFi toetusesaajate ja liidu vaheliseks teabevahetuseks eelnevalt kindlaks määratud formaati, et vähendada kontrollikoja leitavaid vigu; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles kasutama partnerriikide, EAFi toetusesaajate ja liidu vaheliseks teabevahetuseks eelnevalt kindlaks määratud formaati, et vähendada kontrollikoja leitavaid vigu;

| 17. | märgib, et kontrollikoda leidis, et komisjon ja tema rakenduspartnerid tegid 2020. aastal toetuste, rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetus- ja delegeerimislepingutega seotud tehingutes rohkem vigu kui muud liiki toetuste puhul (näiteks ehitustöö-, tarne- ja teenuste osutamise lepingud, nagu oli juhtunud 2019. aastal); täheldab, et kontrollikoja kontrollitud 67 (2019. aastal 65) seda tüüpi tehingust sisaldasid 27 ((40,3 %) võrreldes 25 tehinguga (38 %) 2019. aastal) olulisi kvantifitseeritavaid vigu, mis moodustasid 94,2 % hinnangulisest veamäärast (2019. aastal 71,7 %); kutsub komisjoni üles avaldama põhjalikku, ajakohastatud ja üksikasjalikku teavet rahastatud projektide ja nende projektide raames toetuse saajate kohta, tõhustama oma riskipõhist lähenemisviisi ja investeerima kontrollisuutlikkusse valdkondades, kus esineb rohkem vigu; kordab, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata eelkontrollidele ning et kulude kontrollimise suurendamiseks tuleks võtta asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

17.

märgib, et kontrollikoda leidis, et komisjon ja tema rakenduspartnerid tegid 2020. aastal toetuste, rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetus- ja delegeerimislepingutega seotud tehingutes rohkem vigu kui muud liiki toetuste puhul (näiteks ehitustöö-, tarne- ja teenuste osutamise lepingud, nagu oli juhtunud 2019. aastal); täheldab, et kontrollikoja kontrollitud 67 (2019. aastal 65) seda tüüpi tehingust sisaldasid 27 ((40,3 %) võrreldes 25 tehinguga (38 %) 2019. aastal) olulisi kvantifitseeritavaid vigu, mis moodustasid 94,2 % hinnangulisest veamäärast (2019. aastal 71,7 %); kutsub komisjoni üles avaldama põhjalikku, ajakohastatud ja üksikasjalikku teavet rahastatud projektide ja nende projektide raames toetuse saajate kohta, tõhustama oma riskipõhist lähenemisviisi ja investeerima kontrollisuutlikkusse valdkondades, kus esineb rohkem vigu; kordab, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata eelkontrollidele ning et kulude kontrollimise suurendamiseks tuleks võtta asjakohaseid meetmeid;

| 18. | tunneb muret selle pärast, et vaatamata DG INTPA 2020. aasta tegevusaruandes esitatud positiivsele analüüsile põhiliste tulemusnäitajate kohta (14 põhilist tulemusnäitajat olid paremad kui 2019. aastal), teeb kontrollikoda nagu ka eelmistel aastatel tähelepaneku, et tuvastatud vigade sagedus, sealhulgas mõned lõppnõuetes sisalduvad vead, mille suhtes oli tehtud eelnev välisaudit ja kulude kontroll, osutab endiselt nende kontrollide puudustele; kordab oma ootust, et kontrollisüsteem oleks rangem, ja palub DG INTPA-l jätkata jõupingutusi kontrollisüsteemi tulemuslikkuse ja tõhususe hindamise parandamiseks, määrates mõlema jaoks kindlaks põhilised tulemusnäitajad, seades realistlikud ja ambitsioonikad eesmärgid ning jälgides ja täiustades kontrollisüsteemi; kutsub lisaks komisjoni üles looma platvormi, mis hõlmaks EAFidest toetatavaid projekte riikide kaupa, keskendudes nende projektide raames toetuse lõplikele saajatele, üldistele ja konkreetsetele projektieesmärkidele ning eelkõige nende praktilistele tulemustele arenguindeksite soovitud suurenemise suhtes; teeb ettepaneku, et sellise integreeritud ja koostalitlusvõimelise teabe- ja seireplatvormi arendamine suurendaks kontrolli usaldusväärsust ning aitaks suurendada liidu arenguabi tõhusust ja nähtavust; kutsub sellega seoses komisjoni üles kaaluma dialoogi alustamist abisaavate riikidega, pidades silmas võimalust kasutada tulevikus ühtset riskihindamisvahendit; |
| --- | --- |

18.

tunneb muret selle pärast, et vaatamata DG INTPA 2020. aasta tegevusaruandes esitatud positiivsele analüüsile põhiliste tulemusnäitajate kohta (14 põhilist tulemusnäitajat olid paremad kui 2019. aastal), teeb kontrollikoda nagu ka eelmistel aastatel tähelepaneku, et tuvastatud vigade sagedus, sealhulgas mõned lõppnõuetes sisalduvad vead, mille suhtes oli tehtud eelnev välisaudit ja kulude kontroll, osutab endiselt nende kontrollide puudustele; kordab oma ootust, et kontrollisüsteem oleks rangem, ja palub DG INTPA-l jätkata jõupingutusi kontrollisüsteemi tulemuslikkuse ja tõhususe hindamise parandamiseks, määrates mõlema jaoks kindlaks põhilised tulemusnäitajad, seades realistlikud ja ambitsioonikad eesmärgid ning jälgides ja täiustades kontrollisüsteemi; kutsub lisaks komisjoni üles looma platvormi, mis hõlmaks EAFidest toetatavaid projekte riikide kaupa, keskendudes nende projektide raames toetuse lõplikele saajatele, üldistele ja konkreetsetele projektieesmärkidele ning eelkõige nende praktilistele tulemustele arenguindeksite soovitud suurenemise suhtes; teeb ettepaneku, et sellise integreeritud ja koostalitlusvõimelise teabe- ja seireplatvormi arendamine suurendaks kontrolli usaldusväärsust ning aitaks suurendada liidu arenguabi tõhusust ja nähtavust; kutsub sellega seoses komisjoni üles kaaluma dialoogi alustamist abisaavate riikidega, pidades silmas võimalust kasutada tulevikus ühtset riskihindamisvahendit;

| 19. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei võtnud kontrollikoja aastaaruandele antud vastustes mingeid järelmeetmeid seoses konkreetse märkusega korduva puuduse kohta, ning leiab, et kulutõhususe kaalutlused, mida komisjon kasutab järelkontrollide puhul, ei pruugi olla tõhusad ja võivad viia just nende puudusteni, millele kontrollikoda ja Euroopa Parlament on juba pikka aega tähelepanu juhtinud; kutsub komisjoni üles seda lähenemisviisi läbi vaatama, et puudused täielikult kõrvaldada, ning korrapäraselt teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei võtnud kontrollikoja aastaaruandele antud vastustes mingeid järelmeetmeid seoses konkreetse märkusega korduva puuduse kohta, ning leiab, et kulutõhususe kaalutlused, mida komisjon kasutab järelkontrollide puhul, ei pruugi olla tõhusad ja võivad viia just nende puudusteni, millele kontrollikoda ja Euroopa Parlament on juba pikka aega tähelepanu juhtinud; kutsub komisjoni üles seda lähenemisviisi läbi vaatama, et puudused täielikult kõrvaldada, ning korrapäraselt teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest;

| 20. | märgib, et DG INTPA üheksandas allesjäänud veamäära uuringus, mille 2020. aastal tegi tema nimel välistöövõtja, hinnati, et üldine allesjäänud veamäär jääb alla 2 % olulisuse künnise, mille komisjon kehtestas viiendat aastat järjest (0,95 % 2020. aastal; 1,13 % 2019. aastal; 0,85 % 2018. aastal; 1,18 % 2017 aastal; 1,67 % 2016. aastal) (2); |
| --- | --- |

20.

märgib, et DG INTPA üheksandas allesjäänud veamäära uuringus, mille 2020. aastal tegi tema nimel välistöövõtja, hinnati, et üldine allesjäänud veamäär jääb alla 2 % olulisuse künnise, mille komisjon kehtestas viiendat aastat järjest (0,95 % 2020. aastal; 1,13 % 2019. aastal; 0,85 % 2018. aastal; 1,18 % 2017 aastal; 1,67 % 2016. aastal) (2);

2

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et nii nagu eelmistel aastatel, leiab kontrollikoda, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis tõstatatud allesjäänud veamäära alahindamist soodustavad paljud tegurid, peamisteks piiranguteks on allesjäänud veamäära määramise meetod ja liigne tuginemine varasemale kontrollitööle, mida tegi otseselt komisjon või sõltumatud kolmandad osapooled (17 % täieliku usalduse määr ja 37 % osalise usalduse määr); toetab kontrollikoja hinnangut, et see on vastuolus allesjäänud veamäära uuringu eesmärgiga, nimelt tuvastada vead, mis sellises kontrollitöös märkamata jäid; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu sellele, et nii nagu eelmistel aastatel, leiab kontrollikoda, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis tõstatatud allesjäänud veamäära alahindamist soodustavad paljud tegurid, peamisteks piiranguteks on allesjäänud veamäära määramise meetod ja liigne tuginemine varasemale kontrollitööle, mida tegi otseselt komisjon või sõltumatud kolmandad osapooled (17 % täieliku usalduse määr ja 37 % osalise usalduse määr); toetab kontrollikoja hinnangut, et see on vastuolus allesjäänud veamäära uuringu eesmärgiga, nimelt tuvastada vead, mis sellises kontrollitöös märkamata jäid;

| 22. | märgib, et teine tegur tuleneb asjaolust, et allesjäänud veamäära uuringus keskendutakse madala riskiga valdkondade, näiteks eelarvetoetuse vahendite läbivaatamisele, mis vähendab tegelike vigade leidmise võimalust võrreldes kõrge riskiga valdkondade (näiteks toetused ja lepingud rahvusvaheliste organisatsioonide ja liikmesriikide ametitega) täieliku läbivaatamisega; |
| --- | --- |

22.

märgib, et teine tegur tuleneb asjaolust, et allesjäänud veamäära uuringus keskendutakse madala riskiga valdkondade, näiteks eelarvetoetuse vahendite läbivaatamisele, mis vähendab tegelike vigade leidmise võimalust võrreldes kõrge riskiga valdkondade (näiteks toetused ja lepingud rahvusvaheliste organisatsioonide ja liikmesriikide ametitega) täieliku läbivaatamisega;

| 23. | tuletab meelde, et kontrollikoja soovitus komisjonile esitada reservatsioonid kõigis valdkondades, kus riskitase võib olla kõrge, olenemata nende osakaalust kogukuludes ja nende finantsmõjust, lisati juba 2019. aasta EAFi aruandesse; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei nõustu selle soovitusega; rõhutab asjaolu, et kontrollikoda juhib väga selgelt ja järjekindlalt tähelepanu asjaolule, et kui komisjon kohaldab vähese tähtsusega riigiabi eeskirja, vähendab ta ise oma suutlikkust oma üldises vastutusalas riske tuvastada; on seisukohal, et valdkondade väljajätmine nende finantsmõju tõttu, kuigi DG INTPA peab neid endiselt suureks ohuks, tekitab väga ohtliku olukorra; toetab kindlalt kontrollikoja soovitust ja kutsub komisjoni üles oma lähenemisviisi vastavalt läbi vaatama; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et kontrollikoja soovitus komisjonile esitada reservatsioonid kõigis valdkondades, kus riskitase võib olla kõrge, olenemata nende osakaalust kogukuludes ja nende finantsmõjust, lisati juba 2019. aasta EAFi aruandesse; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei nõustu selle soovitusega; rõhutab asjaolu, et kontrollikoda juhib väga selgelt ja järjekindlalt tähelepanu asjaolule, et kui komisjon kohaldab vähese tähtsusega riigiabi eeskirja, vähendab ta ise oma suutlikkust oma üldises vastutusalas riske tuvastada; on seisukohal, et valdkondade väljajätmine nende finantsmõju tõttu, kuigi DG INTPA peab neid endiselt suureks ohuks, tekitab väga ohtliku olukorra; toetab kindlalt kontrollikoja soovitust ja kutsub komisjoni üles oma lähenemisviisi vastavalt läbi vaatama;

| 24. | leiab, et tuleks toonitada asjaolu, et allesjäänud veamäära uuringut reguleerivas õigusraamistikus ega DG INTPA ja allesjäänud veamäära uuringu töövõtja vahelises lepingus ei ole sätestatud süsteemset lähenemisviisi, kuidas teatada liidu eelarvega seotud pettusekahtlustest, mis tulevad ilmsiks allesjäänud veamäära alase töö käigus; toetab kindlalt kontrollikoja soovitust selles valdkonnas; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et komisjon võttis 2022. aasta jaanuari alguses vastu uue käsiraamatu ja metoodika allesjäänud veamäära uuringuks, võttes nii palju kui võimalik arvesse kontrollikoja märkusi; märgib, et käsiraamatu uues versioonis suurendatakse kohapealsete külastuste arvu 9-lt 12-le ja antakse täiendavaid selgitusi hangete kontrollimise kohta; selleks et piirata tuginemist varasemale kontrollitööle, nõuab, et neid kontrolle jälgitaks varasemate keskmiste näitajate alusel, mida ei tohiks ilma üksikasjaliku põhjenduseta oluliselt ületada; tunneb eelkõige heameelt asjaolu üle, et allesjäänud veamäära uuringu töövõtja on nüüd kohustatud komisjonile viivitamata teatama igast pettuse või eeskirjade eiramise kahtlusest, mis on toimunud või tõenäoliselt aset leidnud; palub komisjonil, pidades silmas pettuste uurimiste suurt arvu viimastel aastatel, tagada rahavoogude suurem läbipaistvus ja tõhustada kontrollisüsteeme; kutsub komisjoni lisaks üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru allesjäänud veamäära metoodikas või tehnilistes tingimustes kasutusele võetud meetmete kohta, et vormistada ametlikult pettusekahtlusest teatamine allesjäänud veamäära uuringu töövõtja poolt; |
| --- | --- |

24.

leiab, et tuleks toonitada asjaolu, et allesjäänud veamäära uuringut reguleerivas õigusraamistikus ega DG INTPA ja allesjäänud veamäära uuringu töövõtja vahelises lepingus ei ole sätestatud süsteemset lähenemisviisi, kuidas teatada liidu eelarvega seotud pettusekahtlustest, mis tulevad ilmsiks allesjäänud veamäära alase töö käigus; toetab kindlalt kontrollikoja soovitust selles valdkonnas; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et komisjon võttis 2022. aasta jaanuari alguses vastu uue käsiraamatu ja metoodika allesjäänud veamäära uuringuks, võttes nii palju kui võimalik arvesse kontrollikoja märkusi; märgib, et käsiraamatu uues versioonis suurendatakse kohapealsete külastuste arvu 9-lt 12-le ja antakse täiendavaid selgitusi hangete kontrollimise kohta; selleks et piirata tuginemist varasemale kontrollitööle, nõuab, et neid kontrolle jälgitaks varasemate keskmiste näitajate alusel, mida ei tohiks ilma üksikasjaliku põhjenduseta oluliselt ületada; tunneb eelkõige heameelt asjaolu üle, et allesjäänud veamäära uuringu töövõtja on nüüd kohustatud komisjonile viivitamata teatama igast pettuse või eeskirjade eiramise kahtlusest, mis on toimunud või tõenäoliselt aset leidnud; palub komisjonil, pidades silmas pettuste uurimiste suurt arvu viimastel aastatel, tagada rahavoogude suurem läbipaistvus ja tõhustada kontrollisüsteeme; kutsub komisjoni lisaks üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru allesjäänud veamäära metoodikas või tehnilistes tingimustes kasutusele võetud meetmete kohta, et vormistada ametlikult pettusekahtlusest teatamine allesjäänud veamäära uuringu töövõtja poolt;

| 25. | võtab murega teadmiseks kontrollikoja avalduse reservatsioonide põhjendamatu puudumise kohta 2020. aasta tegevusaruandes, mille põhjuseks on ühelt poolt allesjäänud veamäära uuringu piirangud ja teiselt poolt vähese tähtsusega riigiabi eeskirja säilitamine alla 5 % maksete kogusumma puhul, mille finantsmõju on väiksem kui 5 miljonit eurot; on mures, et selline hindamine võib mõjutada DG INTPA iga-aastase tegevusaruande tulemuslikkust; |
| --- | --- |

25.

võtab murega teadmiseks kontrollikoja avalduse reservatsioonide põhjendamatu puudumise kohta 2020. aasta tegevusaruandes, mille põhjuseks on ühelt poolt allesjäänud veamäära uuringu piirangud ja teiselt poolt vähese tähtsusega riigiabi eeskirja säilitamine alla 5 % maksete kogusumma puhul, mille finantsmõju on väiksem kui 5 miljonit eurot; on mures, et selline hindamine võib mõjutada DG INTPA iga-aastase tegevusaruande tulemuslikkust;

| 26. | märgib, et 2020. aasta lõpus oli käimas 17 pettuse uurimist (2019. aastal 19); |
| --- | --- |

26.

märgib, et 2020. aasta lõpus oli käimas 17 pettuse uurimist (2019. aastal 19);

| 27. | rõhutab, et suur hulk ressursse, mis on eraldatud COVID-19 kriisist põhjustatud kiireloomuliste vajaduste rahuldamiseks, koos leebemate järelevalve- ja vastutuse kohaldamise meetmetega, loob samuti rohkelt võimalusi pettuste ja korruptsiooni kasvuks ja arenemiseks; tuletab meelde, et korruptsioon mitte ainult ei kahjusta kriisidele reageerimist ja taastumist, vaid kahjustab ka kestliku arengu eesmärkide ja kestliku arengu tegevuskava 2030 saavutamist; märgib lisaks, et isegi enne COVID-19 pandeemiat näitas pettuse- ja korruptsioonirisk, et korruptsiooni- ja pettuse vastu võitlemiseks ja nende ennetamiseks ei tehta piisavalt palju; rõhutab Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Euroopa Prokuratuuri olulist rolli korruptsiooni ja pettuste vastases võitluses oma volituste piires; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et suur hulk ressursse, mis on eraldatud COVID-19 kriisist põhjustatud kiireloomuliste vajaduste rahuldamiseks, koos leebemate järelevalve- ja vastutuse kohaldamise meetmetega, loob samuti rohkelt võimalusi pettuste ja korruptsiooni kasvuks ja arenemiseks; tuletab meelde, et korruptsioon mitte ainult ei kahjusta kriisidele reageerimist ja taastumist, vaid kahjustab ka kestliku arengu eesmärkide ja kestliku arengu tegevuskava 2030 saavutamist; märgib lisaks, et isegi enne COVID-19 pandeemiat näitas pettuse- ja korruptsioonirisk, et korruptsiooni- ja pettuse vastu võitlemiseks ja nende ennetamiseks ei tehta piisavalt palju; rõhutab Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Euroopa Prokuratuuri olulist rolli korruptsiooni ja pettuste vastases võitluses oma volituste piires;

| 28. | on seisukohal, et ELi delegatsioonide projektikavade haldamisel tehtava koostöö põhiteljeks peaks olema parem keskendumine kohalikele VKEdele, erasektorile ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele; rõhutab, et abi tulemuslikkuse eesmärkide saavutamiseks on vaja teha rohkem jõupingutusi liidu poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtete järgimiseks, eelkõige liidu kaubandus-, põllumajandus-, kalandus-, keskkonna-, kliima-, rände-, välis- ja julgeolekupoliitika vallas; kordab, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendis „Globaalne Euroopa“ (3) kavandatud ühtse lähenemisviisi oluline eesmärk peab olema poliitikavaldkondade arengusidusus; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et ELi delegatsioonide projektikavade haldamisel tehtava koostöö põhiteljeks peaks olema parem keskendumine kohalikele VKEdele, erasektorile ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele; rõhutab, et abi tulemuslikkuse eesmärkide saavutamiseks on vaja teha rohkem jõupingutusi liidu poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtete järgimiseks, eelkõige liidu kaubandus-, põllumajandus-, kalandus-, keskkonna-, kliima-, rände-, välis- ja julgeolekupoliitika vallas; kordab, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendis „Globaalne Euroopa“ (3) kavandatud ühtse lähenemisviisi oluline eesmärk peab olema poliitikavaldkondade arengusidusus;

3

| 29. | võtab teadmiseks DG INTPA meetmed nende riskide leevendamiseks, mis tulenevad erakorraliste finants- või hankemenetluste kasutamisest COVID-19 kriisi lahendamisel, eelkõige eelarvetoetuse kaudu; märgib siiski, et korruptsiooni ja pettuste oht oli jätkuvalt kõige suurem tajutud risk kõigis piirkondades, isegi kui aja jooksul võis täheldada väikest langust; kutsub DG INTPAd üles jätkama olukorra jälgimist ja pöörama erilist tähelepanu kõige ebakindlamatele riikidele; palub, et komisjon annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile edasiste arengute kohta aru; |
| --- | --- |

29.

võtab teadmiseks DG INTPA meetmed nende riskide leevendamiseks, mis tulenevad erakorraliste finants- või hankemenetluste kasutamisest COVID-19 kriisi lahendamisel, eelkõige eelarvetoetuse kaudu; märgib siiski, et korruptsiooni ja pettuste oht oli jätkuvalt kõige suurem tajutud risk kõigis piirkondades, isegi kui aja jooksul võis täheldada väikest langust; kutsub DG INTPAd üles jätkama olukorra jälgimist ja pöörama erilist tähelepanu kõige ebakindlamatele riikidele; palub, et komisjon annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile edasiste arengute kohta aru;

| 30. | märgib, et DG INTPA töötas 2020. aastal välja uue pettusevastase strateegia eelnõu, mille vastuvõtmine lükati edasi 2021. aastasse; märgib lisaks, et pettusevastane strateegia põhineb DG INTPA uuringul riskide ja kontrollide hindamiseks, riskianalüüsil, mis tuleb siduda uue naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga, uutel rakendusmeetoditel ja komisjoni pettusevastasel strateegial, mis võeti vastu 2019. aastal; rõhutab ka varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi, kui pettuste eest karistamise olulise vahendi rolli ning julgustab DG INTPAt selle süsteemi kasutamisest teada andma; |
| --- | --- |

30.

märgib, et DG INTPA töötas 2020. aastal välja uue pettusevastase strateegia eelnõu, mille vastuvõtmine lükati edasi 2021. aastasse; märgib lisaks, et pettusevastane strateegia põhineb DG INTPA uuringul riskide ja kontrollide hindamiseks, riskianalüüsil, mis tuleb siduda uue naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga, uutel rakendusmeetoditel ja komisjoni pettusevastasel strateegial, mis võeti vastu 2019. aastal; rõhutab ka varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi, kui pettuste eest karistamise olulise vahendi rolli ning julgustab DG INTPAt selle süsteemi kasutamisest teada andma;

| 31. | märgib rahuloluga, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) kohaselt on Ühendkuningriik jätkuvalt kohustatud maksma kõik kehtivast mitmeaastasest finantsraamistikust ja varasematest finantsperspektiividest tulenevad kohustused välja nii, nagu oleks ta endiselt liikmesriik; juhib tähelepanu ka sellele, et väljaastumislepingu kohaselt osaleb Ühendkuningriik EAFides kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab samu kohustusi mis liikmesriigid vastavalt 11. EAFi loomise sisekokkuleppele, samuti varasematest EAFidest tulenevaid kohustusi kuni nende lõpetamiseni, ning et Ühendkuningriik võib EAFi komitees osaleda hääleõiguseta vaatlejana; |
| --- | --- |

31.

märgib rahuloluga, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) kohaselt on Ühendkuningriik jätkuvalt kohustatud maksma kõik kehtivast mitmeaastasest finantsraamistikust ja varasematest finantsperspektiividest tulenevad kohustused välja nii, nagu oleks ta endiselt liikmesriik; juhib tähelepanu ka sellele, et väljaastumislepingu kohaselt osaleb Ühendkuningriik EAFides kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab samu kohustusi mis liikmesriigid vastavalt 11. EAFi loomise sisekokkuleppele, samuti varasematest EAFidest tulenevaid kohustusi kuni nende lõpetamiseni, ning et Ühendkuningriik võib EAFi komitees osaleda hääleõiguseta vaatlejana;

Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonide, liidu arenguagentuuride ja valitsusväliste organisatsioonidega

Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonide, liidu arenguagentuuride ja valitsusväliste organisatsioonidega

| 32. | märgib, et sambapõhise hindamise nõuete ja komisjoni aruannete korrapärane järelevalve on COVID-19 puhangu mõjust hoolimata edenenud; kutsub komisjoni üles jätkama sambapõhiste hindamiste hoolikat jälgimist ning teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni edusammudest ja tulemustest, võttes arvesse kõigi sambapõhise hindamise läbinud üksuste täiendavat hindamist ja eesmärki viia need lõpule COVID-19 puhangu tõttu 2021. aastaks pikendatud tähtajaks; (4) |
| --- | --- |

32.

märgib, et sambapõhise hindamise nõuete ja komisjoni aruannete korrapärane järelevalve on COVID-19 puhangu mõjust hoolimata edenenud; kutsub komisjoni üles jätkama sambapõhiste hindamiste hoolikat jälgimist ning teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni edusammudest ja tulemustest, võttes arvesse kõigi sambapõhise hindamise läbinud üksuste täiendavat hindamist ja eesmärki viia need lõpule COVID-19 puhangu tõttu 2021. aastaks pikendatud tähtajaks; (4)

4

| 33. | väljendab rahulolu selle üle, et alates 2021–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku perioodist on EAFid, arengukoostöö rahastamisvahend ja muud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga „Globaalne Euroopa“ seotud vahendid lisatud liidu üldeelarvesse rubriiki 4 „Globaalne Euroopa“, mis moodustab liidu eelarvest 6,6 % ehk 11,4 miljardit eurot: sellest 3 miljardit eurot (26,7 %) kulutatakse arengukoostöö rahastamisvahendile, 2,7 miljardit eurot (23,2 %) Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendile, 1,9 miljardit eurot (16,9 %) ühinemiseelse abi rahastamisvahendile, 1,9 miljardit eurot (16,8 %) humanitaarabile ja ülejäänu muudele meetmetele ja programmidele; märgib, et EAFi teatavad rakendusmeetodid ja paindlikkussätted on integreeritud määrusesse (EL) 2021/947; tuletab meelde, et EAFide lisamine eelarvesse on olnud Euroopa Parlamendi pikaajaline nõue; |
| --- | --- |

33.

väljendab rahulolu selle üle, et alates 2021–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku perioodist on EAFid, arengukoostöö rahastamisvahend ja muud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga „Globaalne Euroopa“ seotud vahendid lisatud liidu üldeelarvesse rubriiki 4 „Globaalne Euroopa“, mis moodustab liidu eelarvest 6,6 % ehk 11,4 miljardit eurot: sellest 3 miljardit eurot (26,7 %) kulutatakse arengukoostöö rahastamisvahendile, 2,7 miljardit eurot (23,2 %) Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendile, 1,9 miljardit eurot (16,9 %) ühinemiseelse abi rahastamisvahendile, 1,9 miljardit eurot (16,8 %) humanitaarabile ja ülejäänu muudele meetmetele ja programmidele; märgib, et EAFi teatavad rakendusmeetodid ja paindlikkussätted on integreeritud määrusesse (EL) 2021/947; tuletab meelde, et EAFide lisamine eelarvesse on olnud Euroopa Parlamendi pikaajaline nõue;

| 34. | kiidab heaks asjaolu, et sellise koostöö rahastamise suhtes ei kohaldata seega enam valitsustevahelist kokkulepet liikmesriikide vahel, vaid et sellist koostööd rahastatakse pigem liidu eelarve omavahendite süsteemi kaudu; märgib siiski, et varasemate EAFide, sealhulgas 11. EAFi raames rahastatavaid, AKV riikides käimasolevaid projekte rakendatakse jätkuvalt kooskõlas nende erieeskirjadega kuni nende täieliku lõpuleviimiseni ning eeldab, et sellise normatiivse kattuvuse mõju on piiratud; |
| --- | --- |

34.

kiidab heaks asjaolu, et sellise koostöö rahastamise suhtes ei kohaldata seega enam valitsustevahelist kokkulepet liikmesriikide vahel, vaid et sellist koostööd rahastatakse pigem liidu eelarve omavahendite süsteemi kaudu; märgib siiski, et varasemate EAFide, sealhulgas 11. EAFi raames rahastatavaid, AKV riikides käimasolevaid projekte rakendatakse jätkuvalt kooskõlas nende erieeskirjadega kuni nende täieliku lõpuleviimiseni ning eeldab, et sellise normatiivse kattuvuse mõju on piiratud;

| 35. | rõhutab, et selline uus korraldus hõlmab uusi institutsioonilisi kohustusi ja ülesandeid, eelkõige Euroopa Parlamendi kui ühe eelarvepädeva institutsiooni jaoks aastaeelarve koostamisel; eeldab, et selle uue korralduse tõttu muutub eelarve läbipaistvamaks, poliitika sidusamaks ja demokraatlik aruandekohustus rangemaks; võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi suurenenud rolli rahvusvaheliste partnerluste valdkonnas globaalse Euroopa raames, sealhulgas kõrgetasemelise geopoliitilise dialoogi kaudu; palub komisjonil seoses uue rahastamisvahendiga, nimelt naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga „Globaalne Euroopa“ (Euroopa Arengufondi (EAF) järeltulija) esitada riikide kaupa ning kõnealuse instrumendi meetmete rakendamise algusest peale teavet kõigi selle rahastamisvahendi kaudu rahastatavate meetmete kohta, olenemata sellest, kas neid kaasrahastatakse mõne muu osaleja toetustest või laenudest, ning liidu rahaliste vahendite summad ja tulemused esitatakse liikmesriikide vahel ühtlustatud standardiseeritud vormis, mis on liidu ja partnerriikide kodanikele kergesti arusaadav; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et selline uus korraldus hõlmab uusi institutsioonilisi kohustusi ja ülesandeid, eelkõige Euroopa Parlamendi kui ühe eelarvepädeva institutsiooni jaoks aastaeelarve koostamisel; eeldab, et selle uue korralduse tõttu muutub eelarve läbipaistvamaks, poliitika sidusamaks ja demokraatlik aruandekohustus rangemaks; võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi suurenenud rolli rahvusvaheliste partnerluste valdkonnas globaalse Euroopa raames, sealhulgas kõrgetasemelise geopoliitilise dialoogi kaudu; palub komisjonil seoses uue rahastamisvahendiga, nimelt naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga „Globaalne Euroopa“ (Euroopa Arengufondi (EAF) järeltulija) esitada riikide kaupa ning kõnealuse instrumendi meetmete rakendamise algusest peale teavet kõigi selle rahastamisvahendi kaudu rahastatavate meetmete kohta, olenemata sellest, kas neid kaasrahastatakse mõne muu osaleja toetustest või laenudest, ning liidu rahaliste vahendite summad ja tulemused esitatakse liikmesriikide vahel ühtlustatud standardiseeritud vormis, mis on liidu ja partnerriikide kodanikele kergesti arusaadav;

| 36. | kordab vajadust kooskõlas liidu kehtiva õigusega tagada täielik läbipaistvus ja juurdepääs andmetele rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt rakendatavate projektide kohta, ning sätestada kontrolli ja järelevalve haldamise vallas selged eeskirjad; |
| --- | --- |

36.

kordab vajadust kooskõlas liidu kehtiva õigusega tagada täielik läbipaistvus ja juurdepääs andmetele rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt rakendatavate projektide kohta, ning sätestada kontrolli ja järelevalve haldamise vallas selged eeskirjad;

| 37. | rõhutab veelkord, et üksused, kellele on usaldatud liidu vahendite rakendamine, peavad üldpõhimõttena järgima usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid; rõhutab, et iga üksus peab liidu finantshuvide kaitsmisele täielikult kaasa aitama ning andma vahendite saamise tingimusena vastutavale eelarvevahendite käsutajale, kontrollikojale ja OLAFile vajalikud õigused ja juurdepääsu; |
| --- | --- |

37.

rõhutab veelkord, et üksused, kellele on usaldatud liidu vahendite rakendamine, peavad üldpõhimõttena järgima usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid; rõhutab, et iga üksus peab liidu finantshuvide kaitsmisele täielikult kaasa aitama ning andma vahendite saamise tingimusena vastutavale eelarvevahendite käsutajale, kontrollikojale ja OLAFile vajalikud õigused ja juurdepääsu;

| 38. | märgib, et endiselt on vaja süsteemsemalt läheneda partnerite teavitamisele liidu toetusest, ning üleilmsete probleemide lahendamiseks tehtavatele jõupingutustele, et parandada liidu nähtavust ning suurendada läbipaistvust, aruandekohustust ja inimõigustega seotud hoolsuskohustust kogu rahastamisahela ulatuses; märgib, et Euroopa tiimi lähenemisviisil on oluline roll liidu abi tõhususe ja nähtavuse vallas; palub komisjonil kahekordistada oma jõupingutusi korraldada aastaid pärast kaasrahastatud projektide lõpuleviimist valimipõhiseid kohapealseid kontrolle, et kontrollida EAFi sekkumiste jätkuvat mõju ja tulemuslikkust, ning võtta vajalikke meetmeid, et tagada oma tegevuse pikaajaline mõju; |
| --- | --- |

38.

märgib, et endiselt on vaja süsteemsemalt läheneda partnerite teavitamisele liidu toetusest, ning üleilmsete probleemide lahendamiseks tehtavatele jõupingutustele, et parandada liidu nähtavust ning suurendada läbipaistvust, aruandekohustust ja inimõigustega seotud hoolsuskohustust kogu rahastamisahela ulatuses; märgib, et Euroopa tiimi lähenemisviisil on oluline roll liidu abi tõhususe ja nähtavuse vallas; palub komisjonil kahekordistada oma jõupingutusi korraldada aastaid pärast kaasrahastatud projektide lõpuleviimist valimipõhiseid kohapealseid kontrolle, et kontrollida EAFi sekkumiste jätkuvat mõju ja tulemuslikkust, ning võtta vajalikke meetmeid, et tagada oma tegevuse pikaajaline mõju;

Liidu eelarvetoetus

Liidu eelarvetoetus

| 39. | märgib, et eelarvetoetuse üldraamistikku, mille alusel saab eelarvetoetust kasutada kui rakendusmeetodit välistegevuse valdkonnas, täiendatakse üldsuunistega, milles esitatakse usaldusväärse riskijuhtimise tagamise ja kvaliteedikontrolli rakendamise, ELi delegatsioonide ja komisjoni kesktalituste teostatava järelevalve ja aruandluse korra kohta üksikasjalikud suunised; (5) tunneb heameelt, et eelarvetoetuse suunised ja sisekord on aja jooksul paranenud, sealhulgas kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi soovituste põhjal; |
| --- | --- |

39.

märgib, et eelarvetoetuse üldraamistikku, mille alusel saab eelarvetoetust kasutada kui rakendusmeetodit välistegevuse valdkonnas, täiendatakse üldsuunistega, milles esitatakse usaldusväärse riskijuhtimise tagamise ja kvaliteedikontrolli rakendamise, ELi delegatsioonide ja komisjoni kesktalituste teostatava järelevalve ja aruandluse korra kohta üksikasjalikud suunised; (5) tunneb heameelt, et eelarvetoetuse suunised ja sisekord on aja jooksul paranenud, sealhulgas kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi soovituste põhjal;

5

| 40. | märgib, et liidu toetus hõlmab mitmesuguseid sektoreid, ning 2020. aastal rakendati 95 riigis või territooriumil 228 lepingut, mis moodustasid keskmiselt umbes 40 % partnerriikidega sõlmitud riiklikest koostööprogrammidest; märgib lisaks, et kuigi aastatel 2014–2019 ulatusid maksed 1,6 miljardist eurost 1,8 miljardi euroni aastas, lähenesid liidu eelarvetoetuse väljamaksed 2020. aastal COVID-19 pandeemia tõttu 3 miljardile eurole; on seisukohal, et toetus oli määrava tähtsusega, et aidata suurendada riikide vastupanuvõimet, võimaldades neil keskenduda eri sektorite reformidele ning vältida edasisi majanduslikke ja sotsiaalseid tagasilööke; |
| --- | --- |

40.

märgib, et liidu toetus hõlmab mitmesuguseid sektoreid, ning 2020. aastal rakendati 95 riigis või territooriumil 228 lepingut, mis moodustasid keskmiselt umbes 40 % partnerriikidega sõlmitud riiklikest koostööprogrammidest; märgib lisaks, et kuigi aastatel 2014–2019 ulatusid maksed 1,6 miljardist eurost 1,8 miljardi euroni aastas, lähenesid liidu eelarvetoetuse väljamaksed 2020. aastal COVID-19 pandeemia tõttu 3 miljardile eurole; on seisukohal, et toetus oli määrava tähtsusega, et aidata suurendada riikide vastupanuvõimet, võimaldades neil keskenduda eri sektorite reformidele ning vältida edasisi majanduslikke ja sotsiaalseid tagasilööke;

| 41. | märgib, et EAFide eelarvetoetus moodustas 2020. aastal makstud liidu eelarvetoetuse kogusummast 39 % (1 164 miljonit eurot 2 986 miljonist eurost); märgib, et 2020. aastal said eelarvetoetust 40 AKV riiki, ning 8 ülemeremaad ja -territooriumit (ÜMT); |
| --- | --- |

41.

märgib, et EAFide eelarvetoetus moodustas 2020. aastal makstud liidu eelarvetoetuse kogusummast 39 % (1 164 miljonit eurot 2 986 miljonist eurost); märgib, et 2020. aastal said eelarvetoetust 40 AKV riiki, ning 8 ülemeremaad ja -territooriumit (ÜMT);

| 42. | märgib, et EAFide panus eelarvetoetuse meetmetesse ulatus 2020. aastal 1 240,6 miljoni euroni (2019. aastal 790,3 miljonit eurot), millest 552,3 miljonit eurot moodustasid uued kulukohustused (2019. aastal 366,8 miljonit eurot), kusjuures geograafiline ulatus oli 60 partnerriiki (kuus riiki rohkem kui 2019. aastal), kellega sõlmiti 102 eelarvetoetuse lepingut (20 lepingut rohkem kui 2019. aastal); märgib, et ÜMTdele maksti EAFide kaudu välja 82,8 miljonit eurot (2019. aastal oli see summa 70,0 miljonit eurot), mis jagunes 12 riigi vahel, kellega sõlmiti 13 eelarvetoetuse lepingut, mis on sama mis 2019. eelarveaastal; |
| --- | --- |

42.

märgib, et EAFide panus eelarvetoetuse meetmetesse ulatus 2020. aastal 1 240,6 miljoni euroni (2019. aastal 790,3 miljonit eurot), millest 552,3 miljonit eurot moodustasid uued kulukohustused (2019. aastal 366,8 miljonit eurot), kusjuures geograafiline ulatus oli 60 partnerriiki (kuus riiki rohkem kui 2019. aastal), kellega sõlmiti 102 eelarvetoetuse lepingut (20 lepingut rohkem kui 2019. aastal); märgib, et ÜMTdele maksti EAFide kaudu välja 82,8 miljonit eurot (2019. aastal oli see summa 70,0 miljonit eurot), mis jagunes 12 riigi vahel, kellega sõlmiti 13 eelarvetoetuse lepingut, mis on sama mis 2019. eelarveaastal;

| 43. | tõdeb rahulolevalt, et 2020. aastal on Sahara-tagune Aafrika endiselt suurim eelarvetoetuse saaja, kelle osakaal on 38 % (2019. aastal 36 %); märgib lisaks, et keskmisest väiksema sissetulekuga riigid moodustavad 52,4 % (2019. aastal 47 %) kõigist jooksvatest kulukohustustest; märgib, et madala sissetulekuga riigid moodustavad 29,4 % kulukohustuste kogusummast, mis kinnitab 2019. aastal täheldatud langustrendi (32 % võrreldes 38 %-ga 2018. aastal); märgib, et kokku rakendatakse 47 % käimasolevatest eelarvetoetuse programmidest vähim arenenud riikides; |
| --- | --- |

43.

tõdeb rahulolevalt, et 2020. aastal on Sahara-tagune Aafrika endiselt suurim eelarvetoetuse saaja, kelle osakaal on 38 % (2019. aastal 36 %); märgib lisaks, et keskmisest väiksema sissetulekuga riigid moodustavad 52,4 % (2019. aastal 47 %) kõigist jooksvatest kulukohustustest; märgib, et madala sissetulekuga riigid moodustavad 29,4 % kulukohustuste kogusummast, mis kinnitab 2019. aastal täheldatud langustrendi (32 % võrreldes 38 %-ga 2018. aastal); märgib, et kokku rakendatakse 47 % käimasolevatest eelarvetoetuse programmidest vähim arenenud riikides;

| 44. | tuletab meelde, et eelarvetoetuse eesmärk on tugevdada partnerlust liidu partnerriikidega, edendada kestlikku arengut, kaotada vaesus, vähendada ebavõrdsust ning tugevdada rahu ja demokraatiat, et aidata lõppkokkuvõttes kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; märgib, et ELi eelarvetoetuse andmisel tuleb juhinduda rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud Busani tõhususe põhimõtetest, nagu partnerriikide isevastutus, tulemustele keskendumine, kaasavus ja aruandekohustus; rõhutab, et kuna eelarvetoetus edendab läbipaistvust ja head valitsemistava, aitab see kaasa ka korruptsiooni- ja pettusevastasele võitlusele; tuletab meelde, et eelarvetoetus peab vastama partnerriikide vajadustele ja liidu peamistele poliitikavaldkondadele; tuletab meelde, et samuti on vaja mõõta programmide tulemuslikkust ning nende mõju partnerriikides ja tsiviilelanikkonnale; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et eelarvetoetuse eesmärk on tugevdada partnerlust liidu partnerriikidega, edendada kestlikku arengut, kaotada vaesus, vähendada ebavõrdsust ning tugevdada rahu ja demokraatiat, et aidata lõppkokkuvõttes kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; märgib, et ELi eelarvetoetuse andmisel tuleb juhinduda rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud Busani tõhususe põhimõtetest, nagu partnerriikide isevastutus, tulemustele keskendumine, kaasavus ja aruandekohustus; rõhutab, et kuna eelarvetoetus edendab läbipaistvust ja head valitsemistava, aitab see kaasa ka korruptsiooni- ja pettusevastasele võitlusele; tuletab meelde, et eelarvetoetus peab vastama partnerriikide vajadustele ja liidu peamistele poliitikavaldkondadele; tuletab meelde, et samuti on vaja mõõta programmide tulemuslikkust ning nende mõju partnerriikides ja tsiviilelanikkonnale;

| 45. | märgib, et kui vaadata suhtelist panust kestliku arengu eesmärkide saavutamisse, aitavad eelarvetoetuse programmid kõige rohkem kaasa kestliku arengu 16. eesmärgi (rahu, õigus ja valitsemistava), 17. eesmärgi (partnerlused), 5. eesmärgi (sooline võrdõiguslikkus) ja 1. eesmärgi (vaesuse kaotamine) saavutamisele; väljendab heameelt eelarvetoetuse programmide tugeva mitmemõõtmelise ulatuse üle ja on seisukohal, et nendega tuleks toetada ettevõtlust ja eraalgatust, et võimendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut, nagu soovitatakse kestliku arengu eesmärgis nr 9 (rajada vastupidav taristu, edendada kaasavat ja jätkusuutlikku industrialiseerimist ja innovatsiooni) ja eesmärgis nr 17 (tugevdada rakendusvahendeid ja elavdada kestliku arengu ülemaailmset parterlust); |
| --- | --- |

45.

märgib, et kui vaadata suhtelist panust kestliku arengu eesmärkide saavutamisse, aitavad eelarvetoetuse programmid kõige rohkem kaasa kestliku arengu 16. eesmärgi (rahu, õigus ja valitsemistava), 17. eesmärgi (partnerlused), 5. eesmärgi (sooline võrdõiguslikkus) ja 1. eesmärgi (vaesuse kaotamine) saavutamisele; väljendab heameelt eelarvetoetuse programmide tugeva mitmemõõtmelise ulatuse üle ja on seisukohal, et nendega tuleks toetada ettevõtlust ja eraalgatust, et võimendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut, nagu soovitatakse kestliku arengu eesmärgis nr 9 (rajada vastupidav taristu, edendada kaasavat ja jätkusuutlikku industrialiseerimist ja innovatsiooni) ja eesmärgis nr 17 (tugevdada rakendusvahendeid ja elavdada kestliku arengu ülemaailmset parterlust);

| 46. | rõhutab, et ettevõtlusel ja erasektoril on oluline roll võitluses vaesuse vastu, luues töökohti, jätkusuutlikku majandust ja kestlikku majanduskasvu; rõhutab asjaolu, et ettevõtluskoolituse pakkumine võib aidata väikeettevõtjatel luua ettevõtteid ja parandada partnerriikide äritavasid; märgib, et selliste programmide tõhususe suurendamiseks tuleks seda koolitust täiendada vajaduspõhiste tugi- ja järelteenustega; nõuab lisaks, et jätkataks nii naiste kui ka meeste mõjuvõimu suurendamist ning vastavate probleemide lahendamiseks vajalikku poliitikat; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et ettevõtlusel ja erasektoril on oluline roll võitluses vaesuse vastu, luues töökohti, jätkusuutlikku majandust ja kestlikku majanduskasvu; rõhutab asjaolu, et ettevõtluskoolituse pakkumine võib aidata väikeettevõtjatel luua ettevõtteid ja parandada partnerriikide äritavasid; märgib, et selliste programmide tõhususe suurendamiseks tuleks seda koolitust täiendada vajaduspõhiste tugi- ja järelteenustega; nõuab lisaks, et jätkataks nii naiste kui ka meeste mõjuvõimu suurendamist ning vastavate probleemide lahendamiseks vajalikku poliitikat;

| 47. | tunnistab, et komisjon kujundas programmid ümber vastusena COVID-19 pandeemiale, mille tulemusel näitajad neutraliseerusid (kriisi tõttu muutusid need ebaoluliseks või kehtimatuks) ja muutuva suurusega osamaksed muudeti fikseeritud osamakseteks; võtab lisaks teadmiseks mõnede näitajate ja eesmärkide tähtaegade lõppemise ning nende edasilükkamise 2021. aastasse; võtab seetõttu teadmiseks fikseeritud ja muutuva suurusega osamaksete suhte muutuse 2020. aastal, mis jõudis fikseeritud osamaksete puhul keskmiselt 84 %-ni (2019. aastal 44 %) ja muutuva suurusega osamaksete puhul 16 %-ni (2019. aastal 56 %); tuletab sellega seoses meelde oma seisukohta, et muutuva suurusega osamaksed võivad pakkuda partnerriikidele peamisi reforme käsitleva poliitika ja poliitilise dialoogi süvendamiseks suuremat mõjujõudu; nõuab seetõttu endale ajakohastatud teabe esitamist programmi ümberkujundamise mõju ja tulemuste kohta; märgib lisaks, et ainult Kariibi mere piirkonna, Kesk-Aafrika, Ladina-Ameerika ja Lääne-Balkani riigid hoidsid oma maksetes suhteliselt suuremaid muutuva suurusega osamakseid; |
| --- | --- |

47.

tunnistab, et komisjon kujundas programmid ümber vastusena COVID-19 pandeemiale, mille tulemusel näitajad neutraliseerusid (kriisi tõttu muutusid need ebaoluliseks või kehtimatuks) ja muutuva suurusega osamaksed muudeti fikseeritud osamakseteks; võtab lisaks teadmiseks mõnede näitajate ja eesmärkide tähtaegade lõppemise ning nende edasilükkamise 2021. aastasse; võtab seetõttu teadmiseks fikseeritud ja muutuva suurusega osamaksete suhte muutuse 2020. aastal, mis jõudis fikseeritud osamaksete puhul keskmiselt 84 %-ni (2019. aastal 44 %) ja muutuva suurusega osamaksete puhul 16 %-ni (2019. aastal 56 %); tuletab sellega seoses meelde oma seisukohta, et muutuva suurusega osamaksed võivad pakkuda partnerriikidele peamisi reforme käsitleva poliitika ja poliitilise dialoogi süvendamiseks suuremat mõjujõudu; nõuab seetõttu endale ajakohastatud teabe esitamist programmi ümberkujundamise mõju ja tulemuste kohta; märgib lisaks, et ainult Kariibi mere piirkonna, Kesk-Aafrika, Ladina-Ameerika ja Lääne-Balkani riigid hoidsid oma maksetes suhteliselt suuremaid muutuva suurusega osamakseid;

| 48. | palub DG INTPAt uuesti anda oma poliitilistes dialoogides ka edaspidi range hinnang riskidele, mis on seotud äriühingute maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja ebaseaduslike rahavoogudega, mis mõjutavad eelkõige arenguriike; rõhutab, kui oluline on käsitleda siseriiklike tulude kasutuselevõtmist ja riigi rahanduse juhtimist üldiselt, mis on osa eelarvetoetuse kriteeriumidest; ergutab DG INTPAt hindama eelarvemõju ja aitama kehtestada investeerimisele suunatud eesmärke; |
| --- | --- |

48.

palub DG INTPAt uuesti anda oma poliitilistes dialoogides ka edaspidi range hinnang riskidele, mis on seotud äriühingute maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja ebaseaduslike rahavoogudega, mis mõjutavad eelkõige arenguriike; rõhutab, kui oluline on käsitleda siseriiklike tulude kasutuselevõtmist ja riigi rahanduse juhtimist üldiselt, mis on osa eelarvetoetuse kriteeriumidest; ergutab DG INTPAt hindama eelarvemõju ja aitama kehtestada investeerimisele suunatud eesmärke;

| 49. | on seisukohal, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ programmitöö vajaduste hindamisel tuleks arvesse võtta riikide võlaolukorda ja seda, kuidas see mõjutab kestliku arengu eesmärkide saavutamise võimalusi; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ programmitöö vajaduste hindamisel tuleks arvesse võtta riikide võlaolukorda ja seda, kuidas see mõjutab kestliku arengu eesmärkide saavutamise võimalusi;

| 50. | rõhutab, kui oluline on, et doonorriigid ei suurendaks võlakoormust; nõuab tungivalt, et liit ja liikmesriigid töötaksid esimese sammuna ja lisaks võlakohustuste moratooriumiga seotud lubadustele välja suure võlakoormusega vaeste riikide jaoks uue võlakergendusalgatuse; üldisemalt nõuab mitmepoolse mehhanismi loomist võlgade restruktureerimiseks, et reageerida nii võlakriisi mõjule kui ka kestliku arengu tegevuskava 2030 rahastamisvajadustele; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, kui oluline on, et doonorriigid ei suurendaks võlakoormust; nõuab tungivalt, et liit ja liikmesriigid töötaksid esimese sammuna ja lisaks võlakohustuste moratooriumiga seotud lubadustele välja suure võlakoormusega vaeste riikide jaoks uue võlakergendusalgatuse; üldisemalt nõuab mitmepoolse mehhanismi loomist võlgade restruktureerimiseks, et reageerida nii võlakriisi mõjule kui ka kestliku arengu tegevuskava 2030 rahastamisvajadustele;

Tulemused

Tulemused

| 51. | märgib, et liidu toetust rakendatakse tegevuskava 2030 raames, mis kestliku arengu eesmärkide põhjal nõuab terviklikku lähenemist sotsiaalsele, majanduslikule ja keskkonnaga seotud arengule; |
| --- | --- |

51.

märgib, et liidu toetust rakendatakse tegevuskava 2030 raames, mis kestliku arengu eesmärkide põhjal nõuab terviklikku lähenemist sotsiaalsele, majanduslikule ja keskkonnaga seotud arengule;

| 52. | ergutab komisjoni jätkama jõupingutusi veamäärade vähendamiseks ja võtma proportsionaalseid meetmeid, et reageerida juba tuvastatud suure riskiga valdkondadele; |
| --- | --- |

52.

ergutab komisjoni jätkama jõupingutusi veamäärade vähendamiseks ja võtma proportsionaalseid meetmeid, et reageerida juba tuvastatud suure riskiga valdkondadele;

| 53. | tunnistab, et 2020. aastal mõjutas COVID-19 pandeemia tugevalt nii Euroopat kui ka ülejäänud maailma, ning väljendab heameelt komisjoni koordineeritud reageerimise üle tervisekriisile ning mõjule, mida see avaldab Euroopa majandusele ja ühiskonnale; märgib, et COVID-19 pandeemia on tekitanud probleeme ka liidu 2020. aasta eelarvega seotud tulemuslikkuse, kontrolli, auditi ja kinnitamise osas; võtab lisaks teadmiseks kõigi komisjoni talituste jõupingutused liidu eelarve järjepideva ja range kaitse edendamiseks, tagades asjakohaste leevendusmeetmete kehtestamise; märgib, et kõik Euroopa arengus osalejad võtsid ühise vastusena COVID-19 pandeemiale kasutusele Euroopa tiimi lähenemisviisi, et toetada Euroopa poliitiliste prioriteetide ja standardite edendamist; |
| --- | --- |

53.

tunnistab, et 2020. aastal mõjutas COVID-19 pandeemia tugevalt nii Euroopat kui ka ülejäänud maailma, ning väljendab heameelt komisjoni koordineeritud reageerimise üle tervisekriisile ning mõjule, mida see avaldab Euroopa majandusele ja ühiskonnale; märgib, et COVID-19 pandeemia on tekitanud probleeme ka liidu 2020. aasta eelarvega seotud tulemuslikkuse, kontrolli, auditi ja kinnitamise osas; võtab lisaks teadmiseks kõigi komisjoni talituste jõupingutused liidu eelarve järjepideva ja range kaitse edendamiseks, tagades asjakohaste leevendusmeetmete kehtestamise; märgib, et kõik Euroopa arengus osalejad võtsid ühise vastusena COVID-19 pandeemiale kasutusele Euroopa tiimi lähenemisviisi, et toetada Euroopa poliitiliste prioriteetide ja standardite edendamist;

| 54. | märgib, et komisjon peab Euroopa tiimi lähenemisviisi rakendamist COVID-19 pandeemiale reageerimisel väga tõhusaks, mis võimaldas 2020. aastal saadaolevad EAFi vahendid täielikult ära kasutada; on mures projektikülastuste arvu vähendamise pärast, mis COVID-19 puhangu tõttu asendati kaugaudititega; on seisukohal, et kaugauditeid ei saa võrrelda tegelike kohapealsete kontrollkäikudega ja kutsub komisjoni üles jätkama neid nii kiiresti kui võimalik, võttes kontrollkäikude täiustamiseks arvesse COVID-19 pandeemia õppetunde tehnoloogiate ja vahendite kasutamise vallas; |
| --- | --- |

54.

märgib, et komisjon peab Euroopa tiimi lähenemisviisi rakendamist COVID-19 pandeemiale reageerimisel väga tõhusaks, mis võimaldas 2020. aastal saadaolevad EAFi vahendid täielikult ära kasutada; on mures projektikülastuste arvu vähendamise pärast, mis COVID-19 puhangu tõttu asendati kaugaudititega; on seisukohal, et kaugauditeid ei saa võrrelda tegelike kohapealsete kontrollkäikudega ja kutsub komisjoni üles jätkama neid nii kiiresti kui võimalik, võttes kontrollkäikude täiustamiseks arvesse COVID-19 pandeemia õppetunde tehnoloogiate ja vahendite kasutamise vallas;

| 55. | tunnistab ja väljendab heameelt üldist positiivset ülemaailmset mõju, mida avaldas COVID-19 vaktsiini üleilmse kättesaadavuse tagamise mehhanism (COVAX), kuid mille protsessi käigus ilmnes siiski probleeme ja nõrkusi rakendamisega; märgib, et 2022. aasta märtsi keskpaigaks oli COVAX tarninud 144 riiki üle 1,3 miljardi doosi, millest üle 500 miljoni doosi olid annetatud; märgib, et 2022. aasta märtsi keskpaigaks olid liikmesriigid jaganud üle 400 miljoni doosi; märgib, et COVAXi mõju on piiranud tarnepuudused, mis takistas COVAXil täita oma 2021. aasta eesmärki; (6) |
| --- | --- |

55.

tunnistab ja väljendab heameelt üldist positiivset ülemaailmset mõju, mida avaldas COVID-19 vaktsiini üleilmse kättesaadavuse tagamise mehhanism (COVAX), kuid mille protsessi käigus ilmnes siiski probleeme ja nõrkusi rakendamisega; märgib, et 2022. aasta märtsi keskpaigaks oli COVAX tarninud 144 riiki üle 1,3 miljardi doosi, millest üle 500 miljoni doosi olid annetatud; märgib, et 2022. aasta märtsi keskpaigaks olid liikmesriigid jaganud üle 400 miljoni doosi; märgib, et COVAXi mõju on piiranud tarnepuudused, mis takistas COVAXil täita oma 2021. aasta eesmärki; (6)

6

| 56. | rõhutab, et lähiaastatel peaksid liikmesriigid jätkama investeerimist COVID-19 vaktsiinidesse ja ka muudesse arenguriikidele mõeldud vaktsiinidesse, ning jätkuvalt aitama täiustada turustusahelaid; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et lähiaastatel peaksid liikmesriigid jätkama investeerimist COVID-19 vaktsiinidesse ja ka muudesse arenguriikidele mõeldud vaktsiinidesse, ning jätkuvalt aitama täiustada turustusahelaid;

| 57. | võtab teadmiseks DG INTPA erilise tähtsuse hariduse valdkonnas, arvestades selle üliolulist rolli inimarengus ja kõigi liidu prioriteetide peamise võimaldajana; kiidab sellega seoses heaks 2020. aastal suurendatud kulutused haridusele, mis moodustavad 7–10 % DG INTPA koguportfellist; märgib rahuloluga, et vastuseks COVID-19 pandeemiale on DG INTPA toetanud partnerriikide kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi, sealhulgas ülemaailmsete haridusalgatuste kaudu, et vältida kadunud põlvkonna tekkimist; tuletab meelde, kui oluline on tagada kõigis partnerriikides tüdrukute ja poiste jaoks võrdne juurdepääs haridusele ja koolile; on arvamusel, et võrdsed võimalused on arengus esmatähtsad; on seisukohal, et partnerriikides tuleb soodustada noorte naiste juurdepääsu Euroopa projektidele ja fondidele; |
| --- | --- |

57.

võtab teadmiseks DG INTPA erilise tähtsuse hariduse valdkonnas, arvestades selle üliolulist rolli inimarengus ja kõigi liidu prioriteetide peamise võimaldajana; kiidab sellega seoses heaks 2020. aastal suurendatud kulutused haridusele, mis moodustavad 7–10 % DG INTPA koguportfellist; märgib rahuloluga, et vastuseks COVID-19 pandeemiale on DG INTPA toetanud partnerriikide kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi, sealhulgas ülemaailmsete haridusalgatuste kaudu, et vältida kadunud põlvkonna tekkimist; tuletab meelde, kui oluline on tagada kõigis partnerriikides tüdrukute ja poiste jaoks võrdne juurdepääs haridusele ja koolile; on arvamusel, et võrdsed võimalused on arengus esmatähtsad; on seisukohal, et partnerriikides tuleb soodustada noorte naiste juurdepääsu Euroopa projektidele ja fondidele;

| 58. | tuletab meelde, et haavatavatele elanikkonnarühmadele tuleks pöörata erilist tähelepanu, kuna neil on juurdepääsuga seoses rohkem raskusi; nõuab konkreetsete meetmete ja programmide väljaarendamist, samuti rohkemate rahaliste vahendite eraldamist eelkõige puuetega inimeste jaoks; |
| --- | --- |

58.

tuletab meelde, et haavatavatele elanikkonnarühmadele tuleks pöörata erilist tähelepanu, kuna neil on juurdepääsuga seoses rohkem raskusi; nõuab konkreetsete meetmete ja programmide väljaarendamist, samuti rohkemate rahaliste vahendite eraldamist eelkõige puuetega inimeste jaoks;

| 59. | võtab teadmiseks komisjoni hinnangu, et EAFid on andnud positiivse panuse arengutulemustesse riigi tasandil, kuid väljendab muret selle üle, et piirkondliku tasandi tulemusi on olnud raskem tuvastada; rõhutab, et nagu selgus, kohaldati isevastutuse, tulemusjuhtimise ja vastastikuse aruandekohustuse põhimõtteid 11. EAFi raames vähem järjepidevalt; märgib samas murega, et nagu näitas komisjoni poolne hindamine, tuleb EAFi tõhusust käsitlevat aruandlust parandada, et muuta see vastutustundlikumaks; tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon on neid saadud õppetunde naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ väljatöötamisel väga hoolikalt arvesse võtnud ning et need kajastuvad ka näitajate valikus; |
| --- | --- |

59.

võtab teadmiseks komisjoni hinnangu, et EAFid on andnud positiivse panuse arengutulemustesse riigi tasandil, kuid väljendab muret selle üle, et piirkondliku tasandi tulemusi on olnud raskem tuvastada; rõhutab, et nagu selgus, kohaldati isevastutuse, tulemusjuhtimise ja vastastikuse aruandekohustuse põhimõtteid 11. EAFi raames vähem järjepidevalt; märgib samas murega, et nagu näitas komisjoni poolne hindamine, tuleb EAFi tõhusust käsitlevat aruandlust parandada, et muuta see vastutustundlikumaks; tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon on neid saadud õppetunde naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ väljatöötamisel väga hoolikalt arvesse võtnud ning et need kajastuvad ka näitajate valikus;

| 60. | nõuab hoolikat järelevalvet ja põhjalikku poliitilist dialoogi partnerriikide ja valitsusväliste organisatsioonidega eesmärkide, kokkulepitud tulemuste saavutamisel tehtud edusammude ja tulemusnäitajate teemal; kutsub komisjoni veel kord üles paremini määratlema ja mõõtma eeldatavat mõju arengule ning eelkõige parandama kontrollimehhanismi seoses abisaajariikide tegevusega korruptsiooni, inimõiguste austamise, hea valitsemistava ja demokraatia valdkonnas; rõhutab vajadust kaasata sellesse strateegilisse dialoogi ka erasektori; märgib, kui oluline on demokraatlik kontroll liidu eelarvetoetuse kasutamise üle abi saavates riikides; |
| --- | --- |

60.

nõuab hoolikat järelevalvet ja põhjalikku poliitilist dialoogi partnerriikide ja valitsusväliste organisatsioonidega eesmärkide, kokkulepitud tulemuste saavutamisel tehtud edusammude ja tulemusnäitajate teemal; kutsub komisjoni veel kord üles paremini määratlema ja mõõtma eeldatavat mõju arengule ning eelkõige parandama kontrollimehhanismi seoses abisaajariikide tegevusega korruptsiooni, inimõiguste austamise, hea valitsemistava ja demokraatia valdkonnas; rõhutab vajadust kaasata sellesse strateegilisse dialoogi ka erasektori; märgib, kui oluline on demokraatlik kontroll liidu eelarvetoetuse kasutamise üle abi saavates riikides;

| 61. | kordab oma üleskutset komisjonile viia läbi EAFist rahastatavate pikaajaliste projektide tulemuslikkuse hindamine riikide kaupa, et näidata liidu aastakümnetepikkuste investeeringute tegelikku mõju asjaomasele riigile ja seda, kuidas see on tõhusalt aidanud kaasa abisaajariikide majanduslikule, sotsiaalsele ja kestlikule arengule; kutsub komisjoni üles kasutama ära saadud õppetunde seoses projektidega, mida ei ole tulemuslikult või tõhusalt rakendatud, ning võtma tulevikus otsustavaid meetmeid; |
| --- | --- |

61.

kordab oma üleskutset komisjonile viia läbi EAFist rahastatavate pikaajaliste projektide tulemuslikkuse hindamine riikide kaupa, et näidata liidu aastakümnetepikkuste investeeringute tegelikku mõju asjaomasele riigile ja seda, kuidas see on tõhusalt aidanud kaasa abisaajariikide majanduslikule, sotsiaalsele ja kestlikule arengule; kutsub komisjoni üles kasutama ära saadud õppetunde seoses projektidega, mida ei ole tulemuslikult või tõhusalt rakendatud, ning võtma tulevikus otsustavaid meetmeid;

| 62. | märgib, et nagu ka 2019. aastal, ei lisanud kontrollikoda ELi eelarve tulemusaruande 6. peatükki „Globaalne Euroopa“ EAFide tulemuslikkust; märgib, et kontrollikoda ei ole veel läbi viinud EAFide tulemuslikkuse horisontaalset ja üksikasjalikku hindamist; võtab teadmiseks, et EAFi eelarvesse kandmisega auditeerib kontrollikoda ka uut EAFi liidu pikaajalise eelarve osana; |
| --- | --- |

62.

märgib, et nagu ka 2019. aastal, ei lisanud kontrollikoda ELi eelarve tulemusaruande 6. peatükki „Globaalne Euroopa“ EAFide tulemuslikkust; märgib, et kontrollikoda ei ole veel läbi viinud EAFide tulemuslikkuse horisontaalset ja üksikasjalikku hindamist; võtab teadmiseks, et EAFi eelarvesse kandmisega auditeerib kontrollikoda ka uut EAFi liidu pikaajalise eelarve osana;

| 63. | võtab teadmiseks EAFide panuse DG INTPA eesmärkide nr 14 (inimareng) ja nr 12 (kestlikud töökohad) saavutamisse; tuletab meelde, et tervishoid, sooline võrdõiguslikkus, haridus, tööhõive ja paremad elutingimused peaksid jääma liidu välistegevuse keskmesse, eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade, sh rändajate ja pagulaste jaoks; tunnistab, et COVID-19 pandeemia häiris ühiskonda mitmel viisil, muutes viimastel aastatel saavutatud inimarengu edusammud vastupidiseks, avaldades survet haavatavatele elanikkonnarühmadele, süvendades ebavõrdsust ning tuues kaasa kodanikuühiskonna ja demokraatia tegutsemisruumi piirangud ebakindlates demokraatiates; |
| --- | --- |

63.

võtab teadmiseks EAFide panuse DG INTPA eesmärkide nr 14 (inimareng) ja nr 12 (kestlikud töökohad) saavutamisse; tuletab meelde, et tervishoid, sooline võrdõiguslikkus, haridus, tööhõive ja paremad elutingimused peaksid jääma liidu välistegevuse keskmesse, eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade, sh rändajate ja pagulaste jaoks; tunnistab, et COVID-19 pandeemia häiris ühiskonda mitmel viisil, muutes viimastel aastatel saavutatud inimarengu edusammud vastupidiseks, avaldades survet haavatavatele elanikkonnarühmadele, süvendades ebavõrdsust ning tuues kaasa kodanikuühiskonna ja demokraatia tegutsemisruumi piirangud ebakindlates demokraatiates;

| 64. | märgib, et Euroopa Arengufondi eelarve täitmise puhul piirdutakse nüüd maksetega, mis on seotud enne selle lõpptähtajaks olevat 31. detsembrit 2020 võetud kulukohustustega, ning et praegu kohaldatakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ ja liidu üldeelarve reegleid; nõuab niisuguse inimõigustepõhise käsituse ranget rakendamist, mille kõikide meetmete keskmes oleksid inimõigused, tehes seda kooskõlas kõnealuse käsituse alaste komisjoni meetmete kogumiga; on sellega seoses mures arengufondide, sealhulgas Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi vahendite võimaliku väärkasutamise pärast, ning ELi usaldusfondiga seotud teatatud inimõiguste rikkumiste pärast Liibüas, Etioopias, Eritreas ja Nigeris; |
| --- | --- |

64.

märgib, et Euroopa Arengufondi eelarve täitmise puhul piirdutakse nüüd maksetega, mis on seotud enne selle lõpptähtajaks olevat 31. detsembrit 2020 võetud kulukohustustega, ning et praegu kohaldatakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ ja liidu üldeelarve reegleid; nõuab niisuguse inimõigustepõhise käsituse ranget rakendamist, mille kõikide meetmete keskmes oleksid inimõigused, tehes seda kooskõlas kõnealuse käsituse alaste komisjoni meetmete kogumiga; on sellega seoses mures arengufondide, sealhulgas Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi vahendite võimaliku väärkasutamise pärast, ning ELi usaldusfondiga seotud teatatud inimõiguste rikkumiste pärast Liibüas, Etioopias, Eritreas ja Nigeris;

Euroopa Investeerimispanga (EIP) toetused

Euroopa Investeerimispanga (EIP) toetused

| 65. | märgib, et liidu arengupoliitika viiakse ellu naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kaudu, mille peamine rakendaja on EIP; |
| --- | --- |

65.

märgib, et liidu arengupoliitika viiakse ellu naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kaudu, mille peamine rakendaja on EIP;

| 66. | kordab, et eeldatavalt panustab EIP välistegevus ELi poliitilistesse eesmärkidesse ning toetab arenguriikide, eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate riikide majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kestlikku arengut ning liidu poolt heaks kiidetud eesmärkide järgimist; nendib, et liidu arenguabi rahastamissüsteemi kesksed teemad on vaesuse kaotamine, riigi oma ressursside kasutuselevõtmine ja inimõigused; tuletab meelde asjaolu, et sidusrühmade kaasamine on kestliku ja kaasava arengu nurgakivi; |
| --- | --- |

66.

kordab, et eeldatavalt panustab EIP välistegevus ELi poliitilistesse eesmärkidesse ning toetab arenguriikide, eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate riikide majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kestlikku arengut ning liidu poolt heaks kiidetud eesmärkide järgimist; nendib, et liidu arenguabi rahastamissüsteemi kesksed teemad on vaesuse kaotamine, riigi oma ressursside kasutuselevõtmine ja inimõigused; tuletab meelde asjaolu, et sidusrühmade kaasamine on kestliku ja kaasava arengu nurgakivi;

| 67. | märgib, et EIP on kohustatud järgima ELi põhiõiguste hartat; rõhutab, et inimõiguste põhimõtted on projektide tasandil lõimitud EIP hoolsuskohustuse süsteemi ja normidesse, sealhulgas võimaldades inimõiguste või keskkonna- ja sotsiaalsete normide tõsiste rikkumiste korral väljamaksed peatada; märgib, et kaebuste lahendamise mehhanismi tugevdati 2018. aasta lõpus; palub EIP-l tagada, et tema kaebuste lahendamise mehhanismi kasutamine oleks lihtne, kiire ja tulemuslik, selleks et avastada ja heastada võimalikud inimõiguste rikkumised EIPga seotud projektides; palub EIP-l sellest Euroopa Parlamendile ja juhatajate nõukogule aru anda; |
| --- | --- |

67.

märgib, et EIP on kohustatud järgima ELi põhiõiguste hartat; rõhutab, et inimõiguste põhimõtted on projektide tasandil lõimitud EIP hoolsuskohustuse süsteemi ja normidesse, sealhulgas võimaldades inimõiguste või keskkonna- ja sotsiaalsete normide tõsiste rikkumiste korral väljamaksed peatada; märgib, et kaebuste lahendamise mehhanismi tugevdati 2018. aasta lõpus; palub EIP-l tagada, et tema kaebuste lahendamise mehhanismi kasutamine oleks lihtne, kiire ja tulemuslik, selleks et avastada ja heastada võimalikud inimõiguste rikkumised EIPga seotud projektides; palub EIP-l sellest Euroopa Parlamendile ja juhatajate nõukogule aru anda;

| 68. | kutsub EIPd üles jätkuvalt toetama nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt määratud konkreetsete volituste raames oma tegevusega kestliku arengu eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

68.

kutsub EIPd üles jätkuvalt toetama nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt määratud konkreetsete volituste raames oma tegevusega kestliku arengu eesmärkide saavutamist;

| 69. | toetab 14. juunil 2021 vastu võetud nõukogu järeldusi, milles kutsuti EIPd üles suurendama oma panust liidu arengupüüdlustesse sihtotstarbeliste strateegiate, ülemaailmse kohaloleku ja partneritega parema koordineerimise kaudu tõelises Euroopa tiimi lähenemisviisis, et töötada välja uuenduslikud ühismeetmed ja tagada liidu välisrahastamise nähtavus; |
| --- | --- |

69.

toetab 14. juunil 2021 vastu võetud nõukogu järeldusi, milles kutsuti EIPd üles suurendama oma panust liidu arengupüüdlustesse sihtotstarbeliste strateegiate, ülemaailmse kohaloleku ja partneritega parema koordineerimise kaudu tõelises Euroopa tiimi lähenemisviisis, et töötada välja uuenduslikud ühismeetmed ja tagada liidu välisrahastamise nähtavus;

| 70. | tuletab meelde aruandlusprotsessi, kus Euroopa Parlament vastutab EAFide eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest, välja arvatud EIP hallatava investeerimisrahastu puhul, mis jääb kontrollikoja auditi ulatusest välja; (7) |
| --- | --- |

70.

tuletab meelde aruandlusprotsessi, kus Euroopa Parlament vastutab EAFide eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest, välja arvatud EIP hallatava investeerimisrahastu puhul, mis jääb kontrollikoja auditi ulatusest välja; (7)

7

ELi hädaolukorra usaldusfondid Aafrika jaoks

ELi hädaolukorra usaldusfondid Aafrika jaoks

| 71. | tuletab meelde, et EAFi raames loodi kaks ELi hädaolukorra usaldusfondi Aafrika jaoks, nimelt Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond (Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfond) ning Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks ette nähtud Bêkou usaldusfond (Bêkou hädaolukorra usaldusfond); tuletab meelde Euroopa Parlamendi tavapärast seisukohta, et komisjon tagab, et kõik uue arenguvahendina loodud usaldusfondid peavad alati olema kooskõlas liidu üldise strateegia ja arengupoliitika eesmärkidega, st vaesuse vähendamise ja pikemas perspektiivis selle kaotamisega, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 208, ning eelkõige tagama, et abi saavad riigid saaksid toetust mitte ainult rände algpõhjustega, sealhulgas ebaseadusliku rändevooga tegelemiseks, vaid ka vastupanuvõime, majanduslike ja võrdsete võimaluste, elanikkonna turvalisuse ning inim- ja sotsiaalse arengu edendamiseks; |
| --- | --- |

71.

tuletab meelde, et EAFi raames loodi kaks ELi hädaolukorra usaldusfondi Aafrika jaoks, nimelt Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond (Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfond) ning Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks ette nähtud Bêkou usaldusfond (Bêkou hädaolukorra usaldusfond); tuletab meelde Euroopa Parlamendi tavapärast seisukohta, et komisjon tagab, et kõik uue arenguvahendina loodud usaldusfondid peavad alati olema kooskõlas liidu üldise strateegia ja arengupoliitika eesmärkidega, st vaesuse vähendamise ja pikemas perspektiivis selle kaotamisega, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 208, ning eelkõige tagama, et abi saavad riigid saaksid toetust mitte ainult rände algpõhjustega, sealhulgas ebaseadusliku rändevooga tegelemiseks, vaid ka vastupanuvõime, majanduslike ja võrdsete võimaluste, elanikkonna turvalisuse ning inim- ja sotsiaalse arengu edendamiseks;

| 72. | märgib, et EAFi sissemaksed hädaolukorra usaldusfondidesse suurenesid 600 miljonilt eurolt 2019. aastal 800 miljonile eurole 2020. aastal ning täiendavaid EAFi vahendeid Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondile kasutati konkreetsete murevaldkondade lahendamiseks Saheli ja Tšaadi järve ning Aafrika Sarve piirkonnas, sealhulgas julgeolekuprobleemide lahendamiseks, olulisteks stabiliseerimisjõupingutusteks ja COVID-19 pandeemiale reageerimiseks; kutsub komisjoni üles jätkama jälgimist ja, nagu parlament hiljuti palus, (8) looma tõhusa ja sõltumatu järelevalvemehhanismi, et põhiõiguste rikkumise korral hinnata rändega seotud ELi usaldusfondi projektide lõppadressaate, ning teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nende tulemustest; |
| --- | --- |

72.

märgib, et EAFi sissemaksed hädaolukorra usaldusfondidesse suurenesid 600 miljonilt eurolt 2019. aastal 800 miljonile eurole 2020. aastal ning täiendavaid EAFi vahendeid Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondile kasutati konkreetsete murevaldkondade lahendamiseks Saheli ja Tšaadi järve ning Aafrika Sarve piirkonnas, sealhulgas julgeolekuprobleemide lahendamiseks, olulisteks stabiliseerimisjõupingutusteks ja COVID-19 pandeemiale reageerimiseks; kutsub komisjoni üles jätkama jälgimist ja, nagu parlament hiljuti palus, (8) looma tõhusa ja sõltumatu järelevalvemehhanismi, et põhiõiguste rikkumise korral hinnata rändega seotud ELi usaldusfondi projektide lõppadressaate, ning teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nende tulemustest;

8

| 73. | võtab teadmiseks EAFide rahalise panuse ELi Bêkou usaldusfondi, et toetada Kesk-Aafrika Vabariigi COVID-19 kriisist väljumist ning riigi ülesehitamist ja arendamist; väljendab muret Wagneri rühmituse mõju pärast Kesk-Aafrika relvajõududele; tuletab meelde Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumise kohta eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate, eelkõige Wagneri rühmituse poolt; kordab oma üleskutset komisjonile tagada, et abisaavad riigid ei saaks mingil juhul kasutada liidu rahalisi vahendeid selleks, et rahastada eraõiguslike sõjaliste teenuste osutajaid, kes on korduvalt toime pannud inimõiguste rikkumisi; võtab teadmiseks komisjoni otsuse peatada Wagneri rühmituse tegevusega seotud probleemide tõttu ajutiselt oma sõjalise väljaõppemissiooni; märgib sellega seoses, et 2021. aasta detsembris otsustas liit kehtestada Wagneri rühmituse suhtes piiravad meetmed; kutsub komisjoni üles tagama, et Venemaa töövõtjatele ega alltöövõtjatele ei makstaks otse ega kaudselt rahalisi vahendeid, eriti arvestades praegust sõda Ukrainas; kutsub lisaks komisjoni üles tõstatama seda küsimust kõigi asjaomaste riikidega peetavates kahepoolsetes dialoogides, ning ergutab riike tagama sõjaliste tugiteenuste lepingute sõlmimisel täieliku läbipaistvuse, eelkõige seoses nende territooriumil tegutsevate eraõiguslike sõjaliste ja julgeolekuteenuste arvu, ülesannete ja käsuliinidega, ning samuti nende lepingute täitmiseks kasutatava varustusega; |
| --- | --- |

73.

võtab teadmiseks EAFide rahalise panuse ELi Bêkou usaldusfondi, et toetada Kesk-Aafrika Vabariigi COVID-19 kriisist väljumist ning riigi ülesehitamist ja arendamist; väljendab muret Wagneri rühmituse mõju pärast Kesk-Aafrika relvajõududele; tuletab meelde Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumise kohta eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate, eelkõige Wagneri rühmituse poolt; kordab oma üleskutset komisjonile tagada, et abisaavad riigid ei saaks mingil juhul kasutada liidu rahalisi vahendeid selleks, et rahastada eraõiguslike sõjaliste teenuste osutajaid, kes on korduvalt toime pannud inimõiguste rikkumisi; võtab teadmiseks komisjoni otsuse peatada Wagneri rühmituse tegevusega seotud probleemide tõttu ajutiselt oma sõjalise väljaõppemissiooni; märgib sellega seoses, et 2021. aasta detsembris otsustas liit kehtestada Wagneri rühmituse suhtes piiravad meetmed; kutsub komisjoni üles tagama, et Venemaa töövõtjatele ega alltöövõtjatele ei makstaks otse ega kaudselt rahalisi vahendeid, eriti arvestades praegust sõda Ukrainas; kutsub lisaks komisjoni üles tõstatama seda küsimust kõigi asjaomaste riikidega peetavates kahepoolsetes dialoogides, ning ergutab riike tagama sõjaliste tugiteenuste lepingute sõlmimisel täieliku läbipaistvuse, eelkõige seoses nende territooriumil tegutsevate eraõiguslike sõjaliste ja julgeolekuteenuste arvu, ülesannete ja käsuliinidega, ning samuti nende lepingute täitmiseks kasutatava varustusega;

| 74. | märgib, et Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi vahehindamine lõpetati 2020. aastal; võtab teadmiseks hindamisaruande peamise järelduse, et Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi, kui lühiajalise vahendi mandaat on liiga lai, et tegeleda rände algpõhjustega, ning väljendab muret mõne selles rõhutatud kriitilise aspekti pärast; märgib vajadust pöörata rohkem tähelepanu probleemidele, mida põhjustab Aafrika-sisene ränne, mis moodustab peaaegu 90 % Aafrika rändevoogudest; nõuab, et komisjon, kooskõlas EAFide peamise eesmärgiga, kindlasti suunaks rohkem tegevusi vaesuse kaotamiseks, et selle kaudu tegeleda rände algpõhjustega; märgib, et Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfond on andnud majanduslike võimaluste ja tööhõive paranemisse tagasihoidliku panuse; toetab hindamisaruandes esitatud soovitust nõuda, et liidu toetus majanduslikele võimalustele ja töökohtade loomisele võimaluse korral integreeritaks kohaliku tööturu dünaamika ja osalejatega ning erasektori investeeringutega; (9) toetab kindlalt nõuet, et järelhindamine, sh tulemuslikkuse hindamine peab toimuma vähemalt üks aasta pärast seda, kui Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi kogu tegevus on lõpetatud; |
| --- | --- |

74.

märgib, et Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi vahehindamine lõpetati 2020. aastal; võtab teadmiseks hindamisaruande peamise järelduse, et Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi, kui lühiajalise vahendi mandaat on liiga lai, et tegeleda rände algpõhjustega, ning väljendab muret mõne selles rõhutatud kriitilise aspekti pärast; märgib vajadust pöörata rohkem tähelepanu probleemidele, mida põhjustab Aafrika-sisene ränne, mis moodustab peaaegu 90 % Aafrika rändevoogudest; nõuab, et komisjon, kooskõlas EAFide peamise eesmärgiga, kindlasti suunaks rohkem tegevusi vaesuse kaotamiseks, et selle kaudu tegeleda rände algpõhjustega; märgib, et Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfond on andnud majanduslike võimaluste ja tööhõive paranemisse tagasihoidliku panuse; toetab hindamisaruandes esitatud soovitust nõuda, et liidu toetus majanduslikele võimalustele ja töökohtade loomisele võimaluse korral integreeritaks kohaliku tööturu dünaamika ja osalejatega ning erasektori investeeringutega; (9) toetab kindlalt nõuet, et järelhindamine, sh tulemuslikkuse hindamine peab toimuma vähemalt üks aasta pärast seda, kui Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi kogu tegevus on lõpetatud;

9

| 75. | kutsub komisjoni veelkord üles esitama põhjaliku riskihindamisuuringu Aafrika riikide julgeolekujõudude koolitamise ja varustamise kõigi projektide mõju kohta inimõigustele; |
| --- | --- |

75.

kutsub komisjoni veelkord üles esitama põhjaliku riskihindamisuuringu Aafrika riikide julgeolekujõudude koolitamise ja varustamise kõigi projektide mõju kohta inimõigustele;

| 76. | tunnustab komisjoni otsust suunata mujale algselt ELi Aafrika usaldusfondist Eritreale eraldatud rahalised vahendid, eelkõige need, mis olid suunatud teede renoveerimiseks, kus kasutati sunniviisilist tööd; |
| --- | --- |

76.

tunnustab komisjoni otsust suunata mujale algselt ELi Aafrika usaldusfondist Eritreale eraldatud rahalised vahendid, eelkõige need, mis olid suunatud teede renoveerimiseks, kus kasutati sunniviisilist tööd;

| 77. | kordab, et uute usaldusfondide loomine peaks sõltuma Euroopa Parlamendi täielikust kaasamisest otsustusprotsessi ja sellele nõuetekohase kontrollivolituse andmisest; tuletab sellega seoses meelde finantsmääruse läbivaatamise taotlust, et võimaldada parlamendil tõhusalt teostada demokraatlikku järelevalvet ja kontrolli; |
| --- | --- |

77.

kordab, et uute usaldusfondide loomine peaks sõltuma Euroopa Parlamendi täielikust kaasamisest otsustusprotsessi ja sellele nõuetekohase kontrollivolituse andmisest; tuletab sellega seoses meelde finantsmääruse läbivaatamise taotlust, et võimaldada parlamendil tõhusalt teostada demokraatlikku järelevalvet ja kontrolli;

EAFi abi rakendamisega seotud riskid ja probleemid

EAFi abi rakendamisega seotud riskid ja probleemid

| 78. | tuletab veelkord meelde, et hea valitsemistava, õigusriik ja inimõiguste austamine on abi tõhususe vältimatud eeltingimused; kutsub komisjoni üles finantsabi heakskiitmisel tähelepanelikult jälgima õigusriigi olukorda, rahvusvahelistest lepingutest ja kahepoolsetele kokkulepetest kinnipidamist ja inimõiguste austamist abi saavates riikides; kutsub komisjoni üles kasutama rangemalt partnerriikidega sõlmitud rahastamislepingutes sisalduvat klauslit, mis võimaldab komisjonil lepingu peatada või lõpetada, kui rikutakse kohustust austada inimõigusi või demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

78.

tuletab veelkord meelde, et hea valitsemistava, õigusriik ja inimõiguste austamine on abi tõhususe vältimatud eeltingimused; kutsub komisjoni üles finantsabi heakskiitmisel tähelepanelikult jälgima õigusriigi olukorda, rahvusvahelistest lepingutest ja kahepoolsetele kokkulepetest kinnipidamist ja inimõiguste austamist abi saavates riikides; kutsub komisjoni üles kasutama rangemalt partnerriikidega sõlmitud rahastamislepingutes sisalduvat klauslit, mis võimaldab komisjonil lepingu peatada või lõpetada, kui rikutakse kohustust austada inimõigusi või demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid;

| 79. | tunneb muret selle pärast, et komisjon lükkas tagasi Euroopa Parlamendi soovituse lisada järgmisesse iga-aastasesse tegevusaruandesse abi struktureeritud hindamine ning aruandlus EAFide tegevuse tulemuste ja mõju kohta; märgib, et vastavalt komisjoni seisukohale on EAFide tegevuse mõju juba hinnatud sellega, et Euroopa Parlamendile on koostatud ja edastatud aastaaruanne liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise kohta, kuid tuletab meelde, et DG INTPA iga-aastase tegevusaruande 1. osas ei ole üldeelarve alla kuuluvaid tegevusi EAFide tegevustest eristatud, mistõttu on raske hinnata komisjoni avaldust, et EAFid on saavutanud tähelepanuväärseid tulemusi vaesuse vähendamisel; on seisukohal, et selleks, et parlament saaks täita oma rolli eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsioonina, vajab ta EAFide ja nende mõju hindamiseks kõikvõimalikke kasulikke andmeid; palub komisjonil oma seisukoha läbi vaadata ja vastata Euroopa Parlamendi konkreetsele taotlusele positiivselt; |
| --- | --- |

79.

tunneb muret selle pärast, et komisjon lükkas tagasi Euroopa Parlamendi soovituse lisada järgmisesse iga-aastasesse tegevusaruandesse abi struktureeritud hindamine ning aruandlus EAFide tegevuse tulemuste ja mõju kohta; märgib, et vastavalt komisjoni seisukohale on EAFide tegevuse mõju juba hinnatud sellega, et Euroopa Parlamendile on koostatud ja edastatud aastaaruanne liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise kohta, kuid tuletab meelde, et DG INTPA iga-aastase tegevusaruande 1. osas ei ole üldeelarve alla kuuluvaid tegevusi EAFide tegevustest eristatud, mistõttu on raske hinnata komisjoni avaldust, et EAFid on saavutanud tähelepanuväärseid tulemusi vaesuse vähendamisel; on seisukohal, et selleks, et parlament saaks täita oma rolli eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsioonina, vajab ta EAFide ja nende mõju hindamiseks kõikvõimalikke kasulikke andmeid; palub komisjonil oma seisukoha läbi vaadata ja vastata Euroopa Parlamendi konkreetsele taotlusele positiivselt;

| 80. | tunnistab, et EAFid keskenduvad peamiselt Aafrika mandriosa riikidele ning on seisukohal, et saareriike, mõningaid AKV riike ja eelkõige väikesi arenevaid saareriike ei tohiks seoses poliitiliste eesmärkide ja projektidega kõrvale jätta; kutsub komisjoni üles tagama rohkem koostoimet ja suuremat sidusust liidu sise- ja horisontaalpoliitikaga, mis puudutavad väikesi arenevaid saareriike, liidu äärepoolseimid riike ja territooriume ning liidu äärepoolseimaid piirkondi; |
| --- | --- |

80.

tunnistab, et EAFid keskenduvad peamiselt Aafrika mandriosa riikidele ning on seisukohal, et saareriike, mõningaid AKV riike ja eelkõige väikesi arenevaid saareriike ei tohiks seoses poliitiliste eesmärkide ja projektidega kõrvale jätta; kutsub komisjoni üles tagama rohkem koostoimet ja suuremat sidusust liidu sise- ja horisontaalpoliitikaga, mis puudutavad väikesi arenevaid saareriike, liidu äärepoolseimid riike ja territooriume ning liidu äärepoolseimaid piirkondi;

| 81. | kutsub komisjoni üles tagama, et rahastus jaguneks kõigi ÜMTde vahel õiglaselt ja võrdselt; palub komisjonil ÜMTde ametiasutusi EAFi projektide rakendamisel rohkem toetada, eelkõige koolituse ja tehnilise abi kaudu; |
| --- | --- |

81.

kutsub komisjoni üles tagama, et rahastus jaguneks kõigi ÜMTde vahel õiglaselt ja võrdselt; palub komisjonil ÜMTde ametiasutusi EAFi projektide rakendamisel rohkem toetada, eelkõige koolituse ja tehnilise abi kaudu;

| 82. | märgib, et arengukoostöö uue rahastamismehhanismiga, milleks on naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, koondatakse kõik varasemad rahastamisvõimalused ühte rahastamisvahendisse ja liidu aastaeelarve osasse ning 2021–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku perioodi; tuletab meelde, et EAFide lisamine liidu eelarvesse oli parlamendi pikaajaline nõue ning et eelarve põhimõtteid, eelkõige eelarve ühtsuse ja aastasuse põhimõtteid on tugevdatud; märgib, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ on praegu ELi välistegevuse peamine rahastamisvahend, millele on aastateks 2021–2027 eraldatud kokku 79,5 miljardit eurot (jooksevhindades); märgib, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ lihtsustab liidu välisrahastamist ja hõlmab koostööd kõigi kolmandate riikidega, välja arvatud riigid, mis on seotud liidu ühinemiseelse abiga (Lääne-Balkani riigid), ja Türgi; märgib lisaks, et arengukulutused on seega täielikult Euroopa Parlamendi demokraatliku kontrolli all; tunneb heameelt ka asjaolu üle, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames saavad ÜMTd kasu liidu eelarve raames suurendatud rahalistest vahenditest; |
| --- | --- |

82.

märgib, et arengukoostöö uue rahastamismehhanismiga, milleks on naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, koondatakse kõik varasemad rahastamisvõimalused ühte rahastamisvahendisse ja liidu aastaeelarve osasse ning 2021–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku perioodi; tuletab meelde, et EAFide lisamine liidu eelarvesse oli parlamendi pikaajaline nõue ning et eelarve põhimõtteid, eelkõige eelarve ühtsuse ja aastasuse põhimõtteid on tugevdatud; märgib, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ on praegu ELi välistegevuse peamine rahastamisvahend, millele on aastateks 2021–2027 eraldatud kokku 79,5 miljardit eurot (jooksevhindades); märgib, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ lihtsustab liidu välisrahastamist ja hõlmab koostööd kõigi kolmandate riikidega, välja arvatud riigid, mis on seotud liidu ühinemiseelse abiga (Lääne-Balkani riigid), ja Türgi; märgib lisaks, et arengukulutused on seega täielikult Euroopa Parlamendi demokraatliku kontrolli all; tunneb heameelt ka asjaolu üle, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames saavad ÜMTd kasu liidu eelarve raames suurendatud rahalistest vahenditest;

| 83. | märgib, et komisjon on pühendunud sise- ja välistegevuse vahelise poliitilise sidususe suurendamisele; rõhutab vajadust liidu tegevuse suurema sidususe järele AKV piirkonnas, tagades, et esikohale seatakse arengueesmärgid ja et ÜMTle suunatud poliitika oleksid seotud nende piirialade arenguga ja kooskõlas liidu prioriteetidega; |
| --- | --- |

83.

märgib, et komisjon on pühendunud sise- ja välistegevuse vahelise poliitilise sidususe suurendamisele; rõhutab vajadust liidu tegevuse suurema sidususe järele AKV piirkonnas, tagades, et esikohale seatakse arengueesmärgid ja et ÜMTle suunatud poliitika oleksid seotud nende piirialade arenguga ja kooskõlas liidu prioriteetidega;

| 84. | märgib, et 73,3 % liikmesriikidega sõlmitud lepingutest sõlmiti ainult kahe liikmesriigi (Prantsusmaa ja Saksamaa) riiklike arenguasutustega, nimelt „Agence française de développement“, kes täidab 67 % Prantsusmaa asutustega sõlmitud lepingutest, ning „Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit“, kes täidab 72 % Saksamaa asutustega sõlmitud lepingutest; tunnistab nende asjatundlikkust, kuid on seisukohal, et oleks vaja pingutada selle nimel, et edendada ka teiste riiklike arenguasutuste nägemusi; kiidab heaks komisjoni sellealased jõupingutused, sealhulgas uuringu ettevalmistamise, et mõiste iga liikmesriikide partneri tugevaid külgi ja hinnata, kuidas nad saaksid tulevikus paremini panustada; palub komisjonil esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle uuringu kohta aruanne niipea, kui see on kättesaadav; |
| --- | --- |

84.

märgib, et 73,3 % liikmesriikidega sõlmitud lepingutest sõlmiti ainult kahe liikmesriigi (Prantsusmaa ja Saksamaa) riiklike arenguasutustega, nimelt „Agence française de développement“, kes täidab 67 % Prantsusmaa asutustega sõlmitud lepingutest, ning „Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit“, kes täidab 72 % Saksamaa asutustega sõlmitud lepingutest; tunnistab nende asjatundlikkust, kuid on seisukohal, et oleks vaja pingutada selle nimel, et edendada ka teiste riiklike arenguasutuste nägemusi; kiidab heaks komisjoni sellealased jõupingutused, sealhulgas uuringu ettevalmistamise, et mõiste iga liikmesriikide partneri tugevaid külgi ja hinnata, kuidas nad saaksid tulevikus paremini panustada; palub komisjonil esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle uuringu kohta aruanne niipea, kui see on kättesaadav;

| 85. | tuletab meelde, et ajakirjanduse andmetel maksti EAFidest Kongo Demokraatlikus Vabariigis avaliku taristu projektideks eraldatud raha välja ettevõttele, kellel on sidemed teadaoleva Hezbollah rahastajaga; märgib, et komisjonil ei olnud nende lepingute sõlmimise ajal mingit teavet selle ettevõtte ja rahastaja vaheliste väidetavate sidemete kohta ning et kõik lepingud, välja arvatud üks, täideti rahuldavalt; tuletab siiski meelde, et liit on võtnud kohustuse rakendada pettusekahtluse, korruptsiooni ja terrorismiga seotud tegevuse rahastamise suhtes nulltolerantsi, ning kohustub hoidma ära olukorra, kus kuritegelik või terroristlik tegevus võiks Euroopa rahalistest vahenditest kaudselt kasu saada; nõuab, et komisjon ajakohastaks oma hanke-eeskirju ja järelkontrolle, et tugevdada toetusesaajate ja nendega seotud osapoolte taustakontrolli; |
| --- | --- |

85.

tuletab meelde, et ajakirjanduse andmetel maksti EAFidest Kongo Demokraatlikus Vabariigis avaliku taristu projektideks eraldatud raha välja ettevõttele, kellel on sidemed teadaoleva Hezbollah rahastajaga; märgib, et komisjonil ei olnud nende lepingute sõlmimise ajal mingit teavet selle ettevõtte ja rahastaja vaheliste väidetavate sidemete kohta ning et kõik lepingud, välja arvatud üks, täideti rahuldavalt; tuletab siiski meelde, et liit on võtnud kohustuse rakendada pettusekahtluse, korruptsiooni ja terrorismiga seotud tegevuse rahastamise suhtes nulltolerantsi, ning kohustub hoidma ära olukorra, kus kuritegelik või terroristlik tegevus võiks Euroopa rahalistest vahenditest kaudselt kasu saada; nõuab, et komisjon ajakohastaks oma hanke-eeskirju ja järelkontrolle, et tugevdada toetusesaajate ja nendega seotud osapoolte taustakontrolli;

2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmed

2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmed

| 86. | märgib, et aruanne 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete kohta avaldati nõuetekohaselt 2021. aasta juulis; märgib, et Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis esitatud konkreetsetele taotlustele esitatud üksikasjalike vastuste edastamine hilines, kuid kiidab heaks asjaolu, et vastuses kirjalikele küsimustele on komisjon nõustunud eelnevalt esitama EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete koopia; tuletab meelde, et tähtis on omada järelmeetmete kohta õigeaegselt üksikasjalikku teavet, mis on eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse oluline osa; |
| --- | --- |

86.

märgib, et aruanne 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete kohta avaldati nõuetekohaselt 2021. aasta juulis; märgib, et Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis esitatud konkreetsetele taotlustele esitatud üksikasjalike vastuste edastamine hilines, kuid kiidab heaks asjaolu, et vastuses kirjalikele küsimustele on komisjon nõustunud eelnevalt esitama EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete koopia; tuletab meelde, et tähtis on omada järelmeetmete kohta õigeaegselt üksikasjalikku teavet, mis on eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse oluline osa;

| 87. | juhib tähelepanu oludele, milles praegu ametlikku arenguabi antakse ja mida iseloomustavad pidev rahastamispuudujääk, COVID-19 pandeemia, süvenev kliima- ja elurikkuse kriis, humanitaarabi vajaduste pidurdamatu kasv ja vahendite puudumine nendega nõuetekohaseks tegelemiseks, vähim arenenud riikide ja muude arenguriikide rahaliste ja tehniliste ressursside murettekitav ebapiisavus nende ees seisvatele probleemidele reageerimiseks, peamiste kestliku arengu eesmärkide ja kliimamuutusi käsitleva Pariisi kokkuleppe (Pariisi kokkulepe) eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas vaesuse ja nälja kaotamiseks, tehtud edusammude luhtumine ning jätkuv üleilmne suutmatus suurendada kliimameetmete võtmist vastavalt kiireloomulisele vajadusele saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid viisil, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida globaalne soojenemine alla 1,5 °C ning suurendada vastupanuvõimet kliimamuutuste kahjulikule mõjule; |
| --- | --- |

87.

juhib tähelepanu oludele, milles praegu ametlikku arenguabi antakse ja mida iseloomustavad pidev rahastamispuudujääk, COVID-19 pandeemia, süvenev kliima- ja elurikkuse kriis, humanitaarabi vajaduste pidurdamatu kasv ja vahendite puudumine nendega nõuetekohaseks tegelemiseks, vähim arenenud riikide ja muude arenguriikide rahaliste ja tehniliste ressursside murettekitav ebapiisavus nende ees seisvatele probleemidele reageerimiseks, peamiste kestliku arengu eesmärkide ja kliimamuutusi käsitleva Pariisi kokkuleppe (Pariisi kokkulepe) eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas vaesuse ja nälja kaotamiseks, tehtud edusammude luhtumine ning jätkuv üleilmne suutmatus suurendada kliimameetmete võtmist vastavalt kiireloomulisele vajadusele saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid viisil, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida globaalne soojenemine alla 1,5 °C ning suurendada vastupanuvõimet kliimamuutuste kahjulikule mõjule;

| 88. | väljendab pettumust seoses asjaoluga, et komisjon ei ole endiselt võtnud olulisi meetmeid soovituste suhtes, mis esitati liidu poliitikavaldkondade arengusidususe välishinnangus, (10) mille komisjon tellis ja sai 2018. aastal; peab kahetsusväärseks läbipaistvuse puudumist avalike hangete menetlustes; |
| --- | --- |

88.

väljendab pettumust seoses asjaoluga, et komisjon ei ole endiselt võtnud olulisi meetmeid soovituste suhtes, mis esitati liidu poliitikavaldkondade arengusidususe välishinnangus, (10) mille komisjon tellis ja sai 2018. aastal; peab kahetsusväärseks läbipaistvuse puudumist avalike hangete menetlustes;

10

| 89. | avaldab kahetsust, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus ei võetud järelmeetmeid mõningate Euroopa Parlamendi taotluste suhtes, ja kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendi soovituste põhjalikumat analüüsi. |
| --- | --- |

89.

avaldab kahetsust, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus ei võetud järelmeetmeid mõningate Euroopa Parlamendi taotluste suhtes, ja kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendi soovituste põhjalikumat analüüsi.

---

(1)  Nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323 (ELT L 307, 3.12.2018, lk 1).

1

(2)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/annualreports-2020/annualreports-2020_EN.pdf, punkt 32.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 209, 14.6.2021, lk 1).

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/system/files/annual-activity-report-2020-international-partnerships-annexes_en.pdf, lk 446.

4

(5)  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/budget-support-guidelines-2017_en.pdf

5

(6)  COVID-19 vaktsiinituru ülevaade, UNICEFi tarnete osakond, https://www.unicef.org/supply/covid-19-vaccine-market-dashboard

6

(7)  Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määruse (EL) 2015/323 artiklid 43, 48–50 ja 58 (ELT L 58, 3.3.2015, lk 17); neid toiminguid käsitlevate kontrollikoja auditite kord sätestati 2012. aastal kolmepoolse lepinguga EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel (nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 78, 19.3.2008, lk 1), artikkel 134).

7

(8)  Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2021. aasta resolutsioon ELi usaldusfondide ja Türgi pagulasrahastu rakendamisraporti kohta (2020/2045(INI))

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/system/files/annual-activity-report-2020-international-partnerships-annexes_en.pdf, lk 731.

9

(10)  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/pcd-main-report_en.pdf

10

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/181 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/181

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1715,

4. mai 2022,

8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta bilanssi ning tulude ja kulude aruandeid (COM(2021) 379 – C9-0310/2021)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta bilanssi ning tulude ja kulude aruandeid (COM(2021) 379 – C9-0310/2021)),

| — | võttes arvesse finantsteavet Euroopa Arengufondide kohta (COM(2021) 379), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse finantsteavet Euroopa Arengufondide kohta (COM(2021) 379),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist eelarveaastal 2020 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist eelarveaastal 2020 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. oktoobri 2021. aasta soovitusi komisjoni tegevusele heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondide meetmete rakendamisega eelarveaastal 2020 (00553/2022 – C9-0114/2022, 00554/2022 – C9-0115/2022, 00555/2022 – C9-0116/2022, 00556/2022 – C9-0117/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. oktoobri 2021. aasta soovitusi komisjoni tegevusele heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondide meetmete rakendamisega eelarveaastal 2020 (00553/2022 – C9-0114/2022, 00554/2022 – C9-0115/2022, 00555/2022 – C9-0116/2022, 00556/2022 – C9-0117/2022),

| — | võttes arvesse komisjoni aruandeid 2019. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning neile lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruandeid 2019. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta (COM(2021) 405) ning neile lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021) 132),

| — | võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous (Benin) (3) ja mida on muudetud 22. juunil 2010 Ouagadougous (Burkina Faso) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous (Benin) (3) ja mida on muudetud 22. juunil 2010 Ouagadougous (Burkina Faso) (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsust 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta („ÜMTde assotsieerimise otsus“) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsust 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta („ÜMTde assotsieerimise otsus“) (5),

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 1995. aasta sisekokkuleppe (neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi finantseerimise ja haldamise kohta) artiklit 33 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 1995. aasta sisekokkuleppe (neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi finantseerimise ja haldamise kohta) artiklit 33 (6),

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa) artiklit 32 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa) artiklit 32 (7),

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate 24. ja 26. juuni 2013. aasta sisekokkuleppe (Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa) artiklit 11 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate 24. ja 26. juuni 2013. aasta sisekokkuleppe (Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa) artiklit 11 (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmääruse (mida kohaldatakse arengu rahastamisel tehtava koostöö suhtes neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel) artiklit 74 (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmääruse (mida kohaldatakse arengu rahastamisel tehtava koostöö suhtes neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel) artiklit 74 (9),

| — | võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse (mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes) artiklit 119 (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse (mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes) artiklit 119 (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artiklit 50 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artiklit 50 (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määruse (EL) 2015/323 (mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artiklit 48 (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määruse (EL) 2015/323 (mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artiklit 48 (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 99, artikli 100 kolmandat taanet ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 99, artikli 100 kolmandat taanet ja V lisa,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0124/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0124/2022),

| 1. | annab heakskiidu 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 430, 25.10.2021, lk 7.

1

(2)  
  ELT C 438, 28.10.2021, lk 137.

2

(3)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

3

(4)  
  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

4

(5)  
  ELT L 344, 19.12.2013, lk 1.

5

(6)  
  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.

6

(7)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

7

(8)  
  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

8

(9)  
  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.

9

(10)  
  ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.

10

(11)  
  ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.

11

(12)  
  ELT L 58, 3.3.2015, lk 17.

12

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/183 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/183

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1716,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0071/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0071/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/942 (millega asutatakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet) (4), eriti selle artiklit 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/942 (millega asutatakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet) (4), eriti selle artiklit 35,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0097/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0097/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 158, 14.6.2019, lk 22.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/184 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/184

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1717,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0097/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0097/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 17 297 383 eurot, mis oli 7,12 % suurem kui 2019. aastal, ning arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %; arvestades, et ameti eelarve koosneb ainult liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 17 297 383 eurot, mis oli 7,12 % suurem kui 2019. aastal, ning arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %; arvestades, et ameti eelarve koosneb ainult liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tulutehingud on seaduslikud ja korrektsed; arvestades, et kontrollikoda tegi kindlaks, et normide vastaselt tehtud maksete kogusumma oli 752 654 eurot, mis moodustas kättesaadavate assigneeringute kogusummast 3,71 %, ning seetõttu esitati raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkustega arvamus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tulutehingud on seaduslikud ja korrektsed; arvestades, et kontrollikoda tegi kindlaks, et normide vastaselt tehtud maksete kogusumma oli 752 654 eurot, mis moodustas kättesaadavate assigneeringute kogusummast 3,71 %, ning seetõttu esitati raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkustega arvamus;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 98,83 %, millega ameti enda seatud 95 % eesmärk ületati, kuid mis on 2019. aasta määrast 0,44 % võrra madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 83,35 %, mis on 2019. aasta määrast 0,09 % võrra kõrgem; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 98,83 %, millega ameti enda seatud 95 % eesmärk ületati, kuid mis on 2019. aasta määrast 0,44 % võrra madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 83,35 %, mis on 2019. aasta määrast 0,09 % võrra kõrgem;

| 2. | märgib, et kontrollikoda esitas raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkustega arvamuse, sest 2019. aastat käsitlevas auditiaruandes jõudis kontrollikoda järeldusele, et mitu IT-teenuste raamlepingu alusel sõlmitud erilepingut olid eeskirjadevastased, sest ühtegi konkurentsipõhist hankemenetlust ei korraldatud; märgib eelkõige, et teatavad tellitud artiklid ega teenused ei sisaldunud lepingu sõlmimiseks esitatud pakkumuste hinnakirjades ja kontrollikoda tegi kindlaks, et selle raamlepingu alusel tehti 2020. aastal hinnakirjaväliste artiklite eest makseid summas 752 654 eurot (3,71 % kõigist 2020. aastal kättesaadavatest maksete assigneeringutest); märgib ühtlasi, et kontrollikoda tunnistab, et kontrollikoja 2019. aasta kohta esitatud tähelepanekute alusel on amet koostanud tegevuskava ja ameti juhtkond jälgib korrapäraselt selle rakendamist; |
| --- | --- |

2.

märgib, et kontrollikoda esitas raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkustega arvamuse, sest 2019. aastat käsitlevas auditiaruandes jõudis kontrollikoda järeldusele, et mitu IT-teenuste raamlepingu alusel sõlmitud erilepingut olid eeskirjadevastased, sest ühtegi konkurentsipõhist hankemenetlust ei korraldatud; märgib eelkõige, et teatavad tellitud artiklid ega teenused ei sisaldunud lepingu sõlmimiseks esitatud pakkumuste hinnakirjades ja kontrollikoda tegi kindlaks, et selle raamlepingu alusel tehti 2020. aastal hinnakirjaväliste artiklite eest makseid summas 752 654 eurot (3,71 % kõigist 2020. aastal kättesaadavatest maksete assigneeringutest); märgib ühtlasi, et kontrollikoda tunnistab, et kontrollikoja 2019. aasta kohta esitatud tähelepanekute alusel on amet koostanud tegevuskava ja ameti juhtkond jälgib korrapäraselt selle rakendamist;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | märgib, et amet kasutab oma töö tulemuslikkuse hindamisel endiselt teatavaid parameetreid põhiliste tulemusnäitajatena; märgib, et ameti igale ülesandele on määratud prioriteetsustase (kriitilise tähtsusega, oluline jne), iga-aastases töökavas on kindlaks määratud eesmärgid ja kehtestatud on tulemusnäitajad; võtab rahuloluga teadmiseks ameti teated, et hoolimata COVID-19 pandeemiast täideti 2020. aasta tööprogrammi eesmärgid suures osas, välja arvatud mõned Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1227/2011 (2) seotud eesmärgid, mis täideti vähemal määral inimressursside piiratuse tõttu; |
| --- | --- |

3.

märgib, et amet kasutab oma töö tulemuslikkuse hindamisel endiselt teatavaid parameetreid põhiliste tulemusnäitajatena; märgib, et ameti igale ülesandele on määratud prioriteetsustase (kriitilise tähtsusega, oluline jne), iga-aastases töökavas on kindlaks määratud eesmärgid ja kehtestatud on tulemusnäitajad; võtab rahuloluga teadmiseks ameti teated, et hoolimata COVID-19 pandeemiast täideti 2020. aasta tööprogrammi eesmärgid suures osas, välja arvatud mõned Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1227/2011 (2) seotud eesmärgid, mis täideti vähemal määral inimressursside piiratuse tõttu;

2

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 4. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 100 % ja liidu eelarves kinnitatud 71 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 71 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 67); märgib, et lisaks töötas 2020. aastal ameti heaks 30 lepingulist töötajat (heakskiidetud ametikohti oli 33) ja 4 lähetatud riiklikku eksperti (heakskiidetud ametikohti oli 4); |
| --- | --- |

4.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 100 % ja liidu eelarves kinnitatud 71 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 71 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 67); märgib, et lisaks töötas 2020. aastal ameti heaks 30 lepingulist töötajat (heakskiidetud ametikohti oli 33) ja 4 lähetatud riiklikku eksperti (heakskiidetud ametikohti oli 4);

| 5. | väljendab taas muret soolise tasakaalu puudumise pärast ameti kõrgemas juhtkonnas, kuhu kuuluvad üks naine (16,7 %) ja viis meest (83,3 %); märgib, et kõigi töötajate hulgas on 68 meest (67,3 %) ja 33 naist (32,7 %), ning ergutab ametit võtma meetmeid soolise tasakaalu saavutamiseks; märgib, et ameti haldusnõukogus on neli meest (44,4 %) ja viis naist (55,6 %); kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

5.

väljendab taas muret soolise tasakaalu puudumise pärast ameti kõrgemas juhtkonnas, kuhu kuuluvad üks naine (16,7 %) ja viis meest (83,3 %); märgib, et kõigi töötajate hulgas on 68 meest (67,3 %) ja 33 naist (32,7 %), ning ergutab ametit võtma meetmeid soolise tasakaalu saavutamiseks; märgib, et ameti haldusnõukogus on neli meest (44,4 %) ja viis naist (55,6 %); kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 6. | väljendab heameelt personalipoliitikas tehtud pingutuste üle kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ning innustab jätkuvalt ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt personalipoliitikas tehtud pingutuste üle kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ning innustab jätkuvalt ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

| 7. | märgib, et kui ametis asus tööle uus direktor, korraldati amet ümber, et suurendada ametis koostoimet; selleks loodi klastrid (tipptasemel andmekäsitlus ja õigusteenused) ning tõhustati turu-uuringute ja -käitumise osakonna ning elektri- ja gaasiosakonna turujärelevalverühmade koostööd; |
| --- | --- |

7.

märgib, et kui ametis asus tööle uus direktor, korraldati amet ümber, et suurendada ametis koostoimet; selleks loodi klastrid (tipptasemel andmekäsitlus ja õigusteenused) ning tõhustati turu-uuringute ja -käitumise osakonna ning elektri- ja gaasiosakonna turujärelevalverühmade koostööd;

| 8. | märgib, et amet vajab rohkem töötajaid ja ressursse, eelkõige energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvusega seotud ülesannete täitmiseks ning energiaturu enneolematult suurenenud tehingute jälgimiseks; |
| --- | --- |

8.

märgib, et amet vajab rohkem töötajaid ja ressursse, eelkõige energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvusega seotud ülesannete täitmiseks ning energiaturu enneolematult suurenenud tehingute jälgimiseks;

| 9. | võtab teadmiseks, et ameti aastaaruande kohaselt suurenes koos ameti volituste suurenemisega viimastel aastatel ka ameti otsuste kohta esitatud kaebuste arv, mille tõttu on omakorda olnud vaja kasutada väga palju rohkem õigusabi, et ameti otsuseid kaitsta; kutsub ametit üles võtma oma organisatsioonilises struktuuris arvesse, et vaja on piisavat õigusabi, ja tagama vajaliku personali; väljendab sellega seoses heameelt, et assigneeringuid paigutati ümber 429 000 euro suuruse toetuse vormis, et toetada ameti enneolematut vajadust õigusabi järele ameti otsuste kaitsmisel; kutsub ametit üles võtma tulevaste eelarvete menetlemisel arvesse, et õigusabi võib vaja olla ka edaspidi; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks, et ameti aastaaruande kohaselt suurenes koos ameti volituste suurenemisega viimastel aastatel ka ameti otsuste kohta esitatud kaebuste arv, mille tõttu on omakorda olnud vaja kasutada väga palju rohkem õigusabi, et ameti otsuseid kaitsta; kutsub ametit üles võtma oma organisatsioonilises struktuuris arvesse, et vaja on piisavat õigusabi, ja tagama vajaliku personali; väljendab sellega seoses heameelt, et assigneeringuid paigutati ümber 429 000 euro suuruse toetuse vormis, et toetada ameti enneolematut vajadust õigusabi järele ameti otsuste kaitsmisel; kutsub ametit üles võtma tulevaste eelarvete menetlemisel arvesse, et õigusabi võib vaja olla ka edaspidi;

Hanked

Hanked

| 10. | märgib, et 2020. aastal viidi lõpule 185 hankemenetlust (2019. aastal oli neid 79); märgib, et pärast 2019.aastal e-hangete kasutuselevõtmist hakkas amet 2020. aastal kasutama kõigi avatud menetluste puhul pakkumuste elektroonilise esitamise süsteemi ning jätkas ametis e-hangete vahendi juurutamist; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 2020. aastal viidi lõpule 185 hankemenetlust (2019. aastal oli neid 79); märgib, et pärast 2019.aastal e-hangete kasutuselevõtmist hakkas amet 2020. aastal kasutama kõigi avatud menetluste puhul pakkumuste elektroonilise esitamise süsteemi ning jätkas ametis e-hangete vahendi juurutamist;

| 11. | märgib murelikult, et kontrollikoda esitas eelarveaasta 2019 raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkustega arvamuse; märgib murelikult, et 2019. aasta kohta jõudis kontrollikoda järeldusele, et mitu IT-teenuste raamlepingu alusel sõlmitud erilepingut olid eeskirjadevastased, sest amet ei korraldanud konkurentsipõhiseid hankemenetlusi ning eelkõige ei sisaldanud lepingu sõlmimiseks esitatud pakkumuste hinnakirjad teatavaid tellitud artikleid ega teenuseid; võtab teadmiseks, et selle raamlepingu alusel tehti 2020. aastal hinnakirjaväliste artiklite eest makseid summas 752 654 eurot (3,71 % kõigist 2020. aastal kättesaadavatest maksete assigneeringutest); võtab teadmiseks selgitused, mille ameti direktor esitas 29. novembril 2021. aastal ametitega toimunud eelarve täitmisele heakskiidu andmise teemalisel kuulamisel, ja vastuse, mille amet andis kirjalikele küsimustele ja mille kohaselt oli kontrollikoja järeldus seotud hinnakirjaväliste artiklite liigse kasutamisega, ning et amet on võtnud meetmeid, et seda edaspidi vältida; palub, et amet annaks kontrollikojale ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru eespool nimetatud raamlepingutest ja võetud meetmetest; |
| --- | --- |

11.

märgib murelikult, et kontrollikoda esitas eelarveaasta 2019 raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkustega arvamuse; märgib murelikult, et 2019. aasta kohta jõudis kontrollikoda järeldusele, et mitu IT-teenuste raamlepingu alusel sõlmitud erilepingut olid eeskirjadevastased, sest amet ei korraldanud konkurentsipõhiseid hankemenetlusi ning eelkõige ei sisaldanud lepingu sõlmimiseks esitatud pakkumuste hinnakirjad teatavaid tellitud artikleid ega teenuseid; võtab teadmiseks, et selle raamlepingu alusel tehti 2020. aastal hinnakirjaväliste artiklite eest makseid summas 752 654 eurot (3,71 % kõigist 2020. aastal kättesaadavatest maksete assigneeringutest); võtab teadmiseks selgitused, mille ameti direktor esitas 29. novembril 2021. aastal ametitega toimunud eelarve täitmisele heakskiidu andmise teemalisel kuulamisel, ja vastuse, mille amet andis kirjalikele küsimustele ja mille kohaselt oli kontrollikoja järeldus seotud hinnakirjaväliste artiklite liigse kasutamisega, ning et amet on võtnud meetmeid, et seda edaspidi vältida; palub, et amet annaks kontrollikojale ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru eespool nimetatud raamlepingutest ja võetud meetmetest;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 12. | võtab teadmiseks ameti meetmed ja pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; võtab teadmiseks, et amet teeb pidevalt tööd, et rakendada terviklikku huvide konfliktide ennetamise ja haldamise poliitikat, ning et amet jätkas juhtivtöötajate ning haldusnõukogu, reguleerivate asutuste nõukogu ja apellatsiooninõukogu liikmete ja asendusliikmete, samuti ameti töörühmade esimeeste ja aseesimeeste ning ameti rakkerühmade kokkukutsujate iga-aastaste huvide deklaratsioonide kogumist; märgib, et amet teatas, et need deklaratsioonid vaadati nimetatud poliitika kohaselt läbi ja avaldati koos asjaomaste isikute elulookirjeldustega ameti veebisaidil, ning et amet ei teatanud 2020. aastal ühestki võimaliku huvide konflikti juhtumist; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks ameti meetmed ja pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; võtab teadmiseks, et amet teeb pidevalt tööd, et rakendada terviklikku huvide konfliktide ennetamise ja haldamise poliitikat, ning et amet jätkas juhtivtöötajate ning haldusnõukogu, reguleerivate asutuste nõukogu ja apellatsiooninõukogu liikmete ja asendusliikmete, samuti ameti töörühmade esimeeste ja aseesimeeste ning ameti rakkerühmade kokkukutsujate iga-aastaste huvide deklaratsioonide kogumist; märgib, et amet teatas, et need deklaratsioonid vaadati nimetatud poliitika kohaselt läbi ja avaldati koos asjaomaste isikute elulookirjeldustega ameti veebisaidil, ning et amet ei teatanud 2020. aastal ühestki võimaliku huvide konflikti juhtumist;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 13. | märgib, et 2020. aastal siseauditi talituse tehtud määruse (EL) nr 1227/2011 rakendamise auditi tulemusel anti kaks väga olulist ja neli olulist soovitust, mida viiakse praegu siseauditi talituse poolt heaks kiidetud tegevuskava alusel ellu; märgib, et varasemate auditite (ameti IT-turvalisuse ja energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse valdkonna infoturbe audit ning personalihalduse audit) tulemusel antud soovitustest lõpetati 2020. aastal kolme väga olulise ja nelja olulise soovituse elluviimine ning ellu viimata on veel neli olulist soovitust; märgib samuti, et kaks olulist soovitust, mille menetlemise amet oli juba lõpetanud, vaadati uuesti läbi, sest siseauditi talitus oli seisukohal, et amet ei teinud nende rakendamiseks piisavaid pingutusi, kuid 2020. aasta lõpus lõpetati nende menetlemine uuesti; kutsub ametit üles mitte lõpetama soovitustega tegelemist liiga vara ja kutsub siseauditi talitust üles ka edaspidi kontrollima, kas soovitused, mille menetlemine on lõpetatud, on otstarbekalt ellu viidud; |
| --- | --- |

13.

märgib, et 2020. aastal siseauditi talituse tehtud määruse (EL) nr 1227/2011 rakendamise auditi tulemusel anti kaks väga olulist ja neli olulist soovitust, mida viiakse praegu siseauditi talituse poolt heaks kiidetud tegevuskava alusel ellu; märgib, et varasemate auditite (ameti IT-turvalisuse ja energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse valdkonna infoturbe audit ning personalihalduse audit) tulemusel antud soovitustest lõpetati 2020. aastal kolme väga olulise ja nelja olulise soovituse elluviimine ning ellu viimata on veel neli olulist soovitust; märgib samuti, et kaks olulist soovitust, mille menetlemise amet oli juba lõpetanud, vaadati uuesti läbi, sest siseauditi talitus oli seisukohal, et amet ei teinud nende rakendamiseks piisavaid pingutusi, kuid 2020. aasta lõpus lõpetati nende menetlemine uuesti; kutsub ametit üles mitte lõpetama soovitustega tegelemist liiga vara ja kutsub siseauditi talitust üles ka edaspidi kontrollima, kas soovitused, mille menetlemine on lõpetatud, on otstarbekalt ellu viidud;

| 14. | märgib, et 2020. aastal tehti riskihindamine, mille tulemusel koostati ametile 2021.-2023. aastaks uus siseauditi talituse strateegiline auditikava; kutsub nii siseauditi talitust kui ka ametit üles seirama tuvastatud riske ja võtma asjakohaseid leevendusmeetmeid ning tegema nende riskide kohta auditeid, et võetud meetmeid hinnata; |
| --- | --- |

14.

märgib, et 2020. aastal tehti riskihindamine, mille tulemusel koostati ametile 2021.-2023. aastaks uus siseauditi talituse strateegiline auditikava; kutsub nii siseauditi talitust kui ka ametit üles seirama tuvastatud riske ja võtma asjakohaseid leevendusmeetmeid ning tegema nende riskide kohta auditeid, et võetud meetmeid hinnata;

| 15. | võtab teadmiseks, et amet esitas aastaaruandes avalduse selle kohta, et ametist lahkuv direktor kirjutas 2019. aasta novembris alla 2020. aasta eelarve täitmise volituste delegeerimise ja edasidelegeerimise otsusele ning, kuna uus direktor neid ei tühistanud, jäid need kehtima ning ameti direktor kinnitas need 2020. aasta detsembris uuesti; võtab aga teadmiseks kontrollikoja leiu, et uus direktor, kes astus ametisse 1. jaanuaril 2020, andis kahe töötaja volitusele kinnituse tagasiulatuvalt 18. detsembril 2020, mis tähendab, et peaaegu ühe aasta jooksul kiitsid kõnealused töötajad toiminguid heaks eelmise direktori antud volituse alusel; võtab murega teadmiseks kontrollikoja järelduse, et see on sisekontrollis suur puudus, ning on eriti mures selle pärast, et amet ise seda puudust ei tuvastanud; kutsub ametit üles oma sisekontrolliraamistikku kooskõlas Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraadi antud suunistega nõuetekohaselt hindama; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks, et amet esitas aastaaruandes avalduse selle kohta, et ametist lahkuv direktor kirjutas 2019. aasta novembris alla 2020. aasta eelarve täitmise volituste delegeerimise ja edasidelegeerimise otsusele ning, kuna uus direktor neid ei tühistanud, jäid need kehtima ning ameti direktor kinnitas need 2020. aasta detsembris uuesti; võtab aga teadmiseks kontrollikoja leiu, et uus direktor, kes astus ametisse 1. jaanuaril 2020, andis kahe töötaja volitusele kinnituse tagasiulatuvalt 18. detsembril 2020, mis tähendab, et peaaegu ühe aasta jooksul kiitsid kõnealused töötajad toiminguid heaks eelmise direktori antud volituse alusel; võtab murega teadmiseks kontrollikoja järelduse, et see on sisekontrollis suur puudus, ning on eriti mures selle pärast, et amet ise seda puudust ei tuvastanud; kutsub ametit üles oma sisekontrolliraamistikku kooskõlas Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraadi antud suunistega nõuetekohaselt hindama;

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

| 16. | märgib, et COVID-19 leviku piiramiseks võetud meetmete tõttu hakkas amet rakendama tavapärase töömeetodina kaugtööd; märgib, et amet moodustas kooskõlas oma talitluspidevuse kavaga talitluspidevuse juhtimise rühma, millesse kuulus kõrgem juhtkond ja valitud töötajad ning kes võttis vastu otsuseid ja andis ameti töötajatele töökorralduse, sellega seotud ohutusmeetmete ning personali- ja infotehnoloogiaküsimuste kohta suuniseid; märgib, et talitluspidevuse juhtimise rühm teavitas töötajaid korrapäraselt ka Sloveenias kehtivatest meetmetest, mis ei olnud alati inglise keeles kergesti kättesaadavad; |
| --- | --- |

16.

märgib, et COVID-19 leviku piiramiseks võetud meetmete tõttu hakkas amet rakendama tavapärase töömeetodina kaugtööd; märgib, et amet moodustas kooskõlas oma talitluspidevuse kavaga talitluspidevuse juhtimise rühma, millesse kuulus kõrgem juhtkond ja valitud töötajad ning kes võttis vastu otsuseid ja andis ameti töötajatele töökorralduse, sellega seotud ohutusmeetmete ning personali- ja infotehnoloogiaküsimuste kohta suuniseid; märgib, et talitluspidevuse juhtimise rühm teavitas töötajaid korrapäraselt ka Sloveenias kehtivatest meetmetest, mis ei olnud alati inglise keeles kergesti kättesaadavad;

| 17. | märgib, et ametil on olnud probleeme kaugtöökorra kohaldamisel ja ameti järelevalvevolituste täitmisel üha suurema hulga konfidentsiaalsete andmete käsitlemisel, sest kui 2019. aastal käsitles amet rohkem kui 3 miljonit tehingut puudutavaid andmeid, siis 2020. aastal tuli käsitleda keskmiselt 6,8 miljoni tehingu ja kauplemiskorraldusega seotud andmeid päevas; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni meetmetest, mida on võetud talitluspidevuse tagamiseks, järgides samal ajal andmeturbe- ja konfidentsiaalsusnõudeid; |
| --- | --- |

17.

märgib, et ametil on olnud probleeme kaugtöökorra kohaldamisel ja ameti järelevalvevolituste täitmisel üha suurema hulga konfidentsiaalsete andmete käsitlemisel, sest kui 2019. aastal käsitles amet rohkem kui 3 miljonit tehingut puudutavaid andmeid, siis 2020. aastal tuli käsitleda keskmiselt 6,8 miljoni tehingu ja kauplemiskorraldusega seotud andmeid päevas; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni meetmetest, mida on võetud talitluspidevuse tagamiseks, järgides samal ajal andmeturbe- ja konfidentsiaalsusnõudeid;

| 18. | märgib, et amet teatas, et lähetustele ja üritustele eraldatud assigneeringutest hoiti suur summa kokku; kutsub ametit üles tagama (osaliselt) samasuguse kokkuhoiu ka liikumispiirangutejärgsel ajal ja võtma oma töökorras arvesse uut, ökonoomsemat kaugtööd; |
| --- | --- |

18.

märgib, et amet teatas, et lähetustele ja üritustele eraldatud assigneeringutest hoiti suur summa kokku; kutsub ametit üles tagama (osaliselt) samasuguse kokkuhoiu ka liikumispiirangutejärgsel ajal ja võtma oma töökorras arvesse uut, ökonoomsemat kaugtööd;

Muud märkused

Muud märkused

| 19. | märgib, et lisaks IT-ressursside kasutamise reeglitele, mille on julgeolekubürooga kokkuleppel koostanud turbe- ja infoturbepoliitikat rakendav IT-meeskond, on amet kehtestanud turbe- ja infoturbepoliitika; |
| --- | --- |

19.

märgib, et lisaks IT-ressursside kasutamise reeglitele, mille on julgeolekubürooga kokkuleppel koostanud turbe- ja infoturbepoliitikat rakendav IT-meeskond, on amet kehtestanud turbe- ja infoturbepoliitika;

| 20. | tuletab meelde ameti suurema digitaliseerimise olulisust nii asutusesisese töökorralduse ja juhtimise jaoks kui ka menetluste digitaliseerimise kiirendamiseks; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas proaktiivset tegutsemist, et vältida iga hinna eest ametitevahelist digilõhet; juhib aga tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis; kutsub ametit üles kiirendama oma küberturvalisuse poliitika väljatöötamist ja teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle lõpuleviimisest; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde ameti suurema digitaliseerimise olulisust nii asutusesisese töökorralduse ja juhtimise jaoks kui ka menetluste digitaliseerimise kiirendamiseks; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas proaktiivset tegutsemist, et vältida iga hinna eest ametitevahelist digilõhet; juhib aga tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis; kutsub ametit üles kiirendama oma küberturvalisuse poliitika väljatöötamist ja teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle lõpuleviimisest;

| 21. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

21.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

3

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 245.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

3

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/188 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/188

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1718,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0071/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0071/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/942 (millega asutatakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet) (4), eriti selle artiklit 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/942 (millega asutatakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet) (4), eriti selle artiklit 35,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0097/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0097/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti eelarveaasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti eelarveaasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 158, 14.6.2019, lk 22.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/189 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/189

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1719,

4. mai 2022,

BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0072/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0072/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1971 (millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009) (4), eriti selle artiklit 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1971 (millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009) (4), eriti selle artiklit 28,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0123/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0123/2022),

| 1. | annab heakskiidu BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 321, 17.12.2018, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/190 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/190

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1720,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0123/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0123/2022),

| A. | arvestades, et BERECi Tugiameti (edaspidi „BERECi Büroo“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli tema 2020. aasta lõplik eelarve 7 233 653 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 27,96 % suurust kasvu, mis on peamiselt tingitud personali arvu ja tegevuskulude suurenemisest; arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %; arvestades, et BERECi Büroo eelarve koosneb liidu eelarvest ja kolmandate riikide osamaksudest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et BERECi Tugiameti (edaspidi „BERECi Büroo“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli tema 2020. aasta lõplik eelarve 7 233 653 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 27,96 % suurust kasvu, mis on peamiselt tingitud personali arvu ja tegevuskulude suurenemisest; arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %; arvestades, et BERECi Büroo eelarve koosneb liidu eelarvest ja kolmandate riikide osamaksudest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes BERECi Büroo eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et BERECi Büroo raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes BERECi Büroo eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et BERECi Büroo raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,07 %, mis oli 2019. aasta omast 0,86 % võrra madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 61,14 %, mis oli 20,85 % võrra madalam kui 2019. aastal; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,07 %, mis oli 2019. aasta omast 0,86 % võrra madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 61,14 %, mis oli 20,85 % võrra madalam kui 2019. aastal;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 2. | märgib rahuloluga, et BERECi Büroo kasutab põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid meetmeid, et hinnata oma tegevuse lisaväärtust, ja teisi meetmeid eelarve haldamise parandamiseks, nagu BERECi Büroo õigeaegne reageerimine kasutajate päringutele, kehtivate andmekaitsemeetmete arv võrreldes tuvastatud töötlemistoimingute arvuga ning süsteemide pideva seisaku tundide arvu viimine miinimumini; |
| --- | --- |

2.

märgib rahuloluga, et BERECi Büroo kasutab põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid meetmeid, et hinnata oma tegevuse lisaväärtust, ja teisi meetmeid eelarve haldamise parandamiseks, nagu BERECi Büroo õigeaegne reageerimine kasutajate päringutele, kehtivate andmekaitsemeetmete arv võrreldes tuvastatud töötlemistoimingute arvuga ning süsteemide pideva seisaku tundide arvu viimine miinimumini;

| 3. | väljendab heameelt asjaolu üle, et BERECi Büroo on leidnud teiste ametitega ühistes valdkondades koostoimet, ning teeb praegu koostööd Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametiga ettevõtte uue veebisaidi väljatöötamisel ning Euroopa Toiduohutusametiga IT-taristu ja veebiplatvormide kasutamisel; märgib lisaks, et BERECi Büroo kasutab võimalikult suures ulatuses Euroopa Komisjoni ning muude liidu institutsioonide ja asutuste pakutavaid teenuseid, mis on seotud sisekontrollisüsteemidega; palub BERECi Bürool anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvatest muutustest aru; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt asjaolu üle, et BERECi Büroo on leidnud teiste ametitega ühistes valdkondades koostoimet, ning teeb praegu koostööd Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametiga ettevõtte uue veebisaidi väljatöötamisel ning Euroopa Toiduohutusametiga IT-taristu ja veebiplatvormide kasutamisel; märgib lisaks, et BERECi Büroo kasutab võimalikult suures ulatuses Euroopa Komisjoni ning muude liidu institutsioonide ja asutuste pakutavaid teenuseid, mis on seotud sisekontrollisüsteemidega; palub BERECi Bürool anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvatest muutustest aru;

| 4. | märgib seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise käigus esitatud tähelepanekute järelmeetmetega, et BERECi Büroo asutas 2021. aastal olemasolevate ajutiste töötajate ametikohtade piires kohaliku julgeolekuametniku ametikoha ja palkas kuueks kuuks ajutise sisekontrolli koordinaatori; võtab teadmiseks, et need lahendused ei kujuta endast püsivat lahendust BERECi Büroo personaliga seotud probleemidele; |
| --- | --- |

4.

märgib seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise käigus esitatud tähelepanekute järelmeetmetega, et BERECi Büroo asutas 2021. aastal olemasolevate ajutiste töötajate ametikohtade piires kohaliku julgeolekuametniku ametikoha ja palkas kuueks kuuks ajutise sisekontrolli koordinaatori; võtab teadmiseks, et need lahendused ei kujuta endast püsivat lahendust BERECi Büroo personaliga seotud probleemidele;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 5. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelu rakendatud 87,50 % ulatuses ning liidu eelarve kohaselt tööle võtta lubatud 16 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 14 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 16); märgib, et 2020. aastal töötas BERECi Büroo heaks ka 22 lepingulist töötajat ja 9 lähetatud riiklikku eksperti; |
| --- | --- |

5.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelu rakendatud 87,50 % ulatuses ning liidu eelarve kohaselt tööle võtta lubatud 16 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 14 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 16); märgib, et 2020. aastal töötas BERECi Büroo heaks ka 22 lepingulist töötajat ja 9 lähetatud riiklikku eksperti;

| 6. | kordab oma muret, et BERECi Büroo kõrgemas ja keskastme juhtkonnas puudub sooline tasakaal, nimelt töötasid mehed neljast kohast kolmel (75 %) ning BERECi Büroo haldusnõukogu 29 ametikohal töötasid mehed 23 kohal (79,31 %); võtab teadmiseks, et BERECi Büroo kogu töötajaskonna sooline koosseis on rohkem tasakaalus: 42 töötajast 24 on mehed (57,14 %); kordab oma üleskutset BERECi büroole võtta meetmeid, et võimalikult kiiresti saavutada sooline tasakaal; kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele võtta BERECi Büroo haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

6.

kordab oma muret, et BERECi Büroo kõrgemas ja keskastme juhtkonnas puudub sooline tasakaal, nimelt töötasid mehed neljast kohast kolmel (75 %) ning BERECi Büroo haldusnõukogu 29 ametikohal töötasid mehed 23 kohal (79,31 %); võtab teadmiseks, et BERECi Büroo kogu töötajaskonna sooline koosseis on rohkem tasakaalus: 42 töötajast 24 on mehed (57,14 %); kordab oma üleskutset BERECi büroole võtta meetmeid, et võimalikult kiiresti saavutada sooline tasakaal; kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele võtta BERECi Büroo haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 7. | on mures BERECi Büroo haldusnõukogu liigse suuruse pärast, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid; |
| --- | --- |

7.

on mures BERECi Büroo haldusnõukogu liigse suuruse pärast, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid;

| 8. | märgib seoses järelmeetmetega, mida BERECi Büroo võttis vastuseks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tähelepanekutele, et BERECi Büroo sõltub mitmete teenuseliikide (nt kantselei- ja sekretariaaditugi, ürituste korraldamine, töötajate heaolu ja integreerimine) puhul endiselt organisatsioonivälistest ressurssidest ja eriti ühest konkreetsest ettevõtjast, mis seab ohtu talitluspidevuse; |
| --- | --- |

8.

märgib seoses järelmeetmetega, mida BERECi Büroo võttis vastuseks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tähelepanekutele, et BERECi Büroo sõltub mitmete teenuseliikide (nt kantselei- ja sekretariaaditugi, ürituste korraldamine, töötajate heaolu ja integreerimine) puhul endiselt organisatsioonivälistest ressurssidest ja eriti ühest konkreetsest ettevõtjast, mis seab ohtu talitluspidevuse;

| 9. | märgib seoses BERECi Büroo 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tähelepanekute järelmeetmetega, et BERECi Bürool on raskusi spetsialistide leidmise ja hoidmisega; tunnistab, et BERECi Büroo teeb pidevat tööd oma personali teenistustingimuste parandamiseks ja kohaldab muid leevendusmeetmeid, ning palub BERECi Bürool anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

9.

märgib seoses BERECi Büroo 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tähelepanekute järelmeetmetega, et BERECi Bürool on raskusi spetsialistide leidmise ja hoidmisega; tunnistab, et BERECi Büroo teeb pidevat tööd oma personali teenistustingimuste parandamiseks ja kohaldab muid leevendusmeetmeid, ning palub BERECi Bürool anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas tehtud edusammudest;

| 10. | tervitab personalipoliitikas tehtud jõupingutusi kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ja jätkuvalt innustab BERECi Bürood töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; |
| --- | --- |

10.

tervitab personalipoliitikas tehtud jõupingutusi kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ja jätkuvalt innustab BERECi Bürood töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

Hanked

Hanked

| 11. | märgib seoses kontrollikoja aruandega, et BERECi Büroo allkirjastas ühe äriühinguga raamlepingu sekretariaaditeenuste osutamiseks, mis ei olnud kooskõlas liidu sotsiaal- ja tööhõiveeeskirjadega, põhjustades nii BERECi Büroole õiguslikke ja maineriske; märgib, et Euroopa Kohtus on pooleli üks kohtuasi, mis puudutab ajutist tööd; märgib ühtlasi, et kontrollikoda hoidub mis tahes märkustest BERECi Büroo lähenemisviisi korrektsuse kohta selles küsimuses, kuni Euroopa Kohus ei ole teinud selles kohtuasjas lõplikku otsust; |
| --- | --- |

11.

märgib seoses kontrollikoja aruandega, et BERECi Büroo allkirjastas ühe äriühinguga raamlepingu sekretariaaditeenuste osutamiseks, mis ei olnud kooskõlas liidu sotsiaal- ja tööhõiveeeskirjadega, põhjustades nii BERECi Büroole õiguslikke ja maineriske; märgib, et Euroopa Kohtus on pooleli üks kohtuasi, mis puudutab ajutist tööd; märgib ühtlasi, et kontrollikoda hoidub mis tahes märkustest BERECi Büroo lähenemisviisi korrektsuse kohta selles küsimuses, kuni Euroopa Kohus ei ole teinud selles kohtuasjas lõplikku otsust;

| 12. | märgib seoses kontrollikoja aruandega, et BERECi Büroo lõpetas ühe hankemenetluse ja allkirjastas lepingu enne kõigi saadud pakkumuste hindamist; märgib, et BERECi Büroo hoidis võimalikust huvide konfliktist teada andnud isiku esitatud pakkumist vales kohas ja see jäi hindamata; märgib, et selle menetluse hindamisaruandes ei selgitatud, kuidas BERECi Büroo oli jõudnud järeldusele, kas saadud pakkumused vastasid seatud kriteeriumidele või mitte; märgib sellega seoses, et kontrollikoda pidas lepingut eeskirjade vastaseks; märgib BERECi Büroo vastuse põhjal 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tähelepanekutele, et asjaomane hankemenetlus toimus ajal, kui BERECi Büroo kasutas detsentraliseeritud hankemudelit, samas kui alates 1. juulist 2019 kehtestati tsentraliseeritud hankemenetlus; palub BERECi Bürool anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvatest arengutest; |
| --- | --- |

12.

märgib seoses kontrollikoja aruandega, et BERECi Büroo lõpetas ühe hankemenetluse ja allkirjastas lepingu enne kõigi saadud pakkumuste hindamist; märgib, et BERECi Büroo hoidis võimalikust huvide konfliktist teada andnud isiku esitatud pakkumist vales kohas ja see jäi hindamata; märgib, et selle menetluse hindamisaruandes ei selgitatud, kuidas BERECi Büroo oli jõudnud järeldusele, kas saadud pakkumused vastasid seatud kriteeriumidele või mitte; märgib sellega seoses, et kontrollikoda pidas lepingut eeskirjade vastaseks; märgib BERECi Büroo vastuse põhjal 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tähelepanekutele, et asjaomane hankemenetlus toimus ajal, kui BERECi Büroo kasutas detsentraliseeritud hankemudelit, samas kui alates 1. juulist 2019 kehtestati tsentraliseeritud hankemenetlus; palub BERECi Bürool anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvatest arengutest;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 13. | võtab teadmiseks BERECi Büroo kehtestatud meetmed ja jätkuvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus ning huvide konfliktide ennetamine ja haldamine; võtab teadmiseks, et enamiku juhatuse liikmete elulookirjeldused on avaldatud BERECi Büroo veebisaidil ja BERECi Büroo teeb nende kogumisel edusamme; märgib, et BERECi Büroo saadab meeldetuletusi üksikutele liikmetele ja osalejatele, kes ei ole veel esitanud oma dokumente, ja palub esitada dokumendid kõigil äsja ametisse nimetatud liikmetel, et koguda kokku kõigi juhatuse liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid; märgib, et BERECi Büroo tuletab ka täiskogu istungitel oma liikmetele meelde kohustust avaldada elulookirjeldused ja deklaratsioonid; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks BERECi Büroo kehtestatud meetmed ja jätkuvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus ning huvide konfliktide ennetamine ja haldamine; võtab teadmiseks, et enamiku juhatuse liikmete elulookirjeldused on avaldatud BERECi Büroo veebisaidil ja BERECi Büroo teeb nende kogumisel edusamme; märgib, et BERECi Büroo saadab meeldetuletusi üksikutele liikmetele ja osalejatele, kes ei ole veel esitanud oma dokumente, ja palub esitada dokumendid kõigil äsja ametisse nimetatud liikmetel, et koguda kokku kõigi juhatuse liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid; märgib, et BERECi Büroo tuletab ka täiskogu istungitel oma liikmetele meelde kohustust avaldada elulookirjeldused ja deklaratsioonid;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 14. | märgib, et komisjoni siseauditi talitus viis BERECi Büroos läbi täieliku riskihindamise, et koostada BERECi Büroo strateegiline siseauditi kava käimasolevaks ajavahemikuks 2021–2023; märgib, et siseauditi talitus ei tuvastanud ühtegi kriitilise tähtsusega riski; märgib lisaks, et 2020. aasta lõpus luges siseauditi talitus täidetuks kõik oma soovitused BERECi Büroo eelmiste aastate auditite kohta; |
| --- | --- |

14.

märgib, et komisjoni siseauditi talitus viis BERECi Büroos läbi täieliku riskihindamise, et koostada BERECi Büroo strateegiline siseauditi kava käimasolevaks ajavahemikuks 2021–2023; märgib, et siseauditi talitus ei tuvastanud ühtegi kriitilise tähtsusega riski; märgib lisaks, et 2020. aasta lõpus luges siseauditi talitus täidetuks kõik oma soovitused BERECi Büroo eelmiste aastate auditite kohta;

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

| 15. | märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu tühistas BERECi Büroo enamiku kavandatud üritustest, mis eeldasid füüsilist osalemist, ja korraldas need edukalt videokonverentsi teel; märgib, et seetõttu ei olnud BERECi Bürool vaja katta oma esindajate reisikulusid, mis tõi kaasa tema kulude vähenemise ja parema keskkonnatoime; |
| --- | --- |

15.

märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu tühistas BERECi Büroo enamiku kavandatud üritustest, mis eeldasid füüsilist osalemist, ja korraldas need edukalt videokonverentsi teel; märgib, et seetõttu ei olnud BERECi Bürool vaja katta oma esindajate reisikulusid, mis tõi kaasa tema kulude vähenemise ja parema keskkonnatoime;

| 16. | märgib, et COVID-19 tõttu on BERECi Büroo võtnud meetmeid oma IT-teenuste tugevdamiseks, et paremini rahuldada suurenenud vajadust virtuaalse koostöö järele, viies lõpule uue kognitiivse võimekusega (reaalajas ja salvestatud digitaalsete ürituste tõlge ja subtiitrid) videovoogedastuse ja salvestamise platvormi väljatöötamise ja kasutuselevõtmise, põhitaristu riistvara (serverid) hankimise ning videokonverentsiseadmete ja -teenuste ajakohastamise BERECi Büroo ruumides Brüsselis; |
| --- | --- |

16.

märgib, et COVID-19 tõttu on BERECi Büroo võtnud meetmeid oma IT-teenuste tugevdamiseks, et paremini rahuldada suurenenud vajadust virtuaalse koostöö järele, viies lõpule uue kognitiivse võimekusega (reaalajas ja salvestatud digitaalsete ürituste tõlge ja subtiitrid) videovoogedastuse ja salvestamise platvormi väljatöötamise ja kasutuselevõtmise, põhitaristu riistvara (serverid) hankimise ning videokonverentsiseadmete ja -teenuste ajakohastamise BERECi Büroo ruumides Brüsselis;

Muud märkused

Muud märkused

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et BERECi Büroo töötab välja uut veebisaiti, et tagada juurdepääs puuetega inimestele; märgib, et projekt peaks toimuma 2021.–2023. aastal; märgib lisaks, et tehnilised kirjeldused sisaldavad ligipääsetavusnõudeid ja projekti kaasatakse asjaomased rühmad, et tagada juurdepääsetavuse kõrge tase; palub BERECi Bürool anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvatest arengutest; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et BERECi Büroo töötab välja uut veebisaiti, et tagada juurdepääs puuetega inimestele; märgib, et projekt peaks toimuma 2021.–2023. aastal; märgib lisaks, et tehnilised kirjeldused sisaldavad ligipääsetavusnõudeid ja projekti kaasatakse asjaomased rühmad, et tagada juurdepääsetavuse kõrge tase; palub BERECi Bürool anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvatest arengutest;

| 18. | rõhutab, kui oluline on suurendada BERECi Büroo digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka selleks, et kiirendada menetluste digitaliseerimist; rõhutab, et BERECi Büroo peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et iga hinna eest vältida ametitevahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu ka sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et vältida ohtu töödeldava teabe turvalisusele internetis; kutsub BERECi bürood üles kiirendama oma küberturvalisuse poliitika väljatöötamist ja teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle lõpuleviimisest; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui oluline on suurendada BERECi Büroo digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka selleks, et kiirendada menetluste digitaliseerimist; rõhutab, et BERECi Büroo peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et iga hinna eest vältida ametitevahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu ka sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et vältida ohtu töödeldava teabe turvalisusele internetis; kutsub BERECi bürood üles kiirendama oma küberturvalisuse poliitika väljatöötamist ja teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle lõpuleviimisest;

| 19. | kutsub BERECi Bürood üles keskenduma oma teadusuuringute tulemuste levitamisele avalikkuses; märgib, et kõik BERECi Büroo tegevused kajastuvad tema ühtsetes programmdokumentides; märgib, et BERECi Büroo kommunikatsiooni ja nähtavuse tagamine on lisatud uude peakorterilepingusse, milles nähakse lähiaastateks ette konkreetsete tegevuste kavandamine ja palju tihedam koostöö BERECi Büroo ja vastuvõtva liikmesriigi (Läti) vahel; |
| --- | --- |

19.

kutsub BERECi Bürood üles keskenduma oma teadusuuringute tulemuste levitamisele avalikkuses; märgib, et kõik BERECi Büroo tegevused kajastuvad tema ühtsetes programmdokumentides; märgib, et BERECi Büroo kommunikatsiooni ja nähtavuse tagamine on lisatud uude peakorterilepingusse, milles nähakse lähiaastateks ette konkreetsete tegevuste kavandamine ja palju tihedam koostöö BERECi Büroo ja vastuvõtva liikmesriigi (Läti) vahel;

| 20. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

20.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

2

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 174.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/193 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/193

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1721,

4. mai 2022,

BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0072/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0072/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1971 (millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009) (4), eriti selle artiklit 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1971 (millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009) (4), eriti selle artiklit 28,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0123/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0123/2022),

| 1. | annab heakskiidu BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus BERECi Tugiameti (BERECi Büroo) direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 321, 17.12.2018, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/194 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/194

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1722,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (CdT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0073/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0073/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta (4), eriti selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta (4), eriti selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0095/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0095/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse direktori tegevusele keskuse 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse direktori tegevusele keskuse 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/196 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/196

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1723,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (CdT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0095/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0095/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (edaspidi „keskus“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli keskuse 2020. aasta lõplik eelarve 46 804 684 eurot, mis on 2019. aastaga võrreldes 2,30 % suurem; arvestades, et 88,74 % keskuse eelarvest moodustavad institutsioonide, muude ametite ja organite osamaksed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (edaspidi „keskus“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli keskuse 2020. aasta lõplik eelarve 46 804 684 eurot, mis on 2019. aastaga võrreldes 2,30 % suurem; arvestades, et 88,74 % keskuse eelarvest moodustavad institutsioonide, muude ametite ja organite osamaksed;

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 89,99 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 3,05 % väiksem; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 83,36 %, mis on 2019. aasta määrast 1,75 % võrra madalam; märgib, et COVID-19 kriis põhjustas keskuse tuludes märkimisväärset ebakindlust, sest klientide eelarveprognoosid ei järginud lineaarset joont; märgib rahuloluga, et vaatamata sellele ebakindlusele suutis keskus oma 2020. aasta eelarvet tasakaalustada; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 89,99 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 3,05 % väiksem; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 83,36 %, mis on 2019. aasta määrast 1,75 % võrra madalam; märgib, et COVID-19 kriis põhjustas keskuse tuludes märkimisväärset ebakindlust, sest klientide eelarveprognoosid ei järginud lineaarset joont; märgib rahuloluga, et vaatamata sellele ebakindlusele suutis keskus oma 2020. aasta eelarvet tasakaalustada;

| 2. | väljendab heameelt selle üle, et keskus on teada andnud, et tema 2019–2020 aasta ümberkujundamiskava, mis töötati välja tõlkekeskust kui ELi ametitele ja organitele ühise keeleteenuse pakkujat käsitleva välisuuringu „Study on the Translation Centre as the Shared Linguistic Service Provider for the EU Agencies and Bodies“ alusel koostatud soovituste põhjal, on peaaegu täielikult rakendatud (98 %); |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt selle üle, et keskus on teada andnud, et tema 2019–2020 aasta ümberkujundamiskava, mis töötati välja tõlkekeskust kui ELi ametitele ja organitele ühise keeleteenuse pakkujat käsitleva välisuuringu „Study on the Translation Centre as the Shared Linguistic Service Provider for the EU Agencies and Bodies“ alusel koostatud soovituste põhjal, on peaaegu täielikult rakendatud (98 %);

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | rõhutab, et keskus, millel täitus 2020. aastal 25. tegevusaasta, aitab liidus mitmekeelsuspõhimõtte rakendamisele väga palju kaasa ning tänu sellele saavad liidu institutsioonid, asutused, organid ja ametid sujuvalt tööd teha ning liidu kodanikel ja organisatsioonidel on võimalik teabele juurde pääseda ning kasutada neile kättesaadavaid sotsiaalseid, kultuurilisi, majanduslikke ja hariduslikke võimalusi täielikult ära; õnnitleb keskust oma ülesannete täitmisel tehtud edusammude puhul ja kutsub keskust üles jätkama oma panust mitmekeelsusse liidus; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et keskus, millel täitus 2020. aastal 25. tegevusaasta, aitab liidus mitmekeelsuspõhimõtte rakendamisele väga palju kaasa ning tänu sellele saavad liidu institutsioonid, asutused, organid ja ametid sujuvalt tööd teha ning liidu kodanikel ja organisatsioonidel on võimalik teabele juurde pääseda ning kasutada neile kättesaadavaid sotsiaalseid, kultuurilisi, majanduslikke ja hariduslikke võimalusi täielikult ära; õnnitleb keskust oma ülesannete täitmisel tehtud edusammude puhul ja kutsub keskust üles jätkama oma panust mitmekeelsusse liidus;

| 4. | märgib, et keskus keskendub oma tegevusega seotud otsestele tulemustele; võtab teadmiseks põhilised finantsalased tulemusnäitajad, mis annavad hea ülevaate keskuse tegevuse tulemuslikkusest; võtab teadmiseks, et põhilised strateegilised tulemusnäitajad annavad lisaks väljundile keskuse tulemuslikkusele ka mitmesuunalise perspektiivi; ergutab keskust jätkama oma tegevuse jälgimist mõlemal tasandil, nii tegevuse otsese väljundi kui ka strateegilise tulemuslikkuse osas; |
| --- | --- |

4.

märgib, et keskus keskendub oma tegevusega seotud otsestele tulemustele; võtab teadmiseks põhilised finantsalased tulemusnäitajad, mis annavad hea ülevaate keskuse tegevuse tulemuslikkusest; võtab teadmiseks, et põhilised strateegilised tulemusnäitajad annavad lisaks väljundile keskuse tulemuslikkusele ka mitmesuunalise perspektiivi; ergutab keskust jätkama oma tegevuse jälgimist mõlemal tasandil, nii tegevuse otsese väljundi kui ka strateegilise tulemuslikkuse osas;

| 5. | väljendab heameelt keskuse pidevate jõupingutuste üle 2020. aastal tagada väliste keeleteenuste osutajate tõlgete kvaliteet ning rangete meetmete üle, mida on võetud mitme töövõtja suhtes, kelle dokumente ei peetud korduvalt rahuldavaks; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et 2020. aasta augustil käivitati täielikult läbivaadatud klientide tagasiside süsteem, keskendudes klientide rahulolu rahuloluvormide kaudu mõõtmise asemel ajakohastatud versioonide esitamisele; kutsub keskust üles seda süsteemi saadud tagasiside põhjal pidevalt ajakohastama ja kohandama; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt keskuse pidevate jõupingutuste üle 2020. aastal tagada väliste keeleteenuste osutajate tõlgete kvaliteet ning rangete meetmete üle, mida on võetud mitme töövõtja suhtes, kelle dokumente ei peetud korduvalt rahuldavaks; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et 2020. aasta augustil käivitati täielikult läbivaadatud klientide tagasiside süsteem, keskendudes klientide rahulolu rahuloluvormide kaudu mõõtmise asemel ajakohastatud versioonide esitamisele; kutsub keskust üles seda süsteemi saadud tagasiside põhjal pidevalt ajakohastama ja kohandama;

| 6. | märgib, et 635 269 tõlgitud, muudetud, toimetatud ja parandatud dokumentide lehekülge on 2019. aastaga võrreldes suhteliselt stabiilne arv (639 525 lehekülge), mis tulenes peamiselt Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti jaoks tõlgitud ELi kaubamärkide lehekülgede arvu vähenemisest (47 928 lehekülge ehk 13,8 % vähem võrreldes 2019. aastaga) ja muude kui ELi kaubamärkidega seotud dokumentide lehekülgede arvu suurenemisest (43 672 lehekülge ehk 15 % rohkem võrreldes 2019. aastaga); |
| --- | --- |

6.

märgib, et 635 269 tõlgitud, muudetud, toimetatud ja parandatud dokumentide lehekülge on 2019. aastaga võrreldes suhteliselt stabiilne arv (639 525 lehekülge), mis tulenes peamiselt Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti jaoks tõlgitud ELi kaubamärkide lehekülgede arvu vähenemisest (47 928 lehekülge ehk 13,8 % vähem võrreldes 2019. aastaga) ja muude kui ELi kaubamärkidega seotud dokumentide lehekülgede arvu suurenemisest (43 672 lehekülge ehk 15 % rohkem võrreldes 2019. aastaga);

| 7. | tunnustab keskust selle eest, et ta on suurendanud kliendiportfelli, millesse 2020. aasta novembris lisandus Euroopa Prokuratuur; |
| --- | --- |

7.

tunnustab keskust selle eest, et ta on suurendanud kliendiportfelli, millesse 2020. aasta novembris lisandus Euroopa Prokuratuur;

| 8. | väljendab heameelt asjaolu üle, et keskus töötas oma klientide jaoks välja uued keeleteenused ja töömeetodid, nagu automaattõlke, masintõlke, inimsekkumisega ja ilma selleta transkriptsiooni ning optimeeritud subtiitritega varustamise; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt asjaolu üle, et keskus töötas oma klientide jaoks välja uued keeleteenused ja töömeetodid, nagu automaattõlke, masintõlke, inimsekkumisega ja ilma selleta transkriptsiooni ning optimeeritud subtiitritega varustamise;

| 9. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal hakkas keskus kasutama e-värbamise vahendit „Systal“ ja et keskus osales kahes ühises valikumenetluses Euroopa Ravimiametiga, mis võimaldas jagada vahendeid ja teha jõupingutusi horisontaalsete haldusprofiilide reservnimekirjade koostamiseks; |
| --- | --- |

9.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal hakkas keskus kasutama e-värbamise vahendit „Systal“ ja et keskus osales kahes ühises valikumenetluses Euroopa Ravimiametiga, mis võimaldas jagada vahendeid ja teha jõupingutusi horisontaalsete haldusprofiilide reservnimekirjade koostamiseks;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 10. | märgib, et 31. detsembril 2020 oli ametikohtade loetelust täidetud 95,85 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 52 ametnikust ja 141 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 47 ametnikku ja 138 ajutist teenistujat (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 193); märgib, et lisaks töötas 2020. aastal keskuse heaks 22 lepingulist töötajat (28 kinnitatud ametikohta); |
| --- | --- |

10.

märgib, et 31. detsembril 2020 oli ametikohtade loetelust täidetud 95,85 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 52 ametnikust ja 141 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 47 ametnikku ja 138 ajutist teenistujat (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 193); märgib, et lisaks töötas 2020. aastal keskuse heaks 22 lepingulist töötajat (28 kinnitatud ametikohta);

| 11. | võtab teadmiseks keskuse 2019.–2020. aasta ümberkujundamiskava ja programmi algatamise dokumendi eduka rakendamise, mille eesmärk oli muuta keskuse struktuuri; julgustab keskust suurendama investeeringuid töötajate koolitusse; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks keskuse 2019.–2020. aasta ümberkujundamiskava ja programmi algatamise dokumendi eduka rakendamise, mille eesmärk oli muuta keskuse struktuuri; julgustab keskust suurendama investeeringuid töötajate koolitusse;

| 12. | märgib seoses soolise tasakaaluga, et 2020. aastal oli kõrgema juhtkonna ametikohtadel mehi 100 %, kusjuures teadete kohaselt töötas kõrgemal juhtival ametikohal ainult üks töötaja, ning haldusnõukogusse kuulus 53 % mehi ja 47 % naisi; märgib, et keskuse töötajate hulgas (37 % mehi ja 63 % naisi) on mehed alaesindatud; palub keskusel teha tööd töötajate tasandil soolise tasakaalu saavutamiseks; |
| --- | --- |

12.

märgib seoses soolise tasakaaluga, et 2020. aastal oli kõrgema juhtkonna ametikohtadel mehi 100 %, kusjuures teadete kohaselt töötas kõrgemal juhtival ametikohal ainult üks töötaja, ning haldusnõukogusse kuulus 53 % mehi ja 47 % naisi; märgib, et keskuse töötajate hulgas (37 % mehi ja 63 % naisi) on mehed alaesindatud; palub keskusel teha tööd töötajate tasandil soolise tasakaalu saavutamiseks;

| 13. | rõhutab, et keskus peab jätkama digitaliseerimise ja tehisintellektiga seotud ulatuslikku ümberkujundamist, et reageerida mitmekeelsetele kommunikatsioonivajadustele liidu institutsioonides, organites ja asutustes, kes peavad tõlkima väga palju mitmesugust ja spetsiifilist sisu piiratud eelarvevahenditega; juhib samal ajal tähelepanu sellele, et üldiselt on oht, et COVID-19 pandeemia võib avaldada negatiivset mõju eelkõige lepingulistele töötajatele, ning palub leida viise, kuidas leevendada ja ennetada sellega seoses ebakindlaid olukordi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et keskus peab jätkama digitaliseerimise ja tehisintellektiga seotud ulatuslikku ümberkujundamist, et reageerida mitmekeelsetele kommunikatsioonivajadustele liidu institutsioonides, organites ja asutustes, kes peavad tõlkima väga palju mitmesugust ja spetsiifilist sisu piiratud eelarvevahenditega; juhib samal ajal tähelepanu sellele, et üldiselt on oht, et COVID-19 pandeemia võib avaldada negatiivset mõju eelkõige lepingulistele töötajatele, ning palub leida viise, kuidas leevendada ja ennetada sellega seoses ebakindlaid olukordi;

| 14. | innustab keskust töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; |
| --- | --- |

14.

innustab keskust töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

Hanked

Hanked

| 15. | märgib, et COVID-19 kriisi tõttu on e-hangete ja pakkumuste elektroonilise esitamise rakendamine, et täiendada e-arvete kasutuselevõttu, edasi lükatud; kutsub keskust üles rakendama e-hankeid ja pakkumuste elektroonilist esitamist; väljendab heameelt asjaolu üle, et keskus palus COVID-19 kriisi tõttu keeleteenuste osutajatel saata kõik arved elektroonilisel kujul; väljendab heameelt asjaolu üle, et keskus võttis 2021. aastal täielikult vastu e-riigihangete menetlused ja võttis esimest korda vastu pakkumuste elektroonilise esitamise; |
| --- | --- |

15.

märgib, et COVID-19 kriisi tõttu on e-hangete ja pakkumuste elektroonilise esitamise rakendamine, et täiendada e-arvete kasutuselevõttu, edasi lükatud; kutsub keskust üles rakendama e-hankeid ja pakkumuste elektroonilist esitamist; väljendab heameelt asjaolu üle, et keskus palus COVID-19 kriisi tõttu keeleteenuste osutajatel saata kõik arved elektroonilisel kujul; väljendab heameelt asjaolu üle, et keskus võttis 2021. aastal täielikult vastu e-riigihangete menetlused ja võttis esimest korda vastu pakkumuste elektroonilise esitamise;

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

| 16. | märgib murega, et keskus avaldab huvide deklaratsioone ainult oma veebisaidil ning haldusnõukogu suuruse tõttu (ligikaudu 130 liiget ja asendusliiget) ei avalda keskus oma veebisaidil haldusnõukogu liikmete elulookirjeldusi; rõhutab asjaolu, et teised ametid avaldavad oma haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused isegi siis, kui haldusnõukogudes on rohkem liikmeid kui keskuse haldusnõukogus; kordab oma üleskutset keskusele avaldada kõigi haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused ning anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selleks võetud meetmetest; märgib, et direktori elulookirjeldus ja huvide deklaratsioon avaldati keskuse veebisaidil; |
| --- | --- |

16.

märgib murega, et keskus avaldab huvide deklaratsioone ainult oma veebisaidil ning haldusnõukogu suuruse tõttu (ligikaudu 130 liiget ja asendusliiget) ei avalda keskus oma veebisaidil haldusnõukogu liikmete elulookirjeldusi; rõhutab asjaolu, et teised ametid avaldavad oma haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused isegi siis, kui haldusnõukogudes on rohkem liikmeid kui keskuse haldusnõukogus; kordab oma üleskutset keskusele avaldada kõigi haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused ning anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selleks võetud meetmetest; märgib, et direktori elulookirjeldus ja huvide deklaratsioon avaldati keskuse veebisaidil;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 17. | võtab teadmiseks keskuse sisekontrollisüsteemi hindamise ja keskuse juhtkonna seisukoha, et järelevalvearuannetest ei ilmnenud ühtegi ebapiisava või ebatõhusa kontrolli juhtumit, mis tooks keskusele kaasa olulisi riske, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et läbivaatamised viidi läbi keskuse uue sisekontrolliraamistiku viie komponendi 17 põhimõtte alusel; väljendab heameelt keskuse järelduse üle, et tema kontrollisüsteemid on üldiselt täielikult tõhusad, kuigi keskuse vastupanuvõime suurendamiseks on vaja teha mõningaid parandusi; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks keskuse sisekontrollisüsteemi hindamise ja keskuse juhtkonna seisukoha, et järelevalvearuannetest ei ilmnenud ühtegi ebapiisava või ebatõhusa kontrolli juhtumit, mis tooks keskusele kaasa olulisi riske, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et läbivaatamised viidi läbi keskuse uue sisekontrolliraamistiku viie komponendi 17 põhimõtte alusel; väljendab heameelt keskuse järelduse üle, et tema kontrollisüsteemid on üldiselt täielikult tõhusad, kuigi keskuse vastupanuvõime suurendamiseks on vaja teha mõningaid parandusi;

| 18. | märgib, et keskuse pettustevastase võitluse strateegia pärineb 2016. aastast ja 2019.–2020. aasta pettustevastase võitluse tegevuskava on täielikult rakendatud, kusjuures pettusevastaste meetmete rakendamise järelevalve toimub nii, et need lisatakse keskuse iga-aastasesse tööprogrammi; tunneb eelkõige heameelt IT-valdkonna ohumärkide loetelu väljatöötamise üle ning kutsub keskust üles jagama sellega seotud kogemusi teiste liidu institutsioonide, organite ja asutustega, kellel on võrreldav IT-keskkond; kutsub keskust üles kaaluma oma pettustevastase võitluse strateegia ajakohastamist pettuseriski hindamise alusel, tagamaks, et keskuse pettustevastased jõupingutused oleksid jätkuvalt suunatud kõige asjakohasematele pettuseriskidele; |
| --- | --- |

18.

märgib, et keskuse pettustevastase võitluse strateegia pärineb 2016. aastast ja 2019.–2020. aasta pettustevastase võitluse tegevuskava on täielikult rakendatud, kusjuures pettusevastaste meetmete rakendamise järelevalve toimub nii, et need lisatakse keskuse iga-aastasesse tööprogrammi; tunneb eelkõige heameelt IT-valdkonna ohumärkide loetelu väljatöötamise üle ning kutsub keskust üles jagama sellega seotud kogemusi teiste liidu institutsioonide, organite ja asutustega, kellel on võrreldav IT-keskkond; kutsub keskust üles kaaluma oma pettustevastase võitluse strateegia ajakohastamist pettuseriski hindamise alusel, tagamaks, et keskuse pettustevastased jõupingutused oleksid jätkuvalt suunatud kõige asjakohasematele pettuseriskidele;

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

| 19. | märgib, et COVID-19 piirangutele reageerimiseks muutis keskus kriisi kahe esimese nädala jooksul peaaegu kõik haldusmenetlused paberivabaks ning et mitmesuguste kommunikatsioonivahendite ja videokonverentside süsteemide kasutuselevõttu kiirendati oluliselt, sest esimese paari päeva jooksul loodi kõigile töötajatele kaugtöökeskkond, mis võimaldas keskusel 98 % ulatuses toimida; |
| --- | --- |

19.

märgib, et COVID-19 piirangutele reageerimiseks muutis keskus kriisi kahe esimese nädala jooksul peaaegu kõik haldusmenetlused paberivabaks ning et mitmesuguste kommunikatsioonivahendite ja videokonverentside süsteemide kasutuselevõttu kiirendati oluliselt, sest esimese paari päeva jooksul loodi kõigile töötajatele kaugtöökeskkond, mis võimaldas keskusel 98 % ulatuses toimida;

Muud märkused

Muud märkused

| 20. | väljendab heameelt selle üle, et keskus allkirjastas institutsioonidevahelise raamlepingu rohelise elektri ostmiseks; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt selle üle, et keskus allkirjastas institutsioonidevahelise raamlepingu rohelise elektri ostmiseks;

| 21. | peab kahetsusväärseks, et mõned teiste liidu organite ja asutuste asutamismäärused ei nõua nendelt keskuse teenuste kasutamist; tuletab meelde, et keskus täidab oma asutamismääruste alusel liidu organite ja asutuste keeleteenuste vajadusi; |
| --- | --- |

21.

peab kahetsusväärseks, et mõned teiste liidu organite ja asutuste asutamismäärused ei nõua nendelt keskuse teenuste kasutamist; tuletab meelde, et keskus täidab oma asutamismääruste alusel liidu organite ja asutuste keeleteenuste vajadusi;

| 22. | taunib juhatuse liikmete suurt arvu, mis ei hõlbusta otsuste tegemist ega lihtsustatud juhtimist; |
| --- | --- |

22.

taunib juhatuse liikmete suurt arvu, mis ei hõlbusta otsuste tegemist ega lihtsustatud juhtimist;

| 23. | kutsub keskust üles jätkama koostoime arendamist ning suurendama koostööd ja heade tavade vahetamist teiste liidu institutsioonide, organite ja asutustega, et parandada tõhusust näiteks inimressursside, hoonete haldamise, IT-teenuste ja turvalisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

kutsub keskust üles jätkama koostoime arendamist ning suurendama koostööd ja heade tavade vahetamist teiste liidu institutsioonide, organite ja asutustega, et parandada tõhusust näiteks inimressursside, hoonete haldamise, IT-teenuste ja turvalisuse valdkonnas;

| 24. | tuletab meelde, kui oluline on suurendada keskuse digiteerimist instituudisisese toimimise ja juhtimise vallas, ja kui tähtis on digiteerida menetlusi; rõhutab, et keskus peab jätkama sellega seoses ennetavat tegutsemist, et igal juhul vältida liidu institutsioonide, organite ja asutuste vahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, kui oluline on suurendada keskuse digiteerimist instituudisisese toimimise ja juhtimise vallas, ja kui tähtis on digiteerida menetlusi; rõhutab, et keskus peab jätkama sellega seoses ennetavat tegutsemist, et igal juhul vältida liidu institutsioonide, organite ja asutuste vahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis;

| 25. | peab kiiduväärseks, et keskus uurib praegu võimalust alustada lähitulevikus ISO 14001 või EMASi sertifikaadi saamiseks menetlust, et oma keskkonnatoimet suurendada; väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et keskus valmistas 2020. aastal ette oma esialgse keskkonnaülevaate; |
| --- | --- |

25.

peab kiiduväärseks, et keskus uurib praegu võimalust alustada lähitulevikus ISO 14001 või EMASi sertifikaadi saamiseks menetlust, et oma keskkonnatoimet suurendada; väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et keskus valmistas 2020. aastal ette oma esialgse keskkonnaülevaate;

| 26. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta (2) resolutsioonile ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

26.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta (2) resolutsioonile ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

2

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 54.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/200 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/200

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1724,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (CdT) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0073/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0073/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta (4), eriti selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta (4), eriti selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0095/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0095/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/202 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/202

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1725,

4. mai 2022,

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0074/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0074/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/128, millega asutatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 337/75, (4) eriti selle artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/128, millega asutatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 337/75, (4) eriti selle artiklit 15,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0125/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0125/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) tegevdirektori tegevusele keskuse 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) tegevdirektori tegevusele keskuse 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 30, 31.1.2019, lk 90.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/204 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/204

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1726,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0125/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0125/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) (edaspidi „keskus“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli keskuse 2020. aasta lõplik eelarve 18 277 890 eurot, mis on 2019. aasta eelarvest 2,30 % suurem; arvestades, et keskuse eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) (edaspidi „keskus“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli keskuse 2020. aasta lõplik eelarve 18 277 890 eurot, mis on 2019. aasta eelarvest 2,30 % suurem; arvestades, et keskuse eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes keskuse eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes keskuse eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 100 %, mis on 2019. aastaga võrreldes veidi (0,01 %) kõrgem; märgib asjaolu, et keskuse tööprogrammis 2020. aastaks seatud kulukohustuste täitmise eesmärk (98 %) saavutati; märgib rahuloluga, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 93,76 %, mis oli 2019. aastaga võrreldes veidi (1,36 %) madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 100 %, mis on 2019. aastaga võrreldes veidi (0,01 %) kõrgem; märgib asjaolu, et keskuse tööprogrammis 2020. aastaks seatud kulukohustuste täitmise eesmärk (98 %) saavutati; märgib rahuloluga, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 93,76 %, mis oli 2019. aastaga võrreldes veidi (1,36 %) madalam;

| 2. | võtab kontrollikoja aruande põhjal murelikult teadmiseks, et sarnaselt 2019. aastale ei kohaldanud keskus Islandi ja Norra osamaksete arvutamiseks nõuetekohast meetodit; märgib, et Cedefopi ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide koostöölepingus on sätestatud, et EFTA koostööpartnerite osamaksed arvutatakse vastavalt nende RKT osakaalule kogu Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) rahvamajanduse kogutoodangust (RKT) ning Norra ja Islandi osamaksed arvutati esialgses eelarves vastavalt nende sisemajanduse koguprodukti (SKP) osakaalule EMP liikmeks olevate EMP liikmesriikide SKPst (Norra puhul 2,27 % ja Islandi puhul 0,14 %), mitte vastavalt nende osakaalule kogu EMP RKTst; märgib, et selle tulemusena eraldasid Norra ja Island keskuse 2020. aasta eelarvesse 8 601 eurot vähem, kui nad oleksid pidanud maksma, ning liit maksis 8 601 eurot rohkem; märgib, et kuigi 2020. aasta eelarve esimese muudatuseelarvega vähendati maksete assigneeringuid ja tulusid 1 100 000 euro võrra, ei tagastatud Norrale ja Islandile mingit osa eelarveülejäägist ja seetõttu maksid nad 2020. aastal 25 886 eurot rohkem; märgib, et osamaksete arvutamise õige meetodi rakendamine on ikka veel pooleli, hoolimata kontrollikoja 2019. aastal antud soovitustest osamaksude arvutamise meetodi kohta; |
| --- | --- |

2.

võtab kontrollikoja aruande põhjal murelikult teadmiseks, et sarnaselt 2019. aastale ei kohaldanud keskus Islandi ja Norra osamaksete arvutamiseks nõuetekohast meetodit; märgib, et Cedefopi ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide koostöölepingus on sätestatud, et EFTA koostööpartnerite osamaksed arvutatakse vastavalt nende RKT osakaalule kogu Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) rahvamajanduse kogutoodangust (RKT) ning Norra ja Islandi osamaksed arvutati esialgses eelarves vastavalt nende sisemajanduse koguprodukti (SKP) osakaalule EMP liikmeks olevate EMP liikmesriikide SKPst (Norra puhul 2,27 % ja Islandi puhul 0,14 %), mitte vastavalt nende osakaalule kogu EMP RKTst; märgib, et selle tulemusena eraldasid Norra ja Island keskuse 2020. aasta eelarvesse 8 601 eurot vähem, kui nad oleksid pidanud maksma, ning liit maksis 8 601 eurot rohkem; märgib, et kuigi 2020. aasta eelarve esimese muudatuseelarvega vähendati maksete assigneeringuid ja tulusid 1 100 000 euro võrra, ei tagastatud Norrale ja Islandile mingit osa eelarveülejäägist ja seetõttu maksid nad 2020. aastal 25 886 eurot rohkem; märgib, et osamaksete arvutamise õige meetodi rakendamine on ikka veel pooleli, hoolimata kontrollikoja 2019. aastal antud soovitustest osamaksude arvutamise meetodi kohta;

| 3. | väljendab siiski heameelt, et keskus on seadnud eesmärgiks koostada läbipaistev ja kergesti kohaldatav metoodika ning võtta kiiresti meetmeid sellega tegelemiseks, järgides komisjoni eelarve peadirektoraadi (DG BUDG) soovitusi komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi (DG EMPL) kaudu Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (protokoll nr 31) raames; |
| --- | --- |

3.

väljendab siiski heameelt, et keskus on seadnud eesmärgiks koostada läbipaistev ja kergesti kohaldatav metoodika ning võtta kiiresti meetmeid sellega tegelemiseks, järgides komisjoni eelarve peadirektoraadi (DG BUDG) soovitusi komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi (DG EMPL) kaudu Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (protokoll nr 31) raames;

| 4. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kui arvata välja üks pooleliolev meede, mis on seotud Cedefopi ja EFTA riikide koostööd käsitlevas avalduses sätestatud osamaksete arvutamise meetodiga, on keskus viinud lõpule kõik muud kontrollikoja tähelepanekute põhjal 2018. ja 2019. aasta eelarve täitmisega seoses võtta tulnud meetmed; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kui arvata välja üks pooleliolev meede, mis on seotud Cedefopi ja EFTA riikide koostööd käsitlevas avalduses sätestatud osamaksete arvutamise meetodiga, on keskus viinud lõpule kõik muud kontrollikoja tähelepanekute põhjal 2018. ja 2019. aasta eelarve täitmisega seoses võtta tulnud meetmed;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 5. | märgib, et keskus kasutab märkimisväärset tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi, mis sisaldab võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajaid, et hinnata oma tegevusest tulenevat lisaväärtust projekti, tegevuse ja organisatsiooni tasandil, samuti muid meetmeid, mille eesmärk on parandada oma eelarve haldamist; väljendab heameelt keskkonnanäitaja „CO2 (tonnides) heide“ olemasolu üle, kuna see tõendab keskuse osalemist keskkonnahoidlike eesmärkide saavutamisel ning on kasulik võrdlusalus pandeemiajärgse heite ja keskuse CO2 jalajälje arengu jälgimiseks; |
| --- | --- |

5.

märgib, et keskus kasutab märkimisväärset tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi, mis sisaldab võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajaid, et hinnata oma tegevusest tulenevat lisaväärtust projekti, tegevuse ja organisatsiooni tasandil, samuti muid meetmeid, mille eesmärk on parandada oma eelarve haldamist; väljendab heameelt keskkonnanäitaja „CO2 (tonnides) heide“ olemasolu üle, kuna see tõendab keskuse osalemist keskkonnahoidlike eesmärkide saavutamisel ning on kasulik võrdlusalus pandeemiajärgse heite ja keskuse CO2 jalajälje arengu jälgimiseks;

2

2

| 6. | tunnustab keskust suure panuse eest liidu poliitikakujundamisse, eelkõige komisjoni jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetavasse Euroopa oskuste tegevuskavasse (Euroopa oskuste tegevuskava), nõukogu esimesse soovitusse kutsehariduse ja -õppe kohta ja Osnabrücki deklaratsiooni; |
| --- | --- |

6.

tunnustab keskust suure panuse eest liidu poliitikakujundamisse, eelkõige komisjoni jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetavasse Euroopa oskuste tegevuskavasse (Euroopa oskuste tegevuskava), nõukogu esimesse soovitusse kutsehariduse ja -õppe kohta ja Osnabrücki deklaratsiooni;

| 7. | märgib, et keskus sõlmis 4. mail 2020 Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA) uue teenustaseme kokkuleppe ressursside, näiteks konfidentsiaalsete nõustajate teenuste jagamiseks kahe ameti vahel; märgib huviga, et 2021. aastal jagasid keskus ja ENISA ressursse ka seoses andmekaitseametnikuga; |
| --- | --- |

7.

märgib, et keskus sõlmis 4. mail 2020 Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA) uue teenustaseme kokkuleppe ressursside, näiteks konfidentsiaalsete nõustajate teenuste jagamiseks kahe ameti vahel; märgib huviga, et 2021. aastal jagasid keskus ja ENISA ressursse ka seoses andmekaitseametnikuga;

| 8. | tunnustab keskuse asjatundlikkust ja kvaliteetset tööd teadusuuringute, analüüside ja tehnilise nõustamise pakkumisel kutsehariduse ja -õppe, kvalifikatsioonide ja oskuste poliitika valdkonnas eesmärgiga edendada kvaliteetset koolitust, mis on eelkõige kohandatud inimeste ja tööturu vajadustele; |
| --- | --- |

8.

tunnustab keskuse asjatundlikkust ja kvaliteetset tööd teadusuuringute, analüüside ja tehnilise nõustamise pakkumisel kutsehariduse ja -õppe, kvalifikatsioonide ja oskuste poliitika valdkonnas eesmärgiga edendada kvaliteetset koolitust, mis on eelkõige kohandatud inimeste ja tööturu vajadustele;

| 9. | rõhutab keskuse tähtsust, autonoomiat ja lisaväärtust selle pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

9.

rõhutab keskuse tähtsust, autonoomiat ja lisaväärtust selle pädevusvaldkonnas;

| 10. | väljendab heameelt eelkõige selle üle, et keskus on aidanud analüüsida pandeemia ja digipöörde mõju äritavade kohanemisele uue olukorraga liidu tööturul, mille näiteks on koos Eurofoundiga tehtud Euroopa ettevõtete uuring COVID-19 tingimustes; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt eelkõige selle üle, et keskus on aidanud analüüsida pandeemia ja digipöörde mõju äritavade kohanemisele uue olukorraga liidu tööturul, mille näiteks on koos Eurofoundiga tehtud Euroopa ettevõtete uuring COVID-19 tingimustes;

| 11. | tuletab meelde, kui oluline on keskuse roll selle tagamisel, et kogu liidus integreeritakse kutseharidusse ja -õppesse digioskused, ning selle jälgimisel, kuidas rakendatakse nõukogu soovitusi Euroopa uue oskuste tegevuskava ning jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta ning digiõppe tegevuskava ning millist mõju see avaldab; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, kui oluline on keskuse roll selle tagamisel, et kogu liidus integreeritakse kutseharidusse ja -õppesse digioskused, ning selle jälgimisel, kuidas rakendatakse nõukogu soovitusi Euroopa uue oskuste tegevuskava ning jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta ning digiõppe tegevuskava ning millist mõju see avaldab;

| 12. | rõhutab vajadust tagada piisavad inim- ja rahalised ressursid, mis võimaldaksid keskusel rakendada oma tööprogrammi ka tulevikus nii, et selle tegevuste lõpuleviimise määr on väga kõrge; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust tagada piisavad inim- ja rahalised ressursid, mis võimaldaksid keskusel rakendada oma tööprogrammi ka tulevikus nii, et selle tegevuste lõpuleviimise määr on väga kõrge;

| 13. | märgib, et keskus püüab parandada keskuse küberturvalisust ja isikuandmete kaitset, eelkõige töötajate koolitamise ja teadlikkuse suurendamise meetmete kaudu; |
| --- | --- |

13.

märgib, et keskus püüab parandada keskuse küberturvalisust ja isikuandmete kaitset, eelkõige töötajate koolitamise ja teadlikkuse suurendamise meetmete kaudu;

| 14. | väljendab heameelt asjaolu üle, et hoolimata pandeemia põhjustatud probleemidest täitis keskus oma 2020. aastaks seatud töökava ning selles saavutas eesmärgid ja tulemused ning isegi ületas neid; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt asjaolu üle, et hoolimata pandeemia põhjustatud probleemidest täitis keskus oma 2020. aastaks seatud töökava ning selles saavutas eesmärgid ja tulemused ning isegi ületas neid;

| 15. | märgib rahuloluga keskuse head koostööd Euroopa Koolitusfondi (ETF) ja Eurofoundiga; märgib, et kolmel ametil on üksteise haldusnõukogu koosolekutel vaatleja roll; märgib lisaks, et keskus ja ETF teevad koostööd ka asutustevahelise töörühma raames OECD, ILO, UNESCO ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

15.

märgib rahuloluga keskuse head koostööd Euroopa Koolitusfondi (ETF) ja Eurofoundiga; märgib, et kolmel ametil on üksteise haldusnõukogu koosolekutel vaatleja roll; märgib lisaks, et keskus ja ETF teevad koostööd ka asutustevahelise töörühma raames OECD, ILO, UNESCO ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 16. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 97 % (2019. aastal 95 %), kusjuures liidu eelarves kinnitatud 10 ametnikust ja 81 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 78 ajutist teenistujat; märgib, et 2020. aastal töötas keskuses 2 ajutist töötajat ja 8,5 konsultanti (kellest 8 töötasid täis- ja üks poole tööajaga), samas kui keskus 2019. aastal selliseid ressursse ei kasutanud; |
| --- | --- |

16.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 97 % (2019. aastal 95 %), kusjuures liidu eelarves kinnitatud 10 ametnikust ja 81 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 78 ajutist teenistujat; märgib, et 2020. aastal töötas keskuses 2 ajutist töötajat ja 8,5 konsultanti (kellest 8 töötasid täis- ja üks poole tööajaga), samas kui keskus 2019. aastal selliseid ressursse ei kasutanud;

| 17. | märgib soolise tasakaalu puudumist keskuse kõrgemas juhtkonnas, kus oli 4 meest (66,7 %) ja 2 naist (33,3 %); märgib, et töötajate üldine sooline tasakaal oli järgmine: 57 % naised ja 43 % mehed; |
| --- | --- |

17.

märgib soolise tasakaalu puudumist keskuse kõrgemas juhtkonnas, kus oli 4 meest (66,7 %) ja 2 naist (33,3 %); märgib, et töötajate üldine sooline tasakaal oli järgmine: 57 % naised ja 43 % mehed;

| 18. | innustab keskust töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; väljendab heameelt keskuse ennetava lähenemisviisi üle kaugtöö rakendamisele viimastel aastatel; |
| --- | --- |

18.

innustab keskust töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; väljendab heameelt keskuse ennetava lähenemisviisi üle kaugtöö rakendamisele viimastel aastatel;

| 19. | võtab murelikult teadmiseks, et õigusteenuste sisseostuga seotud keskuse probleemid, millele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon ja kontrollikoda on tähelepanu juhtinud, on endiselt lahendamata, kuid tunneb heameelt keskuse otsuse üle taastada 2021. aastal koosseisulise õigusnõuniku ametikoht; palub keskusel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile jätkuvalt aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest; |
| --- | --- |

19.

võtab murelikult teadmiseks, et õigusteenuste sisseostuga seotud keskuse probleemid, millele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon ja kontrollikoda on tähelepanu juhtinud, on endiselt lahendamata, kuid tunneb heameelt keskuse otsuse üle taastada 2021. aastal koosseisulise õigusnõuniku ametikoht; palub keskusel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile jätkuvalt aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest;

| 20. | märgib, et tervishoiu ja ohutuse komitee volitused on lõppenud; tunneb heameelt teadaande üle, et luuakse heaolukomitee; nõuab, et heaolu komitee loodaks niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

20.

märgib, et tervishoiu ja ohutuse komitee volitused on lõppenud; tunneb heameelt teadaande üle, et luuakse heaolukomitee; nõuab, et heaolu komitee loodaks niipea kui võimalik;

| 21. | peab kahetsusväärseks, et töötajatel on raske saada ühendust riiklike ametiasutustega, nt tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteemiga; nõuab, et ameti asukohariiki kolinud töötajaid toetataks rohkem; soovitab sellega seoses kasutada kontaktisikuid, kes aitaksid muu hulgas pidada ühendust keskuse töötajate ja riiklike asutuste vahel; |
| --- | --- |

21.

peab kahetsusväärseks, et töötajatel on raske saada ühendust riiklike ametiasutustega, nt tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteemiga; nõuab, et ameti asukohariiki kolinud töötajaid toetataks rohkem; soovitab sellega seoses kasutada kontaktisikuid, kes aitaksid muu hulgas pidada ühendust keskuse töötajate ja riiklike asutuste vahel;

| 22. | palub, et Euroopa Liidu asutuste võrgustik (EUAN) koostaks selged eeskirjad töötajate seotuse kohta Kreeka riikliku tervishoiusüsteemiga; soovitab neis selgelt ära näidata, mida tervisekindlustus katab ja mis kuupäevani tervisekindlustus kehtib; |
| --- | --- |

22.

palub, et Euroopa Liidu asutuste võrgustik (EUAN) koostaks selged eeskirjad töötajate seotuse kohta Kreeka riikliku tervishoiusüsteemiga; soovitab neis selgelt ära näidata, mida tervisekindlustus katab ja mis kuupäevani tervisekindlustus kehtib;

Hanked

Hanked

| 23. | märgib murega, et kontrollikoja aruande kohaselt tegi keskus vigu hankelepingute haldamisel; võtab eelkõige teadmiseks kontrollikoja leiu, et keskus allkirjastas lepingu, mis põhines ühe pakkumusega läbirääkimistega menetlusel ilma dokumenteeritud turu-uuringuta, ning et lõpuks ületas pakutav hind eelarveprognoosi 98 %, mis viis lepingu väärtuse üle piirmäära, mille puhul on finantsmääruse kohaselt lubatud korraldada ühe pakkumusega läbirääkimistega menetlus; |
| --- | --- |

23.

märgib murega, et kontrollikoja aruande kohaselt tegi keskus vigu hankelepingute haldamisel; võtab eelkõige teadmiseks kontrollikoja leiu, et keskus allkirjastas lepingu, mis põhines ühe pakkumusega läbirääkimistega menetlusel ilma dokumenteeritud turu-uuringuta, ning et lõpuks ületas pakutav hind eelarveprognoosi 98 %, mis viis lepingu väärtuse üle piirmäära, mille puhul on finantsmääruse kohaselt lubatud korraldada ühe pakkumusega läbirääkimistega menetlus;

| 24. | tunnistab, et kontrollikoja tuvastatud rikkumise kõrvaldamiseks lõpetas keskus selle lepingu pärast auditit alates 26. veebruarist 2021. aastal; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et kontrollikoja tuvastatud rikkumise kõrvaldamiseks lõpetas keskus selle lepingu pärast auditit alates 26. veebruarist 2021. aastal;

| 25. | märgib seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise soovituste järelmeetmetega, et hankedokumente ja -metoodikat käsitlevate soovituste rakendamine on lõpule viidud; |
| --- | --- |

25.

märgib seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise soovituste järelmeetmetega, et hankedokumente ja -metoodikat käsitlevate soovituste rakendamine on lõpule viidud;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 26. | võtab teadmiseks keskuse kehtestatud meetmed ja jätkuvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning rikkumisest teatajate kaitse; juhib siiski tähelepanu sellele, et keskuse haldusnõukogu koosneb 94 liikmest (sh vaatlejad) ja 63 asendusliikmest; märgib, et keskus teatas 28. juunil 2021, et 157 elulookirjeldusest 93 on avaldatud keskuse veebisaidil; võtab teadmiseks mõne haldusnõukogu liikme huvide deklaratsiooni ja elulookirjelduse puudumise ning kordab, et kõik liikmed ja asendusliikmed, kes osalevad haldusnõukogu koosolekutel või kasutavad hääletamisõigust, peavad esitama huvide deklaratsiooni; märgib, et keskuse kõrgema juhtkonna elulookirjeldused avaldatakse, aga välisekspertide ja koosseisuliste ekspertide elulookirjeldusi ei avaldata; palub keskusel tagada täielik läbipaistvus, avaldades kõigi haldusnõukogu liikmete ning asjaomaste välis- ja siseekspertide elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks keskuse kehtestatud meetmed ja jätkuvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning rikkumisest teatajate kaitse; juhib siiski tähelepanu sellele, et keskuse haldusnõukogu koosneb 94 liikmest (sh vaatlejad) ja 63 asendusliikmest; märgib, et keskus teatas 28. juunil 2021, et 157 elulookirjeldusest 93 on avaldatud keskuse veebisaidil; võtab teadmiseks mõne haldusnõukogu liikme huvide deklaratsiooni ja elulookirjelduse puudumise ning kordab, et kõik liikmed ja asendusliikmed, kes osalevad haldusnõukogu koosolekutel või kasutavad hääletamisõigust, peavad esitama huvide deklaratsiooni; märgib, et keskuse kõrgema juhtkonna elulookirjeldused avaldatakse, aga välisekspertide ja koosseisuliste ekspertide elulookirjeldusi ei avaldata; palub keskusel tagada täielik läbipaistvus, avaldades kõigi haldusnõukogu liikmete ning asjaomaste välis- ja siseekspertide elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid;

| 27. | taunib juhatuse liikmete suurt arvu (157), mis ei hõlbusta otsuste tegemist ega lihtsustatud juhtimist; tuletab meelde, et keskuse asutamismääruse kohaselt on keskuse haldusnõukogu liikmed kohustatud avaldama oma huvide deklaratsiooni; tuletab meelde, et haldusnõukogu liikmetel palutakse esitada ka lühike elulookirjeldus, kuigi see ei ole ametlik nõue; |
| --- | --- |

27.

taunib juhatuse liikmete suurt arvu (157), mis ei hõlbusta otsuste tegemist ega lihtsustatud juhtimist; tuletab meelde, et keskuse asutamismääruse kohaselt on keskuse haldusnõukogu liikmed kohustatud avaldama oma huvide deklaratsiooni; tuletab meelde, et haldusnõukogu liikmetel palutakse esitada ka lühike elulookirjeldus, kuigi see ei ole ametlik nõue;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 28. | märgib, et komisjoni siseauditi talitus tegi 2020. aastal kaugmeetodil täieliku riskihindamise, mis hõlmas keskuse haldus-, finants-, tegevus- ja IT-protsessi, ning siseauditi talituse tehtud järelauditis jõuti järeldusele, et keskus oli kõiki soovitusi nõuetekohaselt ja tulemuslikult rakendanud; märgib, et personalijuhtimise ja eetika auditeerimisel esitatud kuuest soovitusest on ellu viidud kõik kuus; |
| --- | --- |

28.

märgib, et komisjoni siseauditi talitus tegi 2020. aastal kaugmeetodil täieliku riskihindamise, mis hõlmas keskuse haldus-, finants-, tegevus- ja IT-protsessi, ning siseauditi talituse tehtud järelauditis jõuti järeldusele, et keskus oli kõiki soovitusi nõuetekohaselt ja tulemuslikult rakendanud; märgib, et personalijuhtimise ja eetika auditeerimisel esitatud kuuest soovitusest on ellu viidud kõik kuus;

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

| 29. | märgib rahuloluga, et keskus koostas ja võttis kiiresti kasutusele kriisiohjekava, et tulla toime COVID-19 pandeemiaga, võttes talitluspidevuse tagamiseks ettevaatusabinõusid, nagu kaugtöö ning kohalolekut eeldavate ürituste ja lähetuste ärajätmine; märgib lisaks, et keskuse riskihindamise läbivaatamisel tehti kindlaks, et eelarve täitmine ja kohtade täitmise määr on kriitilise tähtsusega riskid; märgib, et keskus teatas, et kehtestatud meetmed võimaldavad mõlemat riski tõhusalt maandada; |
| --- | --- |

29.

märgib rahuloluga, et keskus koostas ja võttis kiiresti kasutusele kriisiohjekava, et tulla toime COVID-19 pandeemiaga, võttes talitluspidevuse tagamiseks ettevaatusabinõusid, nagu kaugtöö ning kohalolekut eeldavate ürituste ja lähetuste ärajätmine; märgib lisaks, et keskuse riskihindamise läbivaatamisel tehti kindlaks, et eelarve täitmine ja kohtade täitmise määr on kriitilise tähtsusega riskid; märgib, et keskus teatas, et kehtestatud meetmed võimaldavad mõlemat riski tõhusalt maandada;

Muud märkused

Muud märkused

| 30. | märgib, et keskus püüab parandada keskuse küberturvalisust ja isikuandmete kaitset, eelkõige töötajate koolitamise ja teadlikkuse suurendamise meetmete kaudu; |
| --- | --- |

30.

märgib, et keskus püüab parandada keskuse küberturvalisust ja isikuandmete kaitset, eelkõige töötajate koolitamise ja teadlikkuse suurendamise meetmete kaudu;

| 31. | kutsub keskust üles jätkama sünergia arendamist ning tihendama koostööd ja heade tavade vahetamist teiste liidu ametitega, et parandada tõhusust (sh inimressursid, hoonete haldamine, IT-teenused ja turvalisus); |
| --- | --- |

31.

kutsub keskust üles jätkama sünergia arendamist ning tihendama koostööd ja heade tavade vahetamist teiste liidu ametitega, et parandada tõhusust (sh inimressursid, hoonete haldamine, IT-teenused ja turvalisus);

| 32. | rõhutab, kui oluline on suurendada keskuse digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka selleks, et kiirendada menetluste digitaliseerimist; rõhutab, et keskus peab selles valdkonnas jätkuvalt aktiivselt tegutsema, et iga hinna eest vältida asutustevahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu ka sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et vältida ohtu töödeldava teabe turvalisusele internetis; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, kui oluline on suurendada keskuse digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka selleks, et kiirendada menetluste digitaliseerimist; rõhutab, et keskus peab selles valdkonnas jätkuvalt aktiivselt tegutsema, et iga hinna eest vältida asutustevahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu ka sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et vältida ohtu töödeldava teabe turvalisusele internetis;

| 33. | tunnustab tõhusat koostööd ELi ametitega Euroopa Liidu ametite võrgustikus (EUAN) ning seda, et erilist tähelepanu on pööratud ametitevahelise sünergia leidmisele ja selle ärakasutamisele halduse valdkonnas, samuti põhitegevusaladel ja tulemusnäitajate metoodika valdkonnas Euroopa Koolitusfondi (ETF), Eurofoundi ja EO-OSHAga; |
| --- | --- |

33.

tunnustab tõhusat koostööd ELi ametitega Euroopa Liidu ametite võrgustikus (EUAN) ning seda, et erilist tähelepanu on pööratud ametitevahelise sünergia leidmisele ja selle ärakasutamisele halduse valdkonnas, samuti põhitegevusaladel ja tulemusnäitajate metoodika valdkonnas Euroopa Koolitusfondi (ETF), Eurofoundi ja EO-OSHAga;

| 34. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta; |
| --- | --- |

34.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta;

2

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 4.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/208 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/208

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1727,

4. mai 2022,

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0074/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0074/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/128, millega asutatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 337/75 (4), eriti selle artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/128, millega asutatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 337/75 (4), eriti selle artiklit 15,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0125/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0125/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta. https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta. https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 30, 31.1.2019, lk 90.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/209 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/209

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1728,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0075/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0075/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2219 (mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK), (4) eriti selle artiklit 20, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2219 (mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK), (4) eriti selle artiklit 20,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0093/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0093/2022),

| | |
| --- | --- |

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 319, 4.12.2015, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/211 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/211

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1729,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0093/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0093/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) (edaspidi „amet“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli ameti eelarveaasta 2020 lõplik eelarve 30 602 017 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 67,52 % suurust kasvu ja mis oli tingitud kasvust jaotises 5 „Muud projektid“; arvestades, et ametit rahastatakse liidu rahalisest toetusest (34,48 %) ja sihtotstarbelisest välistulust konkreetsete projektide jaoks (65,10 %); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) (edaspidi „amet“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli ameti eelarveaasta 2020 lõplik eelarve 30 602 017 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 67,52 % suurust kasvu ja mis oli tingitud kasvust jaotises 5 „Muud projektid“; arvestades, et ametit rahastatakse liidu rahalisest toetusest (34,48 %) ja sihtotstarbelisest välistulust konkreetsete projektide jaoks (65,10 %);

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 91,70 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 6,28 % madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 74,19 %, mis on eelnenud aasta määrast 2,32 % võrra madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 91,70 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 6,28 % madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 74,19 %, mis on eelnenud aasta määrast 2,32 % võrra madalam;

| 2. | märgib murega, et kontrollikoja aruande kohaselt tasus amet COVID-19 piirangute tõttu ühe Budapestis toimuma pidanud koolitusüritusega seotud hotellibroneeringu tühistamise lõivu; juhib tähelepanu kontrollikoja tähelepanekule, et kui CEPOL oleks selle asemel tuginenud raamlepingu vääramatu jõu klauslile, oleks ta võinud broneeringu tasuta tühistada; märgib lisaks, et üritus oli kavandatud 29. juuniks 2020, kui olukord Ungaris oli juba ebakindel; peab kahetsusväärseks, et amet ei võtnud vajalikke meetmed liidu finantshuvide kaitseks ja et seetõttu peab kontrollikoda seda makset alusetuks; |
| --- | --- |

2.

märgib murega, et kontrollikoja aruande kohaselt tasus amet COVID-19 piirangute tõttu ühe Budapestis toimuma pidanud koolitusüritusega seotud hotellibroneeringu tühistamise lõivu; juhib tähelepanu kontrollikoja tähelepanekule, et kui CEPOL oleks selle asemel tuginenud raamlepingu vääramatu jõu klauslile, oleks ta võinud broneeringu tasuta tühistada; märgib lisaks, et üritus oli kavandatud 29. juuniks 2020, kui olukord Ungaris oli juba ebakindel; peab kahetsusväärseks, et amet ei võtnud vajalikke meetmed liidu finantshuvide kaitseks ja et seetõttu peab kontrollikoda seda makset alusetuks;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | võtab teadmiseks, et amet kasutab eelarve haldamise parandamiseks ning oma koolitustegevuse ja selle mõju, eelkõige osalejate rahulolu taseme mõõtmiseks põhilisi tulemusnäitajaid, et hinnata niisuguse tegevuse pakutavat lisaväärtust; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks, et amet kasutab eelarve haldamise parandamiseks ning oma koolitustegevuse ja selle mõju, eelkõige osalejate rahulolu taseme mõõtmiseks põhilisi tulemusnäitajaid, et hinnata niisuguse tegevuse pakutavat lisaväärtust;

| 4. | väljendab heameelt, et vaatamata COVID-19 puhangule laiendas amet jätkuvalt teavitustegevust ja koolitusel osalejate arv suurenes 13 %; märgib, et 30. aprillil 2020 käivitas amet uue õiguskaitsealase hariduse platvormi; võtab teadmiseks, et katseprojektina loodi CEPOLi terrorismivastase võitluse teadmuskeskus, mille ülesanne on töötada välja terviklik mitmeaastane koolitusportfell; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt, et vaatamata COVID-19 puhangule laiendas amet jätkuvalt teavitustegevust ja koolitusel osalejate arv suurenes 13 %; märgib, et 30. aprillil 2020 käivitas amet uue õiguskaitsealase hariduse platvormi; võtab teadmiseks, et katseprojektina loodi CEPOLi terrorismivastase võitluse teadmuskeskus, mille ülesanne on töötada välja terviklik mitmeaastane koolitusportfell;

| 5. | rõhutab, kui tähtis on see, et ekspertidel, kes panustavad ameti uutesse algatustesse, oleksid põhjalikud eksperditeadmised põhiõiguste valdkonnas, eelkõige rassismi- ja diskrimineerimisvastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, kui tähtis on see, et ekspertidel, kes panustavad ameti uutesse algatustesse, oleksid põhjalikud eksperditeadmised põhiõiguste valdkonnas, eelkõige rassismi- ja diskrimineerimisvastase võitluse valdkonnas;

| 6. | võtab teadmiseks, et amet viis 2018. aastal lõpule esimese ELi strateegiliste koolitusvajaduste hindamise (EU-STNA), milles määrati kindlaks õiguskaitseametnike koolitusprioriteedid ajavahemikuks 2018–2021; võtab teadmiseks, et 2020. aastal viis ametiga lepingu sõlminud sõltumatu teenuseosutaja läbi esimese EU-STNA protsessi ja mõju hindamise; võtab teadmiseks, et selle hindamise tulemusi kasutati EU-STNA metoodika läbivaatamisel, mida amet kasutas uue EU-STNA käivitamiseks, millega määratakse kindlaks strateegilise koolituse prioriteedid liidu tasandil järgmiseks poliitikatsükliks 2022–2025; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et amet viis 2018. aastal lõpule esimese ELi strateegiliste koolitusvajaduste hindamise (EU-STNA), milles määrati kindlaks õiguskaitseametnike koolitusprioriteedid ajavahemikuks 2018–2021; võtab teadmiseks, et 2020. aastal viis ametiga lepingu sõlminud sõltumatu teenuseosutaja läbi esimese EU-STNA protsessi ja mõju hindamise; võtab teadmiseks, et selle hindamise tulemusi kasutati EU-STNA metoodika läbivaatamisel, mida amet kasutas uue EU-STNA käivitamiseks, millega määratakse kindlaks strateegilise koolituse prioriteedid liidu tasandil järgmiseks poliitikatsükliks 2022–2025;

| 7. | kutsub ametit üles tagama selle, et kogu tema tegevus, sealhulgas tegevus, milles osalevad ka kolmandad riigid, oleks täielikult läbipaistev ja et selles austataks täielikult põhiõigusi; märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu jäeti ära kaheetapiline kohapealne põhiõigusi, politseieetikat ja mitmekesisuse haldamist käsitlev koolitus; kutsub ametit üles suurendama selle valdkonna koolituste arvu; |
| --- | --- |

7.

kutsub ametit üles tagama selle, et kogu tema tegevus, sealhulgas tegevus, milles osalevad ka kolmandad riigid, oleks täielikult läbipaistev ja et selles austataks täielikult põhiõigusi; märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu jäeti ära kaheetapiline kohapealne põhiõigusi, politseieetikat ja mitmekesisuse haldamist käsitlev koolitus; kutsub ametit üles suurendama selle valdkonna koolituste arvu;

| 8. | võtab teadmiseks, et amet on võtnud kindla kohustuse suurendada oma rahvusvahelist kohalolekut, mida näitab kahe rahvusvahelise projekti (nimelt ELi ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika terrorismivastase võitluse teine koolituspartnerlus ning finantsuurimise töökohasisene täiendkoolitus Lääne-Balkani riikides) edukas elluviimine ning läbirääkimised 23,5 miljoni euro suuruse projektiportfelli üle liidu laienemise ja naabruspoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks, et amet on võtnud kindla kohustuse suurendada oma rahvusvahelist kohalolekut, mida näitab kahe rahvusvahelise projekti (nimelt ELi ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika terrorismivastase võitluse teine koolituspartnerlus ning finantsuurimise töökohasisene täiendkoolitus Lääne-Balkani riikides) edukas elluviimine ning läbirääkimised 23,5 miljoni euro suuruse projektiportfelli üle liidu laienemise ja naabruspoliitika valdkonnas;

| 9. | märgib, et amet viis koostöös Euroopa Ülemkogu ja kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormiga (EMPACT) lõpule erakorralise koolitusvajaduste analüüsi COVID-19 mõju kohta kuritegevuse mustritele ja operatsioonidele ning õiguskaitseametnike koolitusvajadustele raske ja organiseeritud kuritegevuse valdkonnas; võtab teadmiseks, et 2020. aasta augustis viis amet lõpule uuringu COVID-19 mõju kohta koduvägivallale; võtab teadmiseks, et mõlema analüüsi tulemusi kasutatakse koolitustoodete väljatöötamiseks, et reageerida COVID-19 tõttu muutunud koolitusvajadustele; |
| --- | --- |

9.

märgib, et amet viis koostöös Euroopa Ülemkogu ja kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormiga (EMPACT) lõpule erakorralise koolitusvajaduste analüüsi COVID-19 mõju kohta kuritegevuse mustritele ja operatsioonidele ning õiguskaitseametnike koolitusvajadustele raske ja organiseeritud kuritegevuse valdkonnas; võtab teadmiseks, et 2020. aasta augustis viis amet lõpule uuringu COVID-19 mõju kohta koduvägivallale; võtab teadmiseks, et mõlema analüüsi tulemusi kasutatakse koolitustoodete väljatöötamiseks, et reageerida COVID-19 tõttu muutunud koolitusvajadustele;

| 10. | väljendab rahulolu asjaolu üle, et ameti koolitustegevus on hästi kooskõlas ELi poliitikatsükli EMPACTi rühmade sõnastatud nõuetega ning et eksperditeadmisi on kogutud liikmesriikidelt, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol), Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ametilt (Eurojust), Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametilt, Euroopa õigusalase koolituse võrgustikult, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametilt, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametilt, küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuselt, küberkuritegevusalase hariduse ja koolituse Euroopa töörühmalt, Rahvusvaheliselt Kriminaalpolitsei Organisatsioonilt ja muudelt sidusrühmadelt; |
| --- | --- |

10.

väljendab rahulolu asjaolu üle, et ameti koolitustegevus on hästi kooskõlas ELi poliitikatsükli EMPACTi rühmade sõnastatud nõuetega ning et eksperditeadmisi on kogutud liikmesriikidelt, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol), Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ametilt (Eurojust), Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametilt, Euroopa õigusalase koolituse võrgustikult, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametilt, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametilt, küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuselt, küberkuritegevusalase hariduse ja koolituse Euroopa töörühmalt, Rahvusvaheliselt Kriminaalpolitsei Organisatsioonilt ja muudelt sidusrühmadelt;

| 11. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet uurib jätkuvalt võimalusi jagada kattuvate ülesannetega (nt IT ja muud teenused) seotud ressursse teiste organite, ametite ja asutustega, nagu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet kavatseb võtta ühendust Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Tööjõuametiga, et ühiselt analüüsida sünergia loomise võimalusi; võtab teadmiseks, et piiride ja rannikuvalvega seotud ühist vahetusprogrammi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga tõhustati ning programmi Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga laiendati veelgi; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet uurib jätkuvalt võimalusi jagada kattuvate ülesannetega (nt IT ja muud teenused) seotud ressursse teiste organite, ametite ja asutustega, nagu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet kavatseb võtta ühendust Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Tööjõuametiga, et ühiselt analüüsida sünergia loomise võimalusi; võtab teadmiseks, et piiride ja rannikuvalvega seotud ühist vahetusprogrammi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga tõhustati ning programmi Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga laiendati veelgi;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 12. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 94 % ja liidu eelarves kinnitatud 33 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 31 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 32); märgib, et 2020. aastal töötas ametis ka 46 lepingulist töötajat (kellest 16 olid hõivatud tavapärase tegevusega ja 30 olid seotud väliselt rahastatud suutlikkuse suurendamise projektidega) ja seitse lähetatud riiklikku eksperti (kuut eksperti rahastati ameti eelarvest ja üht rahastati terrorismivastase võitluse teise koolituspartnerluse raames); |
| --- | --- |

12.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 94 % ja liidu eelarves kinnitatud 33 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 31 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 32); märgib, et 2020. aastal töötas ametis ka 46 lepingulist töötajat (kellest 16 olid hõivatud tavapärase tegevusega ja 30 olid seotud väliselt rahastatud suutlikkuse suurendamise projektidega) ja seitse lähetatud riiklikku eksperti (kuut eksperti rahastati ameti eelarvest ja üht rahastati terrorismivastase võitluse teise koolituspartnerluse raames);

| 13. | märgib, et ameti esitatud andmete kohaselt on kõrgema juhtkonna hulgas kolm meest (50 %) ja kolm naist (50 %) ning kogu personali hulgas on 35 meest (41,7 %) ja 49 naist (58,3 %); |
| --- | --- |

13.

märgib, et ameti esitatud andmete kohaselt on kõrgema juhtkonna hulgas kolm meest (50 %) ja kolm naist (50 %) ning kogu personali hulgas on 35 meest (41,7 %) ja 49 naist (58,3 %);

| 14. | märgib, et 2020. aastal lahkus ametist 16 inimest (2019. aastal kuus), mis tulenes kas Lääne-Balkani projekti lõpetamisest või uutest töövõimalustest ameti sees ja väljaspool; kordab oma muret asjaolu pärast, et amet kannatab jätkuvalt suure kaadrivoolavuse all ning muudest liikmeriikidest peale vastuvõtva liikmesriigi laekub väga vähe töökohale kandideerimise avaldusi; võtab teadmiseks, et lisaks COVID-19 pandeemiale avaldas suur kaadrivoolavus organisatsioonile märkimisväärset mõju ning sõlmitud on lepinguid ajutiste töötajate ja lähetatud riiklike ekspertidega, et täita puuduolevate töötajate kohad ja tulla toime kasvanud töökoormusega tippkoormuse perioodidel; kutsub komisjoni üles alustama ametiga aktiivset dialoogi, et neid küsimusi arutada; |
| --- | --- |

14.

märgib, et 2020. aastal lahkus ametist 16 inimest (2019. aastal kuus), mis tulenes kas Lääne-Balkani projekti lõpetamisest või uutest töövõimalustest ameti sees ja väljaspool; kordab oma muret asjaolu pärast, et amet kannatab jätkuvalt suure kaadrivoolavuse all ning muudest liikmeriikidest peale vastuvõtva liikmesriigi laekub väga vähe töökohale kandideerimise avaldusi; võtab teadmiseks, et lisaks COVID-19 pandeemiale avaldas suur kaadrivoolavus organisatsioonile märkimisväärset mõju ning sõlmitud on lepinguid ajutiste töötajate ja lähetatud riiklike ekspertidega, et täita puuduolevate töötajate kohad ja tulla toime kasvanud töökoormusega tippkoormuse perioodidel; kutsub komisjoni üles alustama ametiga aktiivset dialoogi, et neid küsimusi arutada;

| 15. | toonitab, et kontoriruumide ebapiisavus ja ameti peakorteri suhtes valitsev ebakindlus tekitavad tegevuslikke lisaraskusi; kutsub komisjoni üles pidama ameti ja vastuvõtva liikmesriigiga aktiivset dialoogi, et need puudused kõrvaldada; |
| --- | --- |

15.

toonitab, et kontoriruumide ebapiisavus ja ameti peakorteri suhtes valitsev ebakindlus tekitavad tegevuslikke lisaraskusi; kutsub komisjoni üles pidama ameti ja vastuvõtva liikmesriigiga aktiivset dialoogi, et need puudused kõrvaldada;

| 16. | võtab teadmiseks, et amet kavatseb teabe leviku suurendamiseks järgida kontrollikoja 2019. aasta soovitust avaldada teated vabade ametikohtade kohta Euroopa Personalivaliku Ameti veebisaidil kõigis liidu ametlikes keeltes, lisades lingi täistekstile ainult inglise keeles; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks, et amet kavatseb teabe leviku suurendamiseks järgida kontrollikoja 2019. aasta soovitust avaldada teated vabade ametikohtade kohta Euroopa Personalivaliku Ameti veebisaidil kõigis liidu ametlikes keeltes, lisades lingi täistekstile ainult inglise keeles;

Hanked

Hanked

| 17. | võtab teadmiseks, et amet on edendanud oma digiteerimisalgatusi seoses e-riigihangetega ning võttis 2020. aastal kasutusele pakkumuste elektroonilise esitamise, e-hanked ja e-arveldamise; võtab teadmiseks, et amet on korraldanud avatud hankemenetlusi, kasutades nii e-hankeid kui ka pakkumuste elektroonilist esitamist; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks, et amet on edendanud oma digiteerimisalgatusi seoses e-riigihangetega ning võttis 2020. aastal kasutusele pakkumuste elektroonilise esitamise, e-hanked ja e-arveldamise; võtab teadmiseks, et amet on korraldanud avatud hankemenetlusi, kasutades nii e-hankeid kui ka pakkumuste elektroonilist esitamist;

| 18. | võtab rahuloluga teadmiseks, et amet muutis 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise käigus antud soovituse alusel 2020. aastal oma poliitikat, mille eesmärk on tagada eduka pakkumuse puhul (potentsiaalselt) põhjendamatult madala maksumuse nõuetekohane dokumenteerimine ning mis hõlmab nüüd ka erisätet, millega nähakse ette potentsiaalselt põhjendamatult madala maksumusega pakkumuste põhjenduste küsimine ja analüüsimine; |
| --- | --- |

18.

võtab rahuloluga teadmiseks, et amet muutis 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise käigus antud soovituse alusel 2020. aastal oma poliitikat, mille eesmärk on tagada eduka pakkumuse puhul (potentsiaalselt) põhjendamatult madala maksumuse nõuetekohane dokumenteerimine ning mis hõlmab nüüd ka erisätet, millega nähakse ette potentsiaalselt põhjendamatult madala maksumusega pakkumuste põhjenduste küsimine ja analüüsimine;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 19. | väljendab heameelt ameti kehtestatud meetmete ja jätkuvate pingutuste üle, mille eesmärk on tagada läbipaistvus ning huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine; väljendab rahulolu selle üle, et amet koostas 2019. aastal halduskäitumise juhendi ning 2020. aastal pettusevastase allstrateegia ja huvide konflikti haldamise poliitika ning rakendas neid; märgib rahuloluga, et juhatuse ja kõrgema juhtkonna huvide deklaratsioonid ja elulookirjeldused on avaldatud ameti veebisaidil; märgib, et enne lepingu allkirjastamist kogutakse tasustatud ekspertidelt deklaratsioonid huvide konflikti puudumise ja konfidentsiaalsuse kohta ja vaadatakse need läbi; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt ameti kehtestatud meetmete ja jätkuvate pingutuste üle, mille eesmärk on tagada läbipaistvus ning huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine; väljendab rahulolu selle üle, et amet koostas 2019. aastal halduskäitumise juhendi ning 2020. aastal pettusevastase allstrateegia ja huvide konflikti haldamise poliitika ning rakendas neid; märgib rahuloluga, et juhatuse ja kõrgema juhtkonna huvide deklaratsioonid ja elulookirjeldused on avaldatud ameti veebisaidil; märgib, et enne lepingu allkirjastamist kogutakse tasustatud ekspertidelt deklaratsioonid huvide konflikti puudumise ja konfidentsiaalsuse kohta ja vaadatakse need läbi;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 20. | võtab teadmiseks ameti hinnangu oma sisekontrollisüsteemi kohta ja järelduse, et see on tõhus, kehtiv ja hästi toimiv ning et vaja on vaid väiksemaid parandusi; kutsub ametit üles lisama oma hinnangusse selgesõnaliselt kontrollikoja tähelepanekud ja nendega seotud soovitused; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks ameti hinnangu oma sisekontrollisüsteemi kohta ja järelduse, et see on tõhus, kehtiv ja hästi toimiv ning et vaja on vaid väiksemaid parandusi; kutsub ametit üles lisama oma hinnangusse selgesõnaliselt kontrollikoja tähelepanekud ja nendega seotud soovitused;

| 21. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks mitmed puudused ameti sisekontrollisüsteemis, eelkõige seoses eelarveliste kulukohustuste haldamisega; võtab teadmiseks, et amet allkirjastas kolm juriidilist kohustust enne nendele vastavate eelarveliste kulukohustuste heakskiitmist, rikkudes seega määruse (EL) 2019/715 (2) artiklit 73; |
| --- | --- |

21.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks mitmed puudused ameti sisekontrollisüsteemis, eelkõige seoses eelarveliste kulukohustuste haldamisega; võtab teadmiseks, et amet allkirjastas kolm juriidilist kohustust enne nendele vastavate eelarveliste kulukohustuste heakskiitmist, rikkudes seega määruse (EL) 2019/715 (2) artiklit 73;

2

| 22. | märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt sõlmis amet ühel juhul kaks erinevat erilepingut, mis olid seotud sama individuaalse eelarvelise kulukohustusega, rikkudes finantsmääruse artikli 112 lõike 1 esimese lõigu punkti a; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et seda liiki rikkumine vähendab vastavate lepingute järelevalve läbipaistvust finantsjuhtimissüsteemis ABAC; |
| --- | --- |

22.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt sõlmis amet ühel juhul kaks erinevat erilepingut, mis olid seotud sama individuaalse eelarvelise kulukohustusega, rikkudes finantsmääruse artikli 112 lõike 1 esimese lõigu punkti a; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et seda liiki rikkumine vähendab vastavate lepingute järelevalve läbipaistvust finantsjuhtimissüsteemis ABAC;

| 23. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet korraldas 2019. aastal töötajate kaasatuse uuringu, et mõõta nn pehmeid kontrolliaspekte (erialane kohusetunne, juhtimine, pädevused, avatus ja motivatsioon); võtab teadmiseks, et juhtkond analüüsis tulemusi 2020. aastal rakkerühma abiga ja selgus, et juhtimise, töötajate motivatsiooni ja moraali osas on parandamisruumi; võtab teadmiseks, et järgmine töötajate kaasamise uuring käivitati 2021. aastal ja seda kasutatakse järgmiseks asjakohaste sisekontrollinäitajate enesehindamiseks; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni töötajate kaasamise uuringu tulemustest ja sellest, kuidas amet on kindlaks tehtud parandamist vajavate valdkondadega tegelenud; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet korraldas 2019. aastal töötajate kaasatuse uuringu, et mõõta nn pehmeid kontrolliaspekte (erialane kohusetunne, juhtimine, pädevused, avatus ja motivatsioon); võtab teadmiseks, et juhtkond analüüsis tulemusi 2020. aastal rakkerühma abiga ja selgus, et juhtimise, töötajate motivatsiooni ja moraali osas on parandamisruumi; võtab teadmiseks, et järgmine töötajate kaasamise uuring käivitati 2021. aastal ja seda kasutatakse järgmiseks asjakohaste sisekontrollinäitajate enesehindamiseks; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni töötajate kaasamise uuringu tulemustest ja sellest, kuidas amet on kindlaks tehtud parandamist vajavate valdkondadega tegelenud;

| 24. | võtab siseauditi tulemuste põhjal teadmiseks, et ametil ei ole piisavalt büroopinda ja ruume operatiivtegevuseks ning et küberkoolituse akadeemia koliti Ungari riigile kuuluvatesse ruumidesse ja vahetus läheduses üüriti välisprojektide jaoks lisaruume; võtab teadmiseks, et Ungari valitsusega peetakse arutelusid, et leida piisavalt kontoripinda, mis võimaldaks ametil tegutseda ainult ühes asukohas, mis hõlbustaks pikaajalises perspektiivis dokumentide töövoo lihtsustamist ja talitluspidevust; palub ametil hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis ruumidega seotud arengutega ja vastuvõtva liikmesriigiga peetavatel aruteludel tehtud edusammudega; |
| --- | --- |

24.

võtab siseauditi tulemuste põhjal teadmiseks, et ametil ei ole piisavalt büroopinda ja ruume operatiivtegevuseks ning et küberkoolituse akadeemia koliti Ungari riigile kuuluvatesse ruumidesse ja vahetus läheduses üüriti välisprojektide jaoks lisaruume; võtab teadmiseks, et Ungari valitsusega peetakse arutelusid, et leida piisavalt kontoripinda, mis võimaldaks ametil tegutseda ainult ühes asukohas, mis hõlbustaks pikaajalises perspektiivis dokumentide töövoo lihtsustamist ja talitluspidevust; palub ametil hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis ruumidega seotud arengutega ja vastuvõtva liikmesriigiga peetavatel aruteludel tehtud edusammudega;

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

| 25. | võtab teadmiseks, et amet moodustas 30. märtsil 2020 COVID-19 rakkerühma, mille eesmärk oli toetada liikmesriike ning partnerorganeid ja -asutusi COVID-19 kriisiga seoses; tunnustab ameti e-õppe meeskonna rolli kaugtöötaristu loomisel koos ameti IKT meeskonnaga ning töötajate oskuste täiendamisel ja kaugtööks ettevalmistamisel, et tagada sujuv üleminek ja talitluspidevus; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet andis oma partneritele nõu selliste e-taristu kasutamise võimaluste kohta nagu veebiseminarid ja veebipõhised kursused ning pakkus tehnilist ja haldustuge; väljendab heameelt ameti protsesside digitaliseerimise üle, mis tagas talitluspidevuse kaugtöökeskkonnas; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks, et amet moodustas 30. märtsil 2020 COVID-19 rakkerühma, mille eesmärk oli toetada liikmesriike ning partnerorganeid ja -asutusi COVID-19 kriisiga seoses; tunnustab ameti e-õppe meeskonna rolli kaugtöötaristu loomisel koos ameti IKT meeskonnaga ning töötajate oskuste täiendamisel ja kaugtööks ettevalmistamisel, et tagada sujuv üleminek ja talitluspidevus; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet andis oma partneritele nõu selliste e-taristu kasutamise võimaluste kohta nagu veebiseminarid ja veebipõhised kursused ning pakkus tehnilist ja haldustuge; väljendab heameelt ameti protsesside digitaliseerimise üle, mis tagas talitluspidevuse kaugtöökeskkonnas;

Muud märkused

Muud märkused

| 26. | võtab teadmiseks, et esimene ISO 9001:2015 sertifikaat kaotas kehtivuse 1. veebruaril 2020 ja kolmeaastase sertifitseerimistsükli lõpus läbis amet 2020. aasta jaanuaris edukalt kordussertifitseerimise auditi, ilma et oleks tuvastatud mittevastavusi; võtab teadmiseks, et amet säilitas õppeteenuste standardi ISO 29993:2017 täiendava sertifikaadi; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks, et esimene ISO 9001:2015 sertifikaat kaotas kehtivuse 1. veebruaril 2020 ja kolmeaastase sertifitseerimistsükli lõpus läbis amet 2020. aasta jaanuaris edukalt kordussertifitseerimise auditi, ilma et oleks tuvastatud mittevastavusi; võtab teadmiseks, et amet säilitas õppeteenuste standardi ISO 29993:2017 täiendava sertifikaadi;

| 27. | kahetseb, et ametil puudub küberturvalisuse ja digidokumentide kaitse poliitika; võtab murega teadmiseks, et ametit tabas küberrünnak, mis tõi kaasa veebipõhise koolitustegevuse ajutise, umbes kolmenädalase katkemise; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni oma pingutustest küberturvalisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

kahetseb, et ametil puudub küberturvalisuse ja digidokumentide kaitse poliitika; võtab murega teadmiseks, et ametit tabas küberrünnak, mis tõi kaasa veebipõhise koolitustegevuse ajutise, umbes kolmenädalase katkemise; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni oma pingutustest küberturvalisuse valdkonnas;

| 28. | tunneb heameelt selle üle, et haldustõhususe suurendamise on kasutusele võetud uued IT-vahendid, nimelt SPEEDWELL finantsküsimustega seotud töövoo, SYSPER inimressursside ja ARES dokumentide haldamiseks; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt selle üle, et haldustõhususe suurendamise on kasutusele võetud uued IT-vahendid, nimelt SPEEDWELL finantsküsimustega seotud töövoo, SYSPER inimressursside ja ARES dokumentide haldamiseks;

| 29. | võtab teadmiseks pingutused, mida amet on teinud selleks, et tagada kulutõhus ja keskkonnasõbralik töökeskkond; juhib tähelepanu sellele, et ametil ei ole süsinikdioksiidi kompensatsiooni süsteemi, kuid võtab ameti poolt standardküsimustikule antud vastuse põhjal teadmiseks, et sellises süsteemis osalemise kulusid ei ole võimalik ameti piiratud rahaliste vahenditega katta; |
| --- | --- |

29.

võtab teadmiseks pingutused, mida amet on teinud selleks, et tagada kulutõhus ja keskkonnasõbralik töökeskkond; juhib tähelepanu sellele, et ametil ei ole süsinikdioksiidi kompensatsiooni süsteemi, kuid võtab ameti poolt standardküsimustikule antud vastuse põhjal teadmiseks, et sellises süsteemis osalemise kulusid ei ole võimalik ameti piiratud rahaliste vahenditega katta;

| 30. | märgib, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) algatas 2020. aastal uurimise, mis on seotud ametis aset leidnud välispettuse juhtumiga; märgib, et kõnealune uurimine algatati ameti enda taotluse alusel ning et amet on 2021. aasta alguses lõpule viidud uurimise järelduste põhjal alustanud juba OLAFi soovituste elluviimist; |
| --- | --- |

30.

märgib, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) algatas 2020. aastal uurimise, mis on seotud ametis aset leidnud välispettuse juhtumiga; märgib, et kõnealune uurimine algatati ameti enda taotluse alusel ning et amet on 2021. aasta alguses lõpule viidud uurimise järelduste põhjal alustanud juba OLAFi soovituste elluviimist;

| 31. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

31.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

3

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 110.

1

(2)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1).

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

3

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/216 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/216

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1730,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0075/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0075/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2219 (mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK), (4) eriti selle artiklit 20, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2219 (mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK), (4) eriti selle artiklit 20,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0093/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0093/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 319, 4.12.2015, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/218 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/218

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1731,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Lennundusohutusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Lennundusohutusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0076/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0076/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91), (4) eriti selle artiklit 121, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91), (4) eriti selle artiklit 121,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0122/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0122/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Lennundusohutusameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Lennundusohutusameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Lennundusohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Lennundusohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/220 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/220

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1732,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Lennundusohutusameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Lennundusohutusameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0122/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0122/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 183 042 000 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 6,81 % suurust vähenemist; arvestades, et ameti eelarve koosneb 37 954 000 euro ulatuses liidu eelarvest eraldatud vahenditest ning 90 000 000 eurot on saadud lõivudest ja tasudest (2); arvestades, et COVID-19 kriisi tõttu vähenes ameti lõivudest ja tasudest saadav tulu märkimisväärselt – 18 000 000 euro võrra (– 15 %); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 183 042 000 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 6,81 % suurust vähenemist; arvestades, et ameti eelarve koosneb 37 954 000 euro ulatuses liidu eelarvest eraldatud vahenditest ning 90 000 000 eurot on saadud lõivudest ja tasudest (2); arvestades, et COVID-19 kriisi tõttu vähenes ameti lõivudest ja tasudest saadav tulu märkimisväärselt – 18 000 000 euro võrra (– 15 %);

1

2

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Euroopa Liidu Lennundusohutusameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Euroopa Liidu Lennundusohutusameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 98,62 %, mis on 2019. aasta määrast 1,93 % kõrgem; lisaks märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 92,65 %, mis oli 2019. aastaga võrreldes 3,59 % kõrgem; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 98,62 %, mis on 2019. aasta määrast 1,93 % kõrgem; lisaks märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 92,65 %, mis oli 2019. aastaga võrreldes 3,59 % kõrgem;

| 2. | märgib, et ametil oli aasta lõpus 9,4 miljoni euro suurune lõivude ja tasude ülejääk; märgib, et lõivude ja tasude ülejääk on lisatud kumuleerunud ülejäägile, mistõttu see suurenes 51,5 miljonilt eurolt 60,9 miljonile eurole; |
| --- | --- |

2.

märgib, et ametil oli aasta lõpus 9,4 miljoni euro suurune lõivude ja tasude ülejääk; märgib, et lõivude ja tasude ülejääk on lisatud kumuleerunud ülejäägile, mistõttu see suurenes 51,5 miljonilt eurolt 60,9 miljonile eurole;

| 3. | märgib, et 2020. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud tühistatud assigneeringute määr tõusis 5,46 %-ni (2019. aastal 3,7 %), ületades ameti 2020. aasta tulemusnäitajates seatud 2,5 % eesmärki ja ületades veidi komisjoni kehtestatud 5 % ülemmäära; see oli peamiselt tingitud COVID-19 kriisist ning üleilmsete reisipiirangute, liikumispiirangute, tegevuse vähendamise ja ürituste tühistamisega seotud tühistamistest; soovitab võtta meetmeid 2,5 % eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

3.

märgib, et 2020. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud tühistatud assigneeringute määr tõusis 5,46 %-ni (2019. aastal 3,7 %), ületades ameti 2020. aasta tulemusnäitajates seatud 2,5 % eesmärki ja ületades veidi komisjoni kehtestatud 5 % ülemmäära; see oli peamiselt tingitud COVID-19 kriisist ning üleilmsete reisipiirangute, liikumispiirangute, tegevuse vähendamise ja ürituste tühistamisega seotud tühistamistest; soovitab võtta meetmeid 2,5 % eesmärgi saavutamiseks;

Tulemused

Tulemused

| 4. | võtab teadmiseks, et amet kasutab teatavaid meetmeid põhiliste tulemusnäitajatena, et hinnata oma tegevusest ja teistest meetmetest tulenevat lisaväärtust ja parandada eelarve haldamist; võtab teadmiseks, et 2020. aastal jälgis amet 59 põhilist tulemusnäitajat, sealhulgas eelarve haldamise tõhustamisega seotud näitajaid, näiteks eelarve täitmise määra, mis võrdub 95 %-ga või on sellest kõrgem, kulukohustuste ülekandmise rakendusmäära, mis võrdub 5 %-ga või on sellest madalam, lõivude ja tasude tuluprojektide rakendusmäära ja nendega seotud allhangete tulemuslikkust; märgib peale selle, et amet viib ellu olulisi programme ja projekte, näiteks ümberkujundamisprogrammi, mille põhieesmärk on ajakohastada tööviise, lihtsustada protsesse ja pakkuda digiteenuseid oma välistele sidusrühmadele, eesmärgiga saavutada seeläbi kulutõhususe suurenemine vähemalt 8 % võrra võrreldes 2019. aastaga ja ameti tasandil 2025. aastaks üldise tõhususe suurenemine 20–25 % võrra; palub, et amet annaks aru oma tegevuse edasiste edusammude kohta; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et amet kasutab teatavaid meetmeid põhiliste tulemusnäitajatena, et hinnata oma tegevusest ja teistest meetmetest tulenevat lisaväärtust ja parandada eelarve haldamist; võtab teadmiseks, et 2020. aastal jälgis amet 59 põhilist tulemusnäitajat, sealhulgas eelarve haldamise tõhustamisega seotud näitajaid, näiteks eelarve täitmise määra, mis võrdub 95 %-ga või on sellest kõrgem, kulukohustuste ülekandmise rakendusmäära, mis võrdub 5 %-ga või on sellest madalam, lõivude ja tasude tuluprojektide rakendusmäära ja nendega seotud allhangete tulemuslikkust; märgib peale selle, et amet viib ellu olulisi programme ja projekte, näiteks ümberkujundamisprogrammi, mille põhieesmärk on ajakohastada tööviise, lihtsustada protsesse ja pakkuda digiteenuseid oma välistele sidusrühmadele, eesmärgiga saavutada seeläbi kulutõhususe suurenemine vähemalt 8 % võrra võrreldes 2019. aastaga ja ameti tasandil 2025. aastaks üldise tõhususe suurenemine 20–25 % võrra; palub, et amet annaks aru oma tegevuse edasiste edusammude kohta;

| 5. | märgib, et COVID-19 pandeemia on ametit kui lennundussektori reguleerivat asutust laialdaselt mõjutanud; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet on suunanud oma toimepidevuse kava ümber ameti töötajate, lennundustöötajate, reisijate ja muude üldise lennundussektori sidusrühmade COVID-19-ga seotud tervise- ja ohutusaspektidele; võtab teadmiseks, et amet vaatas 2020. aasta märtsis läbi oma iga-aastase tööprogrammi, täiendades olemasolevaid prioriteete ja eesmärke oma sidusrühmade aktiivse toetuse ja uute probleemidega tegelemise valdkonnas; võtab teadmiseks ameti standardküsimustiku kaudu esitatud vastuste põhjal, et olenemata sellest, et pandeemia mõjutas ligikaudu 35–40 % eesmärkidest ja põhilistest tulemusnäitajatest, suutis amet saavutada 90 % oma iga-aastase tööprogrammi eesmärkidest; |
| --- | --- |

5.

märgib, et COVID-19 pandeemia on ametit kui lennundussektori reguleerivat asutust laialdaselt mõjutanud; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet on suunanud oma toimepidevuse kava ümber ameti töötajate, lennundustöötajate, reisijate ja muude üldise lennundussektori sidusrühmade COVID-19-ga seotud tervise- ja ohutusaspektidele; võtab teadmiseks, et amet vaatas 2020. aasta märtsis läbi oma iga-aastase tööprogrammi, täiendades olemasolevaid prioriteete ja eesmärke oma sidusrühmade aktiivse toetuse ja uute probleemidega tegelemise valdkonnas; võtab teadmiseks ameti standardküsimustiku kaudu esitatud vastuste põhjal, et olenemata sellest, et pandeemia mõjutas ligikaudu 35–40 % eesmärkidest ja põhilistest tulemusnäitajatest, suutis amet saavutada 90 % oma iga-aastase tööprogrammi eesmärkidest;

| 6. | võtab teadmiseks, et Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu pidi amet tagasi võtma järelevalve 129 kolmanda riigi organisatsiooni üle, mida varem allhangiti Ühendkuningriigi Tsiviillennundusametilt; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu pidi amet tagasi võtma järelevalve 129 kolmanda riigi organisatsiooni üle, mida varem allhangiti Ühendkuningriigi Tsiviillennundusametilt;

| 7. | väljendab eelkõige heameelt töö üle, mida amet tegi Boeing 737 Max Euroopas taas teenistusse võtmise projekti raames, näidates üles tugevat juhtimist ja vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

7.

väljendab eelkõige heameelt töö üle, mida amet tegi Boeing 737 Max Euroopas taas teenistusse võtmise projekti raames, näidates üles tugevat juhtimist ja vastupanuvõimet;

| 8. | tunnustab ameti kiiret reageerimist COVID-19 kriisile, mis oli aluseks selgele ja ühtlustatud lähenemisviisile kogu Euroopas; võtab teadmiseks kiire reageerimise, mis sisaldus koos Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) avaldatud lennunduse terviseohutuse protokollis, milles esitatakse selged tegevussuunised ja riskipõhised soovitused lennureiside jaoks, koos lennuettevõtjate ja lennuväljade käitajatega tšarterlendude programmi käivitamise, et jälgida protokolli rakendamist, tagasi pandeemiaeelsesse tavaolukorda pöördumise (RNO) projekti algatamise ning COVID-19 ohutusriski portfelli loomise; kutsub komisjoni üles tegema ametiga koostööd, et tagada liikmesriikide jätkuv kooskõlastus ja koordineerimine reageerimisel praegusele epidemioloogilisele olukorrale, mille puhul keskendutakse isikupõhisele lähenemisviisile, mis on seotud ELi digitaalse COVID-tõendiga; |
| --- | --- |

8.

tunnustab ameti kiiret reageerimist COVID-19 kriisile, mis oli aluseks selgele ja ühtlustatud lähenemisviisile kogu Euroopas; võtab teadmiseks kiire reageerimise, mis sisaldus koos Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) avaldatud lennunduse terviseohutuse protokollis, milles esitatakse selged tegevussuunised ja riskipõhised soovitused lennureiside jaoks, koos lennuettevõtjate ja lennuväljade käitajatega tšarterlendude programmi käivitamise, et jälgida protokolli rakendamist, tagasi pandeemiaeelsesse tavaolukorda pöördumise (RNO) projekti algatamise ning COVID-19 ohutusriski portfelli loomise; kutsub komisjoni üles tegema ametiga koostööd, et tagada liikmesriikide jätkuv kooskõlastus ja koordineerimine reageerimisel praegusele epidemioloogilisele olukorrale, mille puhul keskendutakse isikupõhisele lähenemisviisile, mis on seotud ELi digitaalse COVID-tõendiga;

| 9. | võtab teadmiseks, et COVID-19 olukord mõjutas oluliselt ameti suutlikkust edendada rahvusvahelist tegevust, eelkõige tehnilise abi projektide puhul, kuna reisipiirangud olid ulatuslikud, rahvusvahelised partnerid/sidusrühmad ei olnud kättesaadavad ja tuli hoida suhtlemisdistantsi; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks, et COVID-19 olukord mõjutas oluliselt ameti suutlikkust edendada rahvusvahelist tegevust, eelkõige tehnilise abi projektide puhul, kuna reisipiirangud olid ulatuslikud, rahvusvahelised partnerid/sidusrühmad ei olnud kättesaadavad ja tuli hoida suhtlemisdistantsi;

| 10. | väljendab heameelt ameti pidevate jõupingutuste üle lähemalt uurida võimalikke valdkondi teiste liidu ametitega edasiseks koostööks, võttes arvesse nende tegevuse laadi, et vähendada võimalikku kattuvust; väljendab heameelt koos Euroopa Raudteeagentuuri, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, Euroopa Toiduohutusameti, Euroopa Koolitusfondi, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Keskkonnaametiga juba võetud konkreetsete meetmete üle; innustab ametit tungivalt tegema liidu kõikide ametitega veel rohkem ja ulatuslikumat koostööd; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt ameti pidevate jõupingutuste üle lähemalt uurida võimalikke valdkondi teiste liidu ametitega edasiseks koostööks, võttes arvesse nende tegevuse laadi, et vähendada võimalikku kattuvust; väljendab heameelt koos Euroopa Raudteeagentuuri, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, Euroopa Toiduohutusameti, Euroopa Koolitusfondi, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Keskkonnaametiga juba võetud konkreetsete meetmete üle; innustab ametit tungivalt tegema liidu kõikide ametitega veel rohkem ja ulatuslikumat koostööd;

| 11. | võtab teadmiseks, et amet lõi oma tegevuse ümberkujundamise programmi „Destination: Futureproof“, mis hõlmab käimasolevat digitaliseerimisalgatust (CORAL), mille põhieesmärk on ajakohastada tööviise, lihtsustada protsesse ja pakkuda oma välistele sidusrühmadele digiteenuseid; võtab teadmiseks, et programm kestab eeldatavasti kuni 2023. aastani ja peaks 2025. aastaks suurendama üldist tõhusust 20–25 % võrra; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks, et amet lõi oma tegevuse ümberkujundamise programmi „Destination: Futureproof“, mis hõlmab käimasolevat digitaliseerimisalgatust (CORAL), mille põhieesmärk on ajakohastada tööviise, lihtsustada protsesse ja pakkuda oma välistele sidusrühmadele digiteenuseid; võtab teadmiseks, et programm kestab eeldatavasti kuni 2023. aastani ja peaks 2025. aastaks suurendama üldist tõhusust 20–25 % võrra;

| 12. | võtab teadmiseks, et amet tellib mõned korduvad tööülesanded allhanke korras liikmesriikidelt, et vabastada sellest kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistid, et neid saaks rakendada strateegilisemate tööülesannete jaoks; tunnustab ameti pidevaid jõupingutusi tõhususe suurendamiseks, milleks vabastatakse vahendeid, sealhulgas kvalifitseeritud personali; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks, et amet tellib mõned korduvad tööülesanded allhanke korras liikmesriikidelt, et vabastada sellest kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistid, et neid saaks rakendada strateegilisemate tööülesannete jaoks; tunnustab ameti pidevaid jõupingutusi tõhususe suurendamiseks, milleks vabastatakse vahendeid, sealhulgas kvalifitseeritud personali;

| 13. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet allkirjastas programmist „Horisont 2020“ rahastatava teaduslepingu, et parandada ICAO 16. lisa II köite mootorite heitkoguste proovivõtu- ja mõõtmisnõudeid ning pakkuda välja töökindlamaid projekteerimis- ja mõõtmismeetodeid; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet allkirjastas programmist „Horisont 2020“ rahastatava teaduslepingu, et parandada ICAO 16. lisa II köite mootorite heitkoguste proovivõtu- ja mõõtmisnõudeid ning pakkuda välja töökindlamaid projekteerimis- ja mõõtmismeetodeid;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 14. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 94,26 % ja liidu eelarves kinnitatud 680 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 641 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 680); märgib, et 2020. aastal töötas ametis ka 88 lepingulist töötajat ja 15 lähetatud riiklikku eksperti; |
| --- | --- |

14.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 94,26 % ja liidu eelarves kinnitatud 680 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 641 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 680); märgib, et 2020. aastal töötas ametis ka 88 lepingulist töötajat ja 15 lähetatud riiklikku eksperti;

| 15. | võtab murega teadmiseks, et sooline tasakaalustamatus valitseb nii ameti kõrgemas juhtkonnas, kus 20 liiget 25st (80 %) on mehed, kui ka ameti haldusnõukogus, kus 80 liikmest 60 (75 %) on mehed; täheldab samuti ameti kogu personali soolist tasakaalustamatust, kus 744 töötajast 508 on mehed (68,3 %); palub ametil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil sooline tasakaal; kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

15.

võtab murega teadmiseks, et sooline tasakaalustamatus valitseb nii ameti kõrgemas juhtkonnas, kus 20 liiget 25st (80 %) on mehed, kui ka ameti haldusnõukogus, kus 80 liikmest 60 (75 %) on mehed; täheldab samuti ameti kogu personali soolist tasakaalustamatust, kus 744 töötajast 508 on mehed (68,3 %); palub ametil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil sooline tasakaal; kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 16. | väljendab heameelt meetmete üle, mida amet on võtnud soolise tasakaalu saavutamiseks, näiteks naiste julgustamise üle kandideerima valikumenetlustes, pakkudes emadusega seoses paindlikke lahendusi ja soodsaid töötingimusi; ergutab ametit lisama töötajate koondandmetesse kogu liidu ulatuses soolise jaotuse töötajate kategooriate kaupa, et anda lisateavet oma töötajate soolise tasakaalu kohta; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt meetmete üle, mida amet on võtnud soolise tasakaalu saavutamiseks, näiteks naiste julgustamise üle kandideerima valikumenetlustes, pakkudes emadusega seoses paindlikke lahendusi ja soodsaid töötingimusi; ergutab ametit lisama töötajate koondandmetesse kogu liidu ulatuses soolise jaotuse töötajate kategooriate kaupa, et anda lisateavet oma töötajate soolise tasakaalu kohta;

| 17. | väljendab heameelt noorte kvalifikatsiooniprogrammi loomise ja elluviimise üle; innustab ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt noorte kvalifikatsiooniprogrammi loomise ja elluviimise üle; innustab ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

| 18. | võtab teadmiseks, et reageeringuna COVID-19 kriisile ja selle mõjule lennundussektorile on amet võtnud värbamisel konservatiivsema lähenemisviisi, püüdes saavutada õiget tasakaalu tegevusvajaduste ja olemasolevate vahendite vahel, soodustades siseliikuvust ja ajutist ressursside jagamist üksuste vahel; võtab teadmiseks, et amet rakendas vahendite kavandamise mudelit kvartaalsete ülevaatuste teel, tasakaalustades prioriteetsete tegevuseks vajalike talentide nõudlust ja finantsmõju, et tagada kõigi strateegilise planeerimise dokumendis ette nähtud ülesannete täitmine; võtab lisaks teadmiseks, et selle uue vahendite eraldamise menetluse tõttu pidi amet osa 2020.–2023. aastaks kavandatud värbamisi peatama; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks, et reageeringuna COVID-19 kriisile ja selle mõjule lennundussektorile on amet võtnud värbamisel konservatiivsema lähenemisviisi, püüdes saavutada õiget tasakaalu tegevusvajaduste ja olemasolevate vahendite vahel, soodustades siseliikuvust ja ajutist ressursside jagamist üksuste vahel; võtab teadmiseks, et amet rakendas vahendite kavandamise mudelit kvartaalsete ülevaatuste teel, tasakaalustades prioriteetsete tegevuseks vajalike talentide nõudlust ja finantsmõju, et tagada kõigi strateegilise planeerimise dokumendis ette nähtud ülesannete täitmine; võtab lisaks teadmiseks, et selle uue vahendite eraldamise menetluse tõttu pidi amet osa 2020.–2023. aastaks kavandatud värbamisi peatama;

| 19. | väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle, mille eesmärk on parandada sotsiaaldialoogi sellistel teemadel nagu ahistamise ennetamine ja personali toetamine, mis on ameti tegevuse toimimise ja selle töötajate heaolu jaoks olulised aspektid; märgib, et amet jõudis pärast sotsiaaldialoogi 2020. aasta juulis kokkuleppele ülemaailmsele kriisile reageerimiseks võetavates tõkestamismeetmetes; tuletab meelde ameti personali ametiühingusse kuulumise määra suurenemist ja tunnustab ameti seisukohta, et ametiühingusse kuulumine on aidanud kaasa ulatuslikumale konsulteerimisele ning vastab suurele ebakindlusele ja murele, mis on seotud terve lennundussektori tulevikuga; juhib tähelepanu asjaolule, et ameti sõnul on selle juhtkond jätkuvalt tihedas kontaktis sotsiaalpartneritega, et tegeleda sotsiaalsete küsimustega, ja palub ametit hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle valdkonnaga kursis; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle, mille eesmärk on parandada sotsiaaldialoogi sellistel teemadel nagu ahistamise ennetamine ja personali toetamine, mis on ameti tegevuse toimimise ja selle töötajate heaolu jaoks olulised aspektid; märgib, et amet jõudis pärast sotsiaaldialoogi 2020. aasta juulis kokkuleppele ülemaailmsele kriisile reageerimiseks võetavates tõkestamismeetmetes; tuletab meelde ameti personali ametiühingusse kuulumise määra suurenemist ja tunnustab ameti seisukohta, et ametiühingusse kuulumine on aidanud kaasa ulatuslikumale konsulteerimisele ning vastab suurele ebakindlusele ja murele, mis on seotud terve lennundussektori tulevikuga; juhib tähelepanu asjaolule, et ameti sõnul on selle juhtkond jätkuvalt tihedas kontaktis sotsiaalpartneritega, et tegeleda sotsiaalsete küsimustega, ja palub ametit hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle valdkonnaga kursis;

Hanked

Hanked

| 20. | võtab varasemate aastate tähelepanekutega seotud järelmeetmetega seoses kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et amet eraldas vahendid komisjoniga arhiveerimisteenuste lepingu sõlmimiseks umbes kaheksa kuud pärast lepingu pikendamist 2018. aastal; märgib, et finantsmääruse kohaselt tuleks kulukohustus võtta enne juriidilise kohustuse võtmist; võtab teadmiseks ameti vastuse IT-süsteemi rakendamise kohta, mille abil hoitakse ära oht, et juriidilised kohustused võetakse enne eelarvelisi kulukohustusi; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses tehtud edusammudest aru anda; |
| --- | --- |

20.

võtab varasemate aastate tähelepanekutega seotud järelmeetmetega seoses kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et amet eraldas vahendid komisjoniga arhiveerimisteenuste lepingu sõlmimiseks umbes kaheksa kuud pärast lepingu pikendamist 2018. aastal; märgib, et finantsmääruse kohaselt tuleks kulukohustus võtta enne juriidilise kohustuse võtmist; võtab teadmiseks ameti vastuse IT-süsteemi rakendamise kohta, mille abil hoitakse ära oht, et juriidilised kohustused võetakse enne eelarvelisi kulukohustusi; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses tehtud edusammudest aru anda;

| 21. | märgib, et lisaks Euroopa Parlamendile 2018. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raames esitatud vastustele, milles kinnitati, et ameti hankemenetlustes arvelduskuludega seotud riske käsitletakse e-riigihankelahenduses, võttis amet kasutusele mitmeid meetmeid, et olulisel määral tõhustada lepingute haldamist, mille tagajärjeks oli tõhususe edasine suurenemine ja kulude vähenemine; märgib, et amet kordab, kui olulised on lepingud, mis pakuvad parimat hinna ja kvaliteedi suhet, ning et amet on astunud samme, et tugevdada hankemenetluses osalejate, eelkõige lepinguhaldurite rolli; |
| --- | --- |

21.

märgib, et lisaks Euroopa Parlamendile 2018. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raames esitatud vastustele, milles kinnitati, et ameti hankemenetlustes arvelduskuludega seotud riske käsitletakse e-riigihankelahenduses, võttis amet kasutusele mitmeid meetmeid, et olulisel määral tõhustada lepingute haldamist, mille tagajärjeks oli tõhususe edasine suurenemine ja kulude vähenemine; märgib, et amet kordab, kui olulised on lepingud, mis pakuvad parimat hinna ja kvaliteedi suhet, ning et amet on astunud samme, et tugevdada hankemenetluses osalejate, eelkõige lepinguhaldurite rolli;

| 22. | märgib seoses 2019. aasta kontrollikoja aruande järelmeetmetega, et amet on võtnud meetmeid oma IT-süsteemide täiustamiseks ja korraldab koolitusi tagamaks, et kõik rahalised kohustused on kooskõlas vastavate institutsioonide õigusaktidega; palub, et amet annaks teada, kui kaugele on võetud meetmetega jõutud; |
| --- | --- |

22.

märgib seoses 2019. aasta kontrollikoja aruande järelmeetmetega, et amet on võtnud meetmeid oma IT-süsteemide täiustamiseks ja korraldab koolitusi tagamaks, et kõik rahalised kohustused on kooskõlas vastavate institutsioonide õigusaktidega; palub, et amet annaks teada, kui kaugele on võetud meetmetega jõutud;

| 23. | võtab teadmiseks seoses kontrollikoja 2020. aasta tähelepanekute järelmeetmetega, et amet on hankemenetluste jaoks kasutusele võtnud pakkumuste elektroonilise esitamise vahendi; võtab teadmiseks, et amet on elektroonilise arveldamise jaoks välja töötanud tehnilise kirjelduse ja püüab nüüd leida sellele vastavat IT-lahendust; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks seoses kontrollikoja 2020. aasta tähelepanekute järelmeetmetega, et amet on hankemenetluste jaoks kasutusele võtnud pakkumuste elektroonilise esitamise vahendi; võtab teadmiseks, et amet on elektroonilise arveldamise jaoks välja töötanud tehnilise kirjelduse ja püüab nüüd leida sellele vastavat IT-lahendust; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 24. | võtab teadmiseks ameti olemasolevad meetmed ja jätkuvalt tehtavad jõupingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konflikti ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal huvide konfliktiga seotud juhtumeid ei esinenud; märgib peale selle, et kõiki ametis esinevaid potentsiaalseid juhtumeid võiks käsitleda leevendusmeetmete abil; täheldab, et enamiku juhatuse liikmete elulookirjeldused ja majanduslike huvide deklaratsioonid on avaldatud ameti veebisaidil; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks ameti olemasolevad meetmed ja jätkuvalt tehtavad jõupingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konflikti ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal huvide konfliktiga seotud juhtumeid ei esinenud; märgib peale selle, et kõiki ametis esinevaid potentsiaalseid juhtumeid võiks käsitleda leevendusmeetmete abil; täheldab, et enamiku juhatuse liikmete elulookirjeldused ja majanduslike huvide deklaratsioonid on avaldatud ameti veebisaidil;

| 25. | märgib, et oma tehnilisest olemusest tulenevalt peab amet avatud dialoogi lennundussektori sidusrühmadega, võttes eeskirjade koostamise ja sertifitseerimismenetluste üle otsustamisel arvesse nende seisukohti; märgib peale selle, et kõik ameti korraldatud tehnilised seminarid lennundussektori sidusrühmadega kajastuvad ameti veebisaidi ürituste lehel; |
| --- | --- |

25.

märgib, et oma tehnilisest olemusest tulenevalt peab amet avatud dialoogi lennundussektori sidusrühmadega, võttes eeskirjade koostamise ja sertifitseerimismenetluste üle otsustamisel arvesse nende seisukohti; märgib peale selle, et kõik ameti korraldatud tehnilised seminarid lennundussektori sidusrühmadega kajastuvad ameti veebisaidi ürituste lehel;

| 26. | kutsub ametit üles jätkama püüdlusi oma tegevuses, sealhulgas seoses selle integreeritud juhtimissüsteemiga, kõrgeimate rahvusvaheliste kvaliteedistandardite säilitamise nimel; |
| --- | --- |

26.

kutsub ametit üles jätkama püüdlusi oma tegevuses, sealhulgas seoses selle integreeritud juhtimissüsteemiga, kõrgeimate rahvusvaheliste kvaliteedistandardite säilitamise nimel;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 27. | võtab teadmiseks, et vaatamata mõnele COVID-19 kriisi tõttu kogetud viivitusele, algatati kõik reageeringuna siseauditi talituse soovitustele kavandatud meetmed ja need on rakendamisel; võtab teadmiseks, et peamised ametiga seotud soovitused hõlmasid pettuste ennetamist ja huvide konflikti käsitlevate täienduskoolituste läbiviimist; võtab peale selle teadmiseks ametile esitatud nõuande jälgida sertifitseerimisprojektide kestust ja soovituse riiklike lennuametite juhtimissüsteemide kontrollimehhanismide kohta; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selles valdkonnas toimuvatest edasistest edusammudest; |
| --- | --- |

27.

võtab teadmiseks, et vaatamata mõnele COVID-19 kriisi tõttu kogetud viivitusele, algatati kõik reageeringuna siseauditi talituse soovitustele kavandatud meetmed ja need on rakendamisel; võtab teadmiseks, et peamised ametiga seotud soovitused hõlmasid pettuste ennetamist ja huvide konflikti käsitlevate täienduskoolituste läbiviimist; võtab peale selle teadmiseks ametile esitatud nõuande jälgida sertifitseerimisprojektide kestust ja soovituse riiklike lennuametite juhtimissüsteemide kontrollimehhanismide kohta; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selles valdkonnas toimuvatest edasistest edusammudest;

| 28. | märgib, et siseauditi üksus korraldas 2020. aastal viis kindluse andmise menetlust, et hinnata, kas ametis on järgitud asjakohaseid õigusnorme, saavutatud protsessi eesmärgid ja peamised riskid nõuetekohaselt maandatud; märgib, et esitati mõned soovitused nii kontrollikeskkonna kui ka protsesside üldise tõhususe edasiseks täiustamiseks; |
| --- | --- |

28.

märgib, et siseauditi üksus korraldas 2020. aastal viis kindluse andmise menetlust, et hinnata, kas ametis on järgitud asjakohaseid õigusnorme, saavutatud protsessi eesmärgid ja peamised riskid nõuetekohaselt maandatud; märgib, et esitati mõned soovitused nii kontrollikeskkonna kui ka protsesside üldise tõhususe edasiseks täiustamiseks;

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

| 29. | märgib, et COVID-19 kriisile reageerimisel keskendus amet Euroopa lennundussektorile regulatiivse paindlikkuse pakkumisele, reisijate ja klienditeenindajate terviseohutuse tagamisele ning rahvusvaheliste organisatsioonidega kooskõlastamisele, et võtta piisavaid meetmeid COVID-19 leviku tõkestamiseks ning et kohandada prioriteete ja töömeetodeid pandeemiast tuleneva uue reaalsuse ja esilekerkivate probleemidega; |
| --- | --- |

29.

märgib, et COVID-19 kriisile reageerimisel keskendus amet Euroopa lennundussektorile regulatiivse paindlikkuse pakkumisele, reisijate ja klienditeenindajate terviseohutuse tagamisele ning rahvusvaheliste organisatsioonidega kooskõlastamisele, et võtta piisavaid meetmeid COVID-19 leviku tõkestamiseks ning et kohandada prioriteete ja töömeetodeid pandeemiast tuleneva uue reaalsuse ja esilekerkivate probleemidega;

| 30. | võtab teadmiseks, et amet on eraldanud vahendeid seni lõpetamata projektide lõpuleviimiseks, COVID-19-ga seotud tegevussuundade toetamiseks ja selliste strateegiliste prioriteetide edendamiseks nagu keskkond, innovatsioon ja tulevased arendused, sealhulgas droonid; võtab peale selle teadmiseks, et kriisi tõttu kahanesid ka märkimisväärselt ameti lõivudest ja tasudest saadavad tulud 18 000 000 euro võrra, mis on 15 % väiksem võrreldes 2020. aasta esialgse kavaga; märgib siiski, et amet suutis kõikehõlmava kulude kokkuhoiu rakendamise abil säilitada oma rahalise kestlikkuse; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks, et amet on eraldanud vahendeid seni lõpetamata projektide lõpuleviimiseks, COVID-19-ga seotud tegevussuundade toetamiseks ja selliste strateegiliste prioriteetide edendamiseks nagu keskkond, innovatsioon ja tulevased arendused, sealhulgas droonid; võtab peale selle teadmiseks, et kriisi tõttu kahanesid ka märkimisväärselt ameti lõivudest ja tasudest saadavad tulud 18 000 000 euro võrra, mis on 15 % väiksem võrreldes 2020. aasta esialgse kavaga; märgib siiski, et amet suutis kõikehõlmava kulude kokkuhoiu rakendamise abil säilitada oma rahalise kestlikkuse;

Muud kommentaarid

Muud kommentaarid

| 31. | märgib seoses kontrollikoja eelmise aasta aruande järelmeetmetega, et amet on hinnanud Ühendkuningriigi liidust väljaastumise mõju personalile; märgib, et suurem osa mõjutatud personalist omandas Saksamaa kodakondsuse või mõne muu liikmesriigi kodakondsuse enne Ühendkuningriigi liidust väljaastumist ja üksnes kuus töötajat omas 2020. aasta lõpuks endiselt ainult Ühendkuningriigi kodakondsust; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet otsustas lubada ülejäänud personalil, kes omab ainult Ühendkuningriigi kodakondsust, oma ametikohad säilitada, hoolimata sellest, et nad kaotasid liidu kodakondsuse; |
| --- | --- |

31.

märgib seoses kontrollikoja eelmise aasta aruande järelmeetmetega, et amet on hinnanud Ühendkuningriigi liidust väljaastumise mõju personalile; märgib, et suurem osa mõjutatud personalist omandas Saksamaa kodakondsuse või mõne muu liikmesriigi kodakondsuse enne Ühendkuningriigi liidust väljaastumist ja üksnes kuus töötajat omas 2020. aasta lõpuks endiselt ainult Ühendkuningriigi kodakondsust; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet otsustas lubada ülejäänud personalil, kes omab ainult Ühendkuningriigi kodakondsust, oma ametikohad säilitada, hoolimata sellest, et nad kaotasid liidu kodakondsuse;

| 32. | võtab teadmiseks, et seoses kontrollikoja eelmise aasta aruande järelmeetmetega tõhustab amet oma sertifitseerimis- ja standardimistegevust pärast 2020. aastal käivitatud säästva lennunduse programmi, mis võib aidata suurel määral Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimisele kaasa; võtab teadmiseks, et Euroopa kestlikkuse ja lennunduse alaste eesmärkide saavutamiseks keskendutakse ameti prioriteetides uute keskkonnahoidlikumate tehnoloogiate toetamisele ja edendamisele, lennundussüsteemi CO2 heite vähendamise võimaldamisele ja tegevuse tõhususe suurendamise edendamisele, millel on positiivne mõju keskkonnatoimele; |
| --- | --- |

32.

võtab teadmiseks, et seoses kontrollikoja eelmise aasta aruande järelmeetmetega tõhustab amet oma sertifitseerimis- ja standardimistegevust pärast 2020. aastal käivitatud säästva lennunduse programmi, mis võib aidata suurel määral Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimisele kaasa; võtab teadmiseks, et Euroopa kestlikkuse ja lennunduse alaste eesmärkide saavutamiseks keskendutakse ameti prioriteetides uute keskkonnahoidlikumate tehnoloogiate toetamisele ja edendamisele, lennundussüsteemi CO2 heite vähendamise võimaldamisele ja tegevuse tõhususe suurendamise edendamisele, millel on positiivne mõju keskkonnatoimele;

2

| 33. | võtab teadmiseks uuringu, mille amet avaldas 2020. aastal koos ajakohastatud analüüsiga lennunduse muu kui CO2 heite kliimamõju ja võimalike poliitikameetmete kohta vastavalt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi artikli 30 lõikele 4; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks uuringu, mille amet avaldas 2020. aastal koos ajakohastatud analüüsiga lennunduse muu kui CO2 heite kliimamõju ja võimalike poliitikameetmete kohta vastavalt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi artikli 30 lõikele 4;

2

| 34. | väljendab heameelt ameti investeeringute üle videokonverentsiseadmetesse, et vähendada ärireiside arvu, ning ergutab ametit neid seadmeid püsiva ja pikaajalise kohustusena kasutama; |
| --- | --- |

34.

väljendab heameelt ameti investeeringute üle videokonverentsiseadmetesse, et vähendada ärireiside arvu, ning ergutab ametit neid seadmeid püsiva ja pikaajalise kohustusena kasutama;

| 35. | väljendab seoses kontrollikoja eelmise aasta aruande järelmeetmetega heameelt selle üle, et amet on puuetega inimeste õiguste strateegiat aastateks 2021–2030 arvesse võttes määranud ametisse puuetega inimeste koordinaatori, kes vastutab ameti veebisaidi ligipääsetavuse ülevaatamise eest; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru; |
| --- | --- |

35.

väljendab seoses kontrollikoja eelmise aasta aruande järelmeetmetega heameelt selle üle, et amet on puuetega inimeste õiguste strateegiat aastateks 2021–2030 arvesse võttes määranud ametisse puuetega inimeste koordinaatori, kes vastutab ameti veebisaidi ligipääsetavuse ülevaatamise eest; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru;

| 36. | võtab ameti vastuste põhjal teadmiseks, et amet on kasutusele võtnud täiustatud sotsiaalmeedia strateegia ja kujundanud ümber oma veebisaidi, et luua ruum, kus pakutakse sisu mittespetsialistidest koosnevale lugejaskonnale, kuid palub ametil teha seal sisalduv teave kättesaadavaks mitte ainult inglise keeles, vaid ka võimalikult paljudes ametlikes keeltes; võtab teadmiseks, et see tava võimaldas ametil teavitada avalikkust meetmetest, mida võeti reisijate terviseohutuse tagamiseks COVID-19 pandeemia ajal reisides; |
| --- | --- |

36.

võtab ameti vastuste põhjal teadmiseks, et amet on kasutusele võtnud täiustatud sotsiaalmeedia strateegia ja kujundanud ümber oma veebisaidi, et luua ruum, kus pakutakse sisu mittespetsialistidest koosnevale lugejaskonnale, kuid palub ametil teha seal sisalduv teave kättesaadavaks mitte ainult inglise keeles, vaid ka võimalikult paljudes ametlikes keeltes; võtab teadmiseks, et see tava võimaldas ametil teavitada avalikkust meetmetest, mida võeti reisijate terviseohutuse tagamiseks COVID-19 pandeemia ajal reisides;

| 37. | võtab standardküsimustiku vastuste põhjal teadmiseks, et amet võttis 2020. aasta märtsis vastu tervikliku säästva lennunduse programmi; võtab teadmiseks, et see programm sisaldab kestlikku Euroopa Liidu Lennundusohutusametiga seotud meedet, millest lähtub ameti tegevuskava ameti keskkonnajalajälje jälgimisel ja haldamisel; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru; |
| --- | --- |

37.

võtab standardküsimustiku vastuste põhjal teadmiseks, et amet võttis 2020. aasta märtsis vastu tervikliku säästva lennunduse programmi; võtab teadmiseks, et see programm sisaldab kestlikku Euroopa Liidu Lennundusohutusametiga seotud meedet, millest lähtub ameti tegevuskava ameti keskkonnajalajälje jälgimisel ja haldamisel; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru;

| 38. | kutsub ametit üles jätkama koostoime arendamist, tihendama koostööd ja heade tavade vahetamist teiste liidu ametitega, et parandada tõhusust (inimressursid, hoonete haldamine, IT-teenused ja turvalisus jne); |
| --- | --- |

38.

kutsub ametit üles jätkama koostoime arendamist, tihendama koostööd ja heade tavade vahetamist teiste liidu ametitega, et parandada tõhusust (inimressursid, hoonete haldamine, IT-teenused ja turvalisus jne);

| 39. | rõhutab, kui oluline on suurendada ameti digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka selleks, et kiirendada menetluste digitaliseerimist; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et vältida ametitevahelist digilõhet; juhib aga tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, kui oluline on suurendada ameti digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka selleks, et kiirendada menetluste digitaliseerimist; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et vältida ametitevahelist digilõhet; juhib aga tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis;

| 40. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta (3) resolutsioonile ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

40.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta (3) resolutsioonile ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

3

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 81.

1

(2)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 78.

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

3

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/225 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/225

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1733,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Lennundusohutusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Lennundusohutusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0076/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0076/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91) (4), eriti selle artiklit 121, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91) (4), eriti selle artiklit 121,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0122/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0122/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Lennundusohutusameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Lennundusohutusameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Lennundusohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Lennundusohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/226 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/226

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1734,

4. mai 2022,

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (praegu Euroopa Liidu Varjupaigaamet — EUAA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0077/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0077/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (4), ja eriti selle artiklit 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (4), ja eriti selle artiklit 36,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2303 (mis käsitleb Euroopa Liidu Varjupaigaametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 439/2010) (5), eriti selle artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2303 (mis käsitleb Euroopa Liidu Varjupaigaametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 439/2010) (5), eriti selle artiklit 55,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0107/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0107/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Varjupaigaameti tegevdirektori tegevusele Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Varjupaigaameti tegevdirektori tegevusele Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Varjupaigaameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Varjupaigaameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 132, 29.5.2010, lk 11.

4

(5)  
  ELT L 468, 30.12.2021, lk 1.

5

(6)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/228 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/228

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1735,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (praegu Euroopa Liidu Varjupaigaamet – EUAA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0107/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0107/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (praegu Euroopa Liidu Varjupaigaamet, edaspidi „amet“) tulude ja kulude eelarvestuse kohaselt (1) oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 130 986 611 eurot, mis on 2019. aastaga võrreldes 27,25 % suurem; arvestades, et suurenemine on peamiselt seotud operatiivtoe kulude kasvuga; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (praegu Euroopa Liidu Varjupaigaamet, edaspidi „amet“) tulude ja kulude eelarvestuse kohaselt (1) oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 130 986 611 eurot, mis on 2019. aastaga võrreldes 27,25 % suurem; arvestades, et suurenemine on peamiselt seotud operatiivtoe kulude kasvuga; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märgib oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ning piisava auditi tõendusmaterjali aastaaruande aluseks olevate tulude ja kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; märgib rahuloluga, et põhjused, mille tõttu ameti raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude kohta esitati märkustega arvamus, on kõrvaldatud ja kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märgib oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ning piisava auditi tõendusmaterjali aastaaruande aluseks olevate tulude ja kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; märgib rahuloluga, et põhjused, mille tõttu ameti raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude kohta esitati märkustega arvamus, on kõrvaldatud ja kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu;

| C. | arvestades, et kontrollikoda juhib oma auditiarvamust kahtluse alla seadmata tähelepanu asjaolule, et Üldkohtus pooleli olev kohtuasi nr T-621/20 (EMCS vs EASO) puudutab selle arvamuse mitut aspekti; arvestades, et amet algatas 2020. aastal avatud menetluse ajutiste renditöötajate leidmiseks, et toetada oma tegevust peakorteris ja Maltal, ning selle hinnanguline kogusumma 48 kuu jooksul on 27,7 miljonit eurot; arvestades, et üks hankemenetluses osalenud tagasilükatud pakkuja esitas 2020. aasta oktoobris Üldkohtule ameti vastu kaebuse, vaidlustades hankemenetluse tulemused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kontrollikoda juhib oma auditiarvamust kahtluse alla seadmata tähelepanu asjaolule, et Üldkohtus pooleli olev kohtuasi nr T-621/20 (EMCS vs EASO) puudutab selle arvamuse mitut aspekti; arvestades, et amet algatas 2020. aastal avatud menetluse ajutiste renditöötajate leidmiseks, et toetada oma tegevust peakorteris ja Maltal, ning selle hinnanguline kogusumma 48 kuu jooksul on 27,7 miljonit eurot; arvestades, et üks hankemenetluses osalenud tagasilükatud pakkuja esitas 2020. aasta oktoobris Üldkohtule ameti vastu kaebuse, vaidlustades hankemenetluse tulemused;

vs

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluse tulemused

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluse tulemused

| 1. | märgib, et pärast Euroopa Pettustevastaselt Ametilt (OLAF) 2018. aasta lõpus saadud aruannet, mida käsitleti põhjalikult 2018. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportis, algatas amet 2019. aastal kolm distsiplinaarmenetlust, mis on praegu pooleli; peab kiiduväärseks ameti praeguse juhtkonna koostööd OLAFiga ja esitatud soovituste käsitlemisele pühendumist; tunneb heameelt ameti võetud kohustuse üle teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nende menetluste lõpuleviimisest; |
| --- | --- |

1.

märgib, et pärast Euroopa Pettustevastaselt Ametilt (OLAF) 2018. aasta lõpus saadud aruannet, mida käsitleti põhjalikult 2018. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportis, algatas amet 2019. aastal kolm distsiplinaarmenetlust, mis on praegu pooleli; peab kiiduväärseks ameti praeguse juhtkonna koostööd OLAFiga ja esitatud soovituste käsitlemisele pühendumist; tunneb heameelt ameti võetud kohustuse üle teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nende menetluste lõpuleviimisest;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 2. | märgib, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 95,14 % ehk ligikaudu samal tasemel mis 2019. aastal (95,22 %); märgib murelikult, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 80,91 %, mida kontrollikoda peab madalaks, kuna see on 8,95 % väiksem kui eelnenud aastal (89,86 %); võtab murelikult teadmiseks kontrollikoja järelduse, et tegevuskulude kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge (33,8 %), nagu ka 2019. aastast 2020. aastasse üle kantud eelarveassigneeringute tühistamise määr (19 %); võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et see on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega; palub ametil järgida kontrollikoja soovitust parandada oma eelarve planeerimise ja täitmise tsükleid ning teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

2.

märgib, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 95,14 % ehk ligikaudu samal tasemel mis 2019. aastal (95,22 %); märgib murelikult, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 80,91 %, mida kontrollikoda peab madalaks, kuna see on 8,95 % väiksem kui eelnenud aastal (89,86 %); võtab murelikult teadmiseks kontrollikoja järelduse, et tegevuskulude kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge (33,8 %), nagu ka 2019. aastast 2020. aastasse üle kantud eelarveassigneeringute tühistamise määr (19 %); võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et see on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega; palub ametil järgida kontrollikoja soovitust parandada oma eelarve planeerimise ja täitmise tsükleid ning teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest;

| 3. | märgib, et kontrollikoda tunnistas 2020. aastal tehtud maksed kogusummas 1 177 848 eurot eeskirjadevastaseks, sest need olid seotud 2016. ja 2017. aastal Roomas ruumide üürimisel tehtud hankevigadega ja kontrollikoja poolt varasematel aastatel eeskirjadevastaseks tunnistatud hankemenetlustega (s.t Lesbosel üüritud ruumide, Itaalia ajutiste töötajate ja välisekspertide hanked); tunnustab ameti praeguse juhtkonna jõupingutusi selle nimel, et need lepingud võimaluse korral lõpetada või muul viisil vähendada nende tulevast finantsmõju; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kontrollikoda tunnistas 2020. aastal tehtud maksed kogusummas 1 177 848 eurot eeskirjadevastaseks, sest need olid seotud 2016. ja 2017. aastal Roomas ruumide üürimisel tehtud hankevigadega ja kontrollikoja poolt varasematel aastatel eeskirjadevastaseks tunnistatud hankemenetlustega (s.t Lesbosel üüritud ruumide, Itaalia ajutiste töötajate ja välisekspertide hanked); tunnustab ameti praeguse juhtkonna jõupingutusi selle nimel, et need lepingud võimaluse korral lõpetada või muul viisil vähendada nende tulevast finantsmõju;

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja eelnevates auditiaruannetes esitatud pooleliolevate tähelepanekute arv vähenes aastatel 2019–2020 poole võrra; märgib siiski, et 12 soovitusest 8 suhtes meetmete võtmine oli endiselt pooleli; kutsub ametit üles järgima kontrollikoja tähelepanekuid ja võtma meetmeid oma juriidiliste kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja eelnevates auditiaruannetes esitatud pooleliolevate tähelepanekute arv vähenes aastatel 2019–2020 poole võrra; märgib siiski, et 12 soovitusest 8 suhtes meetmete võtmine oli endiselt pooleli; kutsub ametit üles järgima kontrollikoja tähelepanekuid ja võtma meetmeid oma juriidiliste kohustuste täitmiseks;

| 5. | tuletab meelde 2017. aasta kohta tehtud kontrollikoja järeldust, et reisikulude järelevalvemenetlused olid nõrgad; peab positiivseks, et amet viib selles küsimuses läbi siseuurimise, mille tulemuseks olid ka OLAFi järeldused; märgib, et nende järelduste suhtes võetakse järelmeetmeid ja nendega tegeletakse õiguslikult; märgib, et amet võttis 2020. aasta alguses kasutusele parandatud menetlused reisikulude jälgimiseks; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde 2017. aasta kohta tehtud kontrollikoja järeldust, et reisikulude järelevalvemenetlused olid nõrgad; peab positiivseks, et amet viib selles küsimuses läbi siseuurimise, mille tulemuseks olid ka OLAFi järeldused; märgib, et nende järelduste suhtes võetakse järelmeetmeid ja nendega tegeletakse õiguslikult; märgib, et amet võttis 2020. aasta alguses kasutusele parandatud menetlused reisikulude jälgimiseks;

| 6. | on rahul sellega, et üüripindade ja nendega seotud teenuste haldamise tõhus poliitika, mida kontrollikoda on nõudnud, kehtestati 11. juunil 2021 ja seda kohaldatakse täielikult alates 1. jaanuarist 2022; |
| --- | --- |

6.

on rahul sellega, et üüripindade ja nendega seotud teenuste haldamise tõhus poliitika, mida kontrollikoda on nõudnud, kehtestati 11. juunil 2021 ja seda kohaldatakse täielikult alates 1. jaanuarist 2022;

| 7. | tuletab meelde eelarveaasta 2018 kohta esitatud kontrollikoja soovitust, et amet peaks kehtestama tulemusliku finantsjärelkontrolli; märgib, et amet on soovituse alusel kehtestanud kahte liiki järelkontrollid; palub ametil viia kiiresti lõpule pooleliolevad menetlused 2020. ja 2021. aasta kohta ning teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni viivitamata nende tulemustest; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde eelarveaasta 2018 kohta esitatud kontrollikoja soovitust, et amet peaks kehtestama tulemusliku finantsjärelkontrolli; märgib, et amet on soovituse alusel kehtestanud kahte liiki järelkontrollid; palub ametil viia kiiresti lõpule pooleliolevad menetlused 2020. ja 2021. aasta kohta ning teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni viivitamata nende tulemustest;

| 8. | võtab teadmiseks ameti haldusnõukogu järelduse, et komisjoni siseauditi talituse poolt juba täidetava auditifunktsiooni täiendusena on siseauditi üksuse loomise kulutõhusus ja lisaväärtus negatiivne; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks ameti haldusnõukogu järelduse, et komisjoni siseauditi talituse poolt juba täidetava auditifunktsiooni täiendusena on siseauditi üksuse loomise kulutõhusus ja lisaväärtus negatiivne;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 9. | märgib, et ameti teatel tegi ta 2020. aastal kokku 5 313 makset, võrreldes 9 871 maksega 2019. aastal, kusjuures 334 (6,29 %) maksetest tehti rohkem kui 30 päeva pärast arve saamist, võrreldes 1 312 sellise maksega (13,29 %) 2019. aastal; märgib, et 2020. aastal maksti intressi 6 374,89 eurot (2019. aastal 25 652,34 eurot); väljendab heameelt selle üle, et üldine kinnipidamine maksetähtaegadest on oluliselt paranenud ja hilinenud maksete eest tasutavad intressid on vähenenud; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ameti teatel tegi ta 2020. aastal kokku 5 313 makset, võrreldes 9 871 maksega 2019. aastal, kusjuures 334 (6,29 %) maksetest tehti rohkem kui 30 päeva pärast arve saamist, võrreldes 1 312 sellise maksega (13,29 %) 2019. aastal; märgib, et 2020. aastal maksti intressi 6 374,89 eurot (2019. aastal 25 652,34 eurot); väljendab heameelt selle üle, et üldine kinnipidamine maksetähtaegadest on oluliselt paranenud ja hilinenud maksete eest tasutavad intressid on vähenenud;

| 10. | tuletab meelde, et 2020. aastal esitasid saatjata alaealised liikmesriikides ligikaudu 13 600 varjupaigataotlust; rõhutab, kui oluline on tagada alaealistele spetsiaalne vastuvõtusüsteem, mis neid kaitseb; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et 2020. aastal esitasid saatjata alaealised liikmesriikides ligikaudu 13 600 varjupaigataotlust; rõhutab, kui oluline on tagada alaealistele spetsiaalne vastuvõtusüsteem, mis neid kaitseb;

| 11. | märgib, et amet kasutab oma tegevuse tulemuslikkuse hindamisel teatavaid parameetreid endiselt põhiliste tulemusnäitajatena; väljendab heameelt enamiku näitajate eesmärkide saavutamise või ületamise üle, hoolimata COVID-19 pandeemiast tingitud raskustest; taunib asjaolu, et mitme näitaja puhul ei olnud liikmesriikide riiklikud andmed kättesaadavad, ning kutsub asjaomaseid riigiasutusi ja ametit üles tegelema selle küsimusega kõigi olemasolevate kanalite kaudu; |
| --- | --- |

11.

märgib, et amet kasutab oma tegevuse tulemuslikkuse hindamisel teatavaid parameetreid endiselt põhiliste tulemusnäitajatena; väljendab heameelt enamiku näitajate eesmärkide saavutamise või ületamise üle, hoolimata COVID-19 pandeemiast tingitud raskustest; taunib asjaolu, et mitme näitaja puhul ei olnud liikmesriikide riiklikud andmed kättesaadavad, ning kutsub asjaomaseid riigiasutusi ja ametit üles tegelema selle küsimusega kõigi olemasolevate kanalite kaudu;

| 12. | tõdeb rahulolevalt, et amet teeb korrapäraselt koostööd teiste liidu ametitega, eelkõige justiits- ja siseküsimuste valdkonnas tegutsevate ametitega; väljendab heameelt kahepoolsetel koostöölepingutel põhineva koostöö üle, nagu töökorraldus ameti ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex), Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) vahel, ning koostöökavade üle Frontexi ja eu-LISAga, et ühisprojekte paremini kooskõlastada ja teavet süstemaatiliselt jagada; |
| --- | --- |

12.

tõdeb rahulolevalt, et amet teeb korrapäraselt koostööd teiste liidu ametitega, eelkõige justiits- ja siseküsimuste valdkonnas tegutsevate ametitega; väljendab heameelt kahepoolsetel koostöölepingutel põhineva koostöö üle, nagu töökorraldus ameti ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex), Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) vahel, ning koostöökavade üle Frontexi ja eu-LISAga, et ühisprojekte paremini kooskõlastada ja teavet süstemaatiliselt jagada;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 13. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 78,96 % ja liidu eelarves kinnitatud 366 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 289 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 284) ning veel 17 ametikoha osas olid pakkumised tehtud või vastu võetud; märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 91 lepingulist töötajat ja liikmesriikide lähetatud eksperti ning 22 ametikoha osas olid pakkumised tehtud või vastu võetud (heakskiidetud ametikohti oli vastavalt 123 ja 11); |
| --- | --- |

13.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 78,96 % ja liidu eelarves kinnitatud 366 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 289 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 284) ning veel 17 ametikoha osas olid pakkumised tehtud või vastu võetud; märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 91 lepingulist töötajat ja liikmesriikide lähetatud eksperti ning 22 ametikoha osas olid pakkumised tehtud või vastu võetud (heakskiidetud ametikohti oli vastavalt 123 ja 11);

| 14. | tunneb heameelt selle üle, et ajutiste töötajate arv on töötajate koguarvuga võrreldes vähenemas; rõhutab, et üks ajutistest töötajatest sõltumise põhjuseid oli Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2303 (2) (Euroopa Liidu Varjupaigaameti asutamismäärus; edaspidi „määrus“) vastuvõtmise ja jõustumise hilinemine; väljendab heameelt määruse jõustumise üle, mis võimaldas uuel Euroopa Liidu Varjupaigaametil võtta tööle tasustatud eksperte; rõhutab, et niisuguse sõltuvuse vähendamiseks pidas amet komisjoniga aktiivset dialoogi; peab kahetsusväärseks, et leida suudeti vaid lühiajalised lahendused ja et ametil lubati 2020. aastal võtta tööle 58 lepingulist töötajat vaid üheks aastaks, st määruse kavandatud vastuvõtmise ajani; märgib siiski, et määruse vastuvõtmise hilinemise tõttu sattus amet raskesse olukorda, kuna kokkuleppe alusel ei olnud ametil võimalik neid lepinguid määruse jõustumiseni pikendada; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei olnud ametile kõnealuste ametikohtade kavandamisel ja määramisel sugugi ettenägelik; rõhutab, et see olukord avaldas negatiivset mõju ameti suutlikkusele töötajaid värvata ja ameti tegevusele; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt selle üle, et ajutiste töötajate arv on töötajate koguarvuga võrreldes vähenemas; rõhutab, et üks ajutistest töötajatest sõltumise põhjuseid oli Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2303 (2) (Euroopa Liidu Varjupaigaameti asutamismäärus; edaspidi „määrus“) vastuvõtmise ja jõustumise hilinemine; väljendab heameelt määruse jõustumise üle, mis võimaldas uuel Euroopa Liidu Varjupaigaametil võtta tööle tasustatud eksperte; rõhutab, et niisuguse sõltuvuse vähendamiseks pidas amet komisjoniga aktiivset dialoogi; peab kahetsusväärseks, et leida suudeti vaid lühiajalised lahendused ja et ametil lubati 2020. aastal võtta tööle 58 lepingulist töötajat vaid üheks aastaks, st määruse kavandatud vastuvõtmise ajani; märgib siiski, et määruse vastuvõtmise hilinemise tõttu sattus amet raskesse olukorda, kuna kokkuleppe alusel ei olnud ametil võimalik neid lepinguid määruse jõustumiseni pikendada; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei olnud ametile kõnealuste ametikohtade kavandamisel ja määramisel sugugi ettenägelik; rõhutab, et see olukord avaldas negatiivset mõju ameti suutlikkusele töötajaid värvata ja ameti tegevusele;

2

| 15. | tõdeb murelikult, et hoolimata kontrollikoja järeldusest, et uute töötajate ligimeelitamisel on tehtud edusamme, tähendas 78,96 % täitmismäär, et ametil ei õnnestunud neljandat aastat järjest ametikohtade loetelu eesmärke saavutada; märgib, et 2020. aastal võeti täiendavalt tööle 58 lepingulist töötajat, keda ei olnud ametikohtade loetelus ette nähtud; väljendab heameelt ametikohtade täitmise määra järkjärgulise kasvu üle ja selle üle, et ametikohtade loetelu täitmise määr ületas 2021. aasta lõpus veidi eeldatavat 90 %; on rahul sellega, et tööjõu voolavuse määr on vähenenud 6,58 %-lt 2019. aastal 5,73 %-le 2020. aastal; |
| --- | --- |

15.

tõdeb murelikult, et hoolimata kontrollikoja järeldusest, et uute töötajate ligimeelitamisel on tehtud edusamme, tähendas 78,96 % täitmismäär, et ametil ei õnnestunud neljandat aastat järjest ametikohtade loetelu eesmärke saavutada; märgib, et 2020. aastal võeti täiendavalt tööle 58 lepingulist töötajat, keda ei olnud ametikohtade loetelus ette nähtud; väljendab heameelt ametikohtade täitmise määra järkjärgulise kasvu üle ja selle üle, et ametikohtade loetelu täitmise määr ületas 2021. aasta lõpus veidi eeldatavat 90 %; on rahul sellega, et tööjõu voolavuse määr on vähenenud 6,58 %-lt 2019. aastal 5,73 %-le 2020. aastal;

| 16. | tuletab meelde kontrollikoja 2017. aasta järeldust, et lepingute täitmise järelevalve selles osas, mis puudutab ajutiste töötajate suhtes kohaldatavate riiklike eeskirjade täitmist, oli puudulik; märgib, et kontrollikoda ei esita ameti lähenemisviisi korrektsuse kohta märkusi, kuna Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „kohus“) on pooleli kohtuasi C-948/19; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni edasistest sammudest, mida ta selles küsimuses võtab, kui kohus on avaldanud oma otsuse selles kohtuasjas; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde kontrollikoja 2017. aasta järeldust, et lepingute täitmise järelevalve selles osas, mis puudutab ajutiste töötajate suhtes kohaldatavate riiklike eeskirjade täitmist, oli puudulik; märgib, et kontrollikoda ei esita ameti lähenemisviisi korrektsuse kohta märkusi, kuna Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „kohus“) on pooleli kohtuasi C-948/19; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni edasistest sammudest, mida ta selles küsimuses võtab, kui kohus on avaldanud oma otsuse selles kohtuasjas;

| 17. | tuletab meelde 2018. aasta kohta esitatud kontrollikoja järeldust, et ameti lepingud IT-ettevõtetega on sõnastatud viisil, millest võib jääda mulje, et selgelt määratletud teenuste või toodete hankimise asemel määratakse ametisse renditöötajad, mis oleks vastuolus personalieeskirjade ja liidu sotsiaalse tööhõive normidega; tuletab meelde kontrollikoja soovitust, et amet peaks koostama lepingud viisil, mis väldib segadust IT-teenuste ja ajutiste töötajate hangete vahel, ning võtab teadmiseks 2020. aasta kohta esitatud kontrollikoja tähelepaneku, et selles küsimuses ei ole veel edusamme tehtud; palub ametil selle soovituse kiiresti ellu viia; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde 2018. aasta kohta esitatud kontrollikoja järeldust, et ameti lepingud IT-ettevõtetega on sõnastatud viisil, millest võib jääda mulje, et selgelt määratletud teenuste või toodete hankimise asemel määratakse ametisse renditöötajad, mis oleks vastuolus personalieeskirjade ja liidu sotsiaalse tööhõive normidega; tuletab meelde kontrollikoja soovitust, et amet peaks koostama lepingud viisil, mis väldib segadust IT-teenuste ja ajutiste töötajate hangete vahel, ning võtab teadmiseks 2020. aasta kohta esitatud kontrollikoja tähelepaneku, et selles küsimuses ei ole veel edusamme tehtud; palub ametil selle soovituse kiiresti ellu viia;

| 18. | tuletab meelde 2019. aasta kohta esitatud kontrollikoja järeldust, et välisekspertide valimiseks ja nendega lepingute sõlmimiseks kasutatud menetlustel puudus süstemaatiliselt kindel kontrolljälg ning et nende lepingute alusel edaspidi tehtud maksed olid reeglite vastased; märgib, et amet rakendas kontrollikoja soovitusi ja avaldas 2020. aastal uue osalemiskutse; kutsub ametit üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde 2019. aasta kohta esitatud kontrollikoja järeldust, et välisekspertide valimiseks ja nendega lepingute sõlmimiseks kasutatud menetlustel puudus süstemaatiliselt kindel kontrolljälg ning et nende lepingute alusel edaspidi tehtud maksed olid reeglite vastased; märgib, et amet rakendas kontrollikoja soovitusi ja avaldas 2020. aastal uue osalemiskutse; kutsub ametit üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest;

| 19. | toonitab, et komisjoni poolt ametikohtade määramine tasemel, mis ei ole proportsionaalne konkreetsele ametikohale seatud nõuete ega kavandatud ülesannetega, mõjub ameti toimimisele halvasti; |
| --- | --- |

19.

toonitab, et komisjoni poolt ametikohtade määramine tasemel, mis ei ole proportsionaalne konkreetsele ametikohale seatud nõuete ega kavandatud ülesannetega, mõjub ameti toimimisele halvasti;

| 20. | võtab teadmiseks kontrollikoja leiu, et 2020. aastal oli ametis 16 vaba juhtivat ametikohta, millest kümme olid rohkem kui aasta jooksul täidetud kohusetäitjaga; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et see on vastuolus personalieeskirjadega, millega piiratakse juhtivate ametikohtade ajutist täitmist ühe aastaga, ning et selline ebakindlus juhtivatel ametikohtadel võib kahjustada ameti juhtimist ja strateegilist järjepidevust; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks kontrollikoja leiu, et 2020. aastal oli ametis 16 vaba juhtivat ametikohta, millest kümme olid rohkem kui aasta jooksul täidetud kohusetäitjaga; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et see on vastuolus personalieeskirjadega, millega piiratakse juhtivate ametikohtade ajutist täitmist ühe aastaga, ning et selline ebakindlus juhtivatel ametikohtadel võib kahjustada ameti juhtimist ja strateegilist järjepidevust;

| 21. | tuletab meelde, et amet sõltub oma tegevuses suhteliselt palju liikmesriikide koostööst, nt varjupaigaekspertide reservnimekirja raames kättesaadavaks tehtavate riiklike ekspertide arvu osas, nagu on osutatud ameti asutamismääruse, st Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 439/2010 (3) artiklis 15; rõhutab, et kontrollikoja andmetel on amet kättesaadavaks tehtud riiklike ekspertide väikese arvu tõttu kasutanud operatiivabi ülesannete täitmisel kohapeal ka lepingulisi renditöötajaid; kutsub liikmesriike üles täitma oma riiklike ekspertidega seotud kohustusi, et amet ei peaks tuginema välistöövõtjatele; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et amet sõltub oma tegevuses suhteliselt palju liikmesriikide koostööst, nt varjupaigaekspertide reservnimekirja raames kättesaadavaks tehtavate riiklike ekspertide arvu osas, nagu on osutatud ameti asutamismääruse, st Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 439/2010 (3) artiklis 15; rõhutab, et kontrollikoja andmetel on amet kättesaadavaks tehtud riiklike ekspertide väikese arvu tõttu kasutanud operatiivabi ülesannete täitmisel kohapeal ka lepingulisi renditöötajaid; kutsub liikmesriike üles täitma oma riiklike ekspertidega seotud kohustusi, et amet ei peaks tuginema välistöövõtjatele;

3

| 22. | võtab murelikult teadmiseks soolise tasakaalu puudumise ameti kõrgemas juhtkonnas, kus on kümme meest (83,3 %) ja kaks naist (16,7 %) ning haldusnõukogus 21 meest (67,7 %) ja kümme naist (32,3 %); märgib, et töötajate seas on kokku 186 meest (38,0 %) ja 304 naist (62,0 %); palub ametil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil soolise tasakaalu; kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

22.

võtab murelikult teadmiseks soolise tasakaalu puudumise ameti kõrgemas juhtkonnas, kus on kümme meest (83,3 %) ja kaks naist (16,7 %) ning haldusnõukogus 21 meest (67,7 %) ja kümme naist (32,3 %); märgib, et töötajate seas on kokku 186 meest (38,0 %) ja 304 naist (62,0 %); palub ametil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil soolise tasakaalu; kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 23. | võtab teadmiseks Üldkohtus pooleli oleva kohtuasja, mis on seotud Maltal ajutiste töötajate värbamise menetlusega; rõhutab, et liidu ametite kõigi riigihankemenetluste läbiviimisel tuleks tagada suur läbipaistvus; kutsub ametit üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile korrapäraselt teavet selle kohtuasja menetluse seisu ja käigu kohta; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks Üldkohtus pooleli oleva kohtuasja, mis on seotud Maltal ajutiste töötajate värbamise menetlusega; rõhutab, et liidu ametite kõigi riigihankemenetluste läbiviimisel tuleks tagada suur läbipaistvus; kutsub ametit üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile korrapäraselt teavet selle kohtuasja menetluse seisu ja käigu kohta;

Hanked

Hanked

| 24. | märgib, et amet algatas 2020. aastal 65 menetlust (2019. aastal 48 menetlust), millest enamik olid ühe kandidaadiga (40 %) ja avatud menetlused (26,15 %); |
| --- | --- |

24.

märgib, et amet algatas 2020. aastal 65 menetlust (2019. aastal 48 menetlust), millest enamik olid ühe kandidaadiga (40 %) ja avatud menetlused (26,15 %);

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

| 25. | võtab teadmiseks ameti vastuse eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile huvide deklaratsiooni kohta, milles märgiti, et kõik töötajad allkirjastavad teenistusse asumisel huvide deklaratsiooni; märgib, et tegevdirektori huvide deklaratsioon on avaldatud ameti veebisaidil; kordab oma soovi, et amet avaldaks oma veebisaidil teiste kõrgema juhtkonna liikmete huvide deklaratsioonid; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks ameti vastuse eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile huvide deklaratsiooni kohta, milles märgiti, et kõik töötajad allkirjastavad teenistusse asumisel huvide deklaratsiooni; märgib, et tegevdirektori huvide deklaratsioon on avaldatud ameti veebisaidil; kordab oma soovi, et amet avaldaks oma veebisaidil teiste kõrgema juhtkonna liikmete huvide deklaratsioonid;

| 26. | võtab teadmiseks, et huvide konflikti läbivaadatud poliitika on enne haldusnõukogule esitamist talitustevahelise konsulteerimise lõppjärgus; palub ametil selle läbivaadatud poliitika lõplikult vormistada; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks, et huvide konflikti läbivaadatud poliitika on enne haldusnõukogule esitamist talitustevahelise konsulteerimise lõppjärgus; palub ametil selle läbivaadatud poliitika lõplikult vormistada;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 27. | väljendab heameelt selle üle, et ameti kehtestatud peamise kontrollitegevuse kontrollistrateegiad vaadati läbi, järgides riskipõhist lähenemisviisi ja võttes arvesse kontrolli kulutõhusust; väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja aruande põhjal võib järeldada, et ameti sisekontrolli, sealhulgas hangete olukord on üldiselt paranenud; võtab sellega seoses teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et 2018. aasta juhtimise tegevuskava lõpetati 2020. aastal ja lisati haldusnõukogule esitatavasse kvartaalsesse järelevalvearuandesse ja iga-aastasesse sisekontrolli enesehindamisse, kuid kontrollikoda peab mõningaid meetmeid endiselt asjakohaseks ja peab vajalikuks nendega põhjalikult tegeleda, ning kutsub ametit üles jätkama nende meetmete rakendamist, juhtides tähelepanu eelkõige alalisi töötajaid asendavate ajutiste töötajate arvule, vabade juhtivate ametikohtade arvule ja huvide konflikti poliitika ajakohastamisele, ning teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt selle üle, et ameti kehtestatud peamise kontrollitegevuse kontrollistrateegiad vaadati läbi, järgides riskipõhist lähenemisviisi ja võttes arvesse kontrolli kulutõhusust; väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja aruande põhjal võib järeldada, et ameti sisekontrolli, sealhulgas hangete olukord on üldiselt paranenud; võtab sellega seoses teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et 2018. aasta juhtimise tegevuskava lõpetati 2020. aastal ja lisati haldusnõukogule esitatavasse kvartaalsesse järelevalvearuandesse ja iga-aastasesse sisekontrolli enesehindamisse, kuid kontrollikoda peab mõningaid meetmeid endiselt asjakohaseks ja peab vajalikuks nendega põhjalikult tegeleda, ning kutsub ametit üles jätkama nende meetmete rakendamist, juhtides tähelepanu eelkõige alalisi töötajaid asendavate ajutiste töötajate arvule, vabade juhtivate ametikohtade arvule ja huvide konflikti poliitika ajakohastamisele, ning teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest;

| 28. | väljendab heameelt ameti sisekontrollisüsteemi käsitleva enesehindamise üksikasjaliku käsitluse üle iga-aastases konsolideeritud tegevusaruandes, mis annab hea ülevaate ameti sisekontrolli olukorrast; võtab teadmiseks enesehindamise järelduse, et ameti sisekontrollisüsteem on tulemuslik ja tõhus ning vaja on mõningaid parandusi; ergutab ametit jätkama kindlaks tehtud paranduste hindamise ja rakendamise head tava; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt ameti sisekontrollisüsteemi käsitleva enesehindamise üksikasjaliku käsitluse üle iga-aastases konsolideeritud tegevusaruandes, mis annab hea ülevaate ameti sisekontrolli olukorrast; võtab teadmiseks enesehindamise järelduse, et ameti sisekontrollisüsteem on tulemuslik ja tõhus ning vaja on mõningaid parandusi; ergutab ametit jätkama kindlaks tehtud paranduste hindamise ja rakendamise head tava;

| 29. | väljendab heameelt asjaolu üle, et sisekontrolliraamistiku rakendamist tugevdati 2020. aastal veelgi, lisades järelkontrolli funktsiooni, võttes seega arvesse eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni varasematel aastatel esitatud tähelepanekuid; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt asjaolu üle, et sisekontrolliraamistiku rakendamist tugevdati 2020. aastal veelgi, lisades järelkontrolli funktsiooni, võttes seega arvesse eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni varasematel aastatel esitatud tähelepanekuid;

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

| 30. | võtab teadmiseks, et ametis loodi tegevdirektori 11. märtsi 2020. aasta otsusega COVID-19-le reageerimise meeskond ja amet reageeris COVID-19 pandeemiale koordineeritult; rõhutab ning ameti tegevuse maht ja keerukus ning hiljutised sündmused, nagu COVID-19 pandeemia, toovad esile sellise ametliku ajakohastatud kava tähtsuse; märgib, et amet võttis oma talitluspidevuse kava vastu 31. märtsil 2021; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks, et ametis loodi tegevdirektori 11. märtsi 2020. aasta otsusega COVID-19-le reageerimise meeskond ja amet reageeris COVID-19 pandeemiale koordineeritult; rõhutab ning ameti tegevuse maht ja keerukus ning hiljutised sündmused, nagu COVID-19 pandeemia, toovad esile sellise ametliku ajakohastatud kava tähtsuse; märgib, et amet võttis oma talitluspidevuse kava vastu 31. märtsil 2021;

| 31. | tunneb heameelt selle üle, et amet toetab liikmesriike COVID-19 pandeemia põhjustatud probleemidega (nagu pandeemia mõju varjupaigaprotsessi ja ümberasustamise teatavatele aspektidele) tegelemisel, korraldades oma temaatiliste võrgustike veebikoosolekuid; tunneb heameelt soovituste üle, mis on esitatud registreerimis- ja varjupaigaküsitluste kauglahenduste kohta; võtab rahuloluga teadmiseks ameti ennetava järkjärgulise kasutuselevõtu kava varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate vaktsineerimiseks; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt selle üle, et amet toetab liikmesriike COVID-19 pandeemia põhjustatud probleemidega (nagu pandeemia mõju varjupaigaprotsessi ja ümberasustamise teatavatele aspektidele) tegelemisel, korraldades oma temaatiliste võrgustike veebikoosolekuid; tunneb heameelt soovituste üle, mis on esitatud registreerimis- ja varjupaigaküsitluste kauglahenduste kohta; võtab rahuloluga teadmiseks ameti ennetava järkjärgulise kasutuselevõtu kava varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate vaktsineerimiseks;

| 32. | on rahul sellega, et ameti andmetel on mõned COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetud meetmed avaldanud positiivset mõju ameti keskkonnatoimele, eelkõige elektritarbimise vähenemisele, ameti poolt ameti koosolekutel ja koolitustel osalejate lähetuste ja reiside tühistamisest tuleneva ülemaailmse CO2 heite vähenemisele ning töötajate valikumenetlustes ja kirjalikes hindamistes osalevate kandidaatide füüsilise kohaloleku nõude kaotamisele, mille asemel on tuginetud kaughallatavatele alternatiividele (videokonverentsid ja veebipõhine hindamine); |
| --- | --- |

32.

on rahul sellega, et ameti andmetel on mõned COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetud meetmed avaldanud positiivset mõju ameti keskkonnatoimele, eelkõige elektritarbimise vähenemisele, ameti poolt ameti koosolekutel ja koolitustel osalejate lähetuste ja reiside tühistamisest tuleneva ülemaailmse CO2 heite vähenemisele ning töötajate valikumenetlustes ja kirjalikes hindamistes osalevate kandidaatide füüsilise kohaloleku nõude kaotamisele, mille asemel on tuginetud kaughallatavatele alternatiividele (videokonverentsid ja veebipõhine hindamine);

2

Muud märkused

Muud märkused

| 33. | peab positiivseks, et amet on kaalunud keskkonnameetmete säilitamist ja nende täiendamist pikemaajaliste algatustega, et vähendada oma CO2 jalajälge ning käsitleda keskkonnahoidliku hoone ja kestliku liikuvuse valdkondi seoses personali reisimisega, keskkonnasäästlikuma pendelrändega tööle ja sealt tagasi ning koosolekute ja koolitustegevusega seotud reisimisega; ergutab ametit jagama saadud õppetunde teiste ELi ametite võrgustiku liikmetega; |
| --- | --- |

33.

peab positiivseks, et amet on kaalunud keskkonnameetmete säilitamist ja nende täiendamist pikemaajaliste algatustega, et vähendada oma CO2 jalajälge ning käsitleda keskkonnahoidliku hoone ja kestliku liikuvuse valdkondi seoses personali reisimisega, keskkonnasäästlikuma pendelrändega tööle ja sealt tagasi ning koosolekute ja koolitustegevusega seotud reisimisega; ergutab ametit jagama saadud õppetunde teiste ELi ametite võrgustiku liikmetega;

2

| 34. | võtab rahuloluga teadmiseks, et 2020. aastal loodi täitevbüroos ameti õigusküsimuste ja andmekaitse sektor; rõhutab, et õigusküsimuste ja andmekaitse sektor aitab tagada ameti toimimiseks usaldusväärse õiguskeskkonna, tegeledes kohtuvaidluste ja kohtueelsete menetlustega ning esindades ametit kohtumenetlustes; |
| --- | --- |

34.

võtab rahuloluga teadmiseks, et 2020. aastal loodi täitevbüroos ameti õigusküsimuste ja andmekaitse sektor; rõhutab, et õigusküsimuste ja andmekaitse sektor aitab tagada ameti toimimiseks usaldusväärse õiguskeskkonna, tegeledes kohtuvaidluste ja kohtueelsete menetlustega ning esindades ametit kohtumenetlustes;

| 35. | rõhutab, et 2020. aastal seisis amet oma iganenud volituste tõttu jätkuvalt silmitsi raskustega teatavate ülesannete täitmisel, eelkõige seoses õigusraamistiku ja mehhanismidega, mis on ette nähtud liikmesriikidele vajalikku tuge pakkuvate varjupaigatugirühmade lähetamiseks; tunneb heameelt kaasseadusandjate saavutatud kokkuleppe üle määruse jõustumise kohta, mille tulemusel muudeti amet täieõiguslikuks Euroopa Liidu Varjupaigaametiks; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et 2020. aastal seisis amet oma iganenud volituste tõttu jätkuvalt silmitsi raskustega teatavate ülesannete täitmisel, eelkõige seoses õigusraamistiku ja mehhanismidega, mis on ette nähtud liikmesriikidele vajalikku tuge pakkuvate varjupaigatugirühmade lähetamiseks; tunneb heameelt kaasseadusandjate saavutatud kokkuleppe üle määruse jõustumise kohta, mille tulemusel muudeti amet täieõiguslikuks Euroopa Liidu Varjupaigaametiks;

| 36. | tuletab meelde, et ametil on liidu varjupaigapoliitika raamistikus tähtis roll, mis seisneb taotluse esitanud liikmesriikidele selles valdkonnas väärtuslike eksperditeadmiste ja ressurssidega abiks olemises; tunneb heameelt selle üle, et 2020. aastal allkirjastati Hispaaniaga uus operatiivabi kava, suurendades ametilt abi saavate riikide koguarvu kaheksani; rõhutab, et selle toetusmeetme aktiveerimine tähendab, et amet saavutas täieliku toimivuse viienda liikmesriigiga korraldatavas operatsioonis (teised operatsioonid toimuvad Küprosel, Kreekas, Itaalias ja Maltal), mis omakorda tähendab, et amet toetab nüüd kõiki peamisi esmase saabumise riike nende varjupaiga- ja/või vastuvõtumenetluste haldamisel; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et ametil on liidu varjupaigapoliitika raamistikus tähtis roll, mis seisneb taotluse esitanud liikmesriikidele selles valdkonnas väärtuslike eksperditeadmiste ja ressurssidega abiks olemises; tunneb heameelt selle üle, et 2020. aastal allkirjastati Hispaaniaga uus operatiivabi kava, suurendades ametilt abi saavate riikide koguarvu kaheksani; rõhutab, et selle toetusmeetme aktiveerimine tähendab, et amet saavutas täieliku toimivuse viienda liikmesriigiga korraldatavas operatsioonis (teised operatsioonid toimuvad Küprosel, Kreekas, Itaalias ja Maltal), mis omakorda tähendab, et amet toetab nüüd kõiki peamisi esmase saabumise riike nende varjupaiga- ja/või vastuvõtumenetluste haldamisel;

| 37. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (4) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

37.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (4) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

4

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 191.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2021. aasta määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu Varjupaigaametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 439/2010 (EL) 2021/2303 (ELT L 468, 30.12.2021, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.5.2010, lk 11).

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

4

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/233 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/233

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1736,

4. mai 2022,

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (praegu Euroopa Liidu Varjupaigaamet – EUAA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0077/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0077/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (4), eriti selle artiklit 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (4), eriti selle artiklit 36,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2303 (mis käsitleb Euroopa Liidu Varjupaigaametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 439/2010) (5), eriti selle artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2303 (mis käsitleb Euroopa Liidu Varjupaigaametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 439/2010) (5), eriti selle artiklit 55,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0107/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0107/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Varjupaigaameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Varjupaigaameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 132, 29.5.2010, lk 11.

4

(5)  
  ELT L 468, 30.12.2021, lk 1.

5

(6)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/234 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/234

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1737,

4. mai 2022,

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust asutuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 — C9-0078/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust asutuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 — C9-0078/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ) (4), eriti selle artiklit 64, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ) (4), eriti selle artiklit 64,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0098/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0098/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektori tegevusele asutuse eelarveaasta 2020 eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektori tegevusele asutuse eelarveaasta 2020 eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/235 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/235

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1738,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Pangandusjärelevalve 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Pangandusjärelevalve 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0098/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0098/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli asutuse 2020. aasta lõplik eelarve 46 715 822 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 3,06 % suurust kasvu; arvestades, et asutust rahastatakse peamiselt liidu eelarvest (17 660 140 eurot ehk 37,80 %) ning liikmesriikide riiklike järelevalveasutuste ja vaatlejate osamaksetest (29 055 682 eurot ehk 62,20 %); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli asutuse 2020. aasta lõplik eelarve 46 715 822 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 3,06 % suurust kasvu; arvestades, et asutust rahastatakse peamiselt liidu eelarvest (17 660 140 eurot ehk 37,80 %) ning liikmesriikide riiklike järelevalveasutuste ja vaatlejate osamaksetest (29 055 682 eurot ehk 62,20 %);

1

| B. | arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust on oluline veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust on oluline veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

| C. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,17 %, mis on 2019. aasta määrast 1,88 % võrra kõrgem; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 90,36 %, mis on eelnenud aasta määrast 4,48 % võrra kõrgem; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,17 %, mis on 2019. aasta määrast 1,88 % võrra kõrgem; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 90,36 %, mis on eelnenud aasta määrast 4,48 % võrra kõrgem;

| 2. | märgib, et asutus teatas, et 2020. aastal tehti eelarves 35 ümberpaigutust, mille hulgas oli üheksa jaotistevahelist ümberpaigutust, millest üks oli 259 500 euro suurune II ja III jaotise vaheline ümberpaigutus, milleks oli vaja haldusnõukogu heakskiitu; märgib, et 2021. aastasse üle kantud assigneeringute (95 kulukohustuste assigneeringud) 8,9 % osakaal oli eelnenud aasta 11,7 %-ga (149 eelarverea kulukohustused) võrreldes madalam; |
| --- | --- |

2.

märgib, et asutus teatas, et 2020. aastal tehti eelarves 35 ümberpaigutust, mille hulgas oli üheksa jaotistevahelist ümberpaigutust, millest üks oli 259 500 euro suurune II ja III jaotise vaheline ümberpaigutus, milleks oli vaja haldusnõukogu heakskiitu; märgib, et 2021. aastasse üle kantud assigneeringute (95 kulukohustuste assigneeringud) 8,9 % osakaal oli eelnenud aasta 11,7 %-ga (149 eelarverea kulukohustused) võrreldes madalam;

| 3. | võtab teadmiseks kontrollikoja leiu, et 2020. aasta osamaksete suhtes, mis laekusid mitme liikmesriigi ja EFTA riigi pädevatelt asutustelt hilinemisega, ei kohaldanud asutus finantsmääruses sätestatud intressimäära; märgib, et kontrollikoja arvutuse kohaselt oli 2020. aastaks kogunenud intressi summa 25 103 eurot; märgib, et asutus otsustas pärast komisjoniga konsulteerimist, et hakkab viivist kohaldama alates 2021. aastast, ja teavitas sellest liikmesriikide pädevaid asutusi kirjas, mille ta saatis neile nende 2021. aasta osamaksete kohta; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks kontrollikoja leiu, et 2020. aasta osamaksete suhtes, mis laekusid mitme liikmesriigi ja EFTA riigi pädevatelt asutustelt hilinemisega, ei kohaldanud asutus finantsmääruses sätestatud intressimäära; märgib, et kontrollikoja arvutuse kohaselt oli 2020. aastaks kogunenud intressi summa 25 103 eurot; märgib, et asutus otsustas pärast komisjoniga konsulteerimist, et hakkab viivist kohaldama alates 2021. aastast, ja teavitas sellest liikmesriikide pädevaid asutusi kirjas, mille ta saatis neile nende 2021. aasta osamaksete kohta;

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et asutusel õnnestus oma Ühendkuningriigis asunud ruumid 7. detsembril 2020 lõplikult sulgeda, täites kõiki õiguslikke kohustusi, ning et selle tulemusena vabastati see osa asjaomasest kasutamata reservist, mis oli aruandekuupäeva seisuga raamatupidamisarvestuses arvel, ja summa kanti tulude hulka; kordab, et nii kolimise finants- kui ka tegevusaspekte tuleb auditeerida, et teha järeldusi olukorra parandamiseks ja selliste heade tavade kindlakstegemiseks, mida saab rakendada kõigis ametites, et nad oleksid edaspidi paindlikumad; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et asutusel õnnestus oma Ühendkuningriigis asunud ruumid 7. detsembril 2020 lõplikult sulgeda, täites kõiki õiguslikke kohustusi, ning et selle tulemusena vabastati see osa asjaomasest kasutamata reservist, mis oli aruandekuupäeva seisuga raamatupidamisarvestuses arvel, ja summa kanti tulude hulka; kordab, et nii kolimise finants- kui ka tegevusaspekte tuleb auditeerida, et teha järeldusi olukorra parandamiseks ja selliste heade tavade kindlakstegemiseks, mida saab rakendada kõigis ametites, et nad oleksid edaspidi paindlikumad;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 5. | märgib, et asutus kasutab põhiliste tulemusnäitajatena endiselt teatavaid parameetreid, mille alusel hinnata oma töö lisaväärtust, ja muid parameetreid, et parandada eelarvehaldust; väljendab heameelt selle üle, et asutus on kandnud põhiliste tulemusnäitajate sihtväärtused 2020. aasta tabelisse; märgib, et asutus on alates 2021. aastast oma põhiliste tulemusnäitajate raamistikku ajakohastanud, s.o võtnud iga strateegilise ja iga-aastase eesmärgi jaoks kasutusele täpsemad põhilised tulemusnäitajad; |
| --- | --- |

5.

märgib, et asutus kasutab põhiliste tulemusnäitajatena endiselt teatavaid parameetreid, mille alusel hinnata oma töö lisaväärtust, ja muid parameetreid, et parandada eelarvehaldust; väljendab heameelt selle üle, et asutus on kandnud põhiliste tulemusnäitajate sihtväärtused 2020. aasta tabelisse; märgib, et asutus on alates 2021. aastast oma põhiliste tulemusnäitajate raamistikku ajakohastanud, s.o võtnud iga strateegilise ja iga-aastase eesmärgi jaoks kasutusele täpsemad põhilised tulemusnäitajad;

| 6. | peab kiiduväärseks, et asutus on koos riiklike pädevate asutuste, Euroopa Keskpanga ning muude Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega võtnud meetmeid COVID-19 kriisiga toimetulekuks, koordineerides ühiseid pingutusi, et vähendada pankade vahetut tegevuskoormust ja leevendada kriisi pikaajalist mõju; näiteks on sageli tehtud avaldusi, et anda sidusrühmadele suuniseid, lubada aruande esitamise tähtaegades suuremat paindlikkust ja anda poliitilisi suuniseid, näiteks suunised viivisnõuete ja makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuete haldamise kohta; |
| --- | --- |

6.

peab kiiduväärseks, et asutus on koos riiklike pädevate asutuste, Euroopa Keskpanga ning muude Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega võtnud meetmeid COVID-19 kriisiga toimetulekuks, koordineerides ühiseid pingutusi, et vähendada pankade vahetut tegevuskoormust ja leevendada kriisi pikaajalist mõju; näiteks on sageli tehtud avaldusi, et anda sidusrühmadele suuniseid, lubada aruande esitamise tähtaegades suuremat paindlikkust ja anda poliitilisi suuniseid, näiteks suunised viivisnõuete ja makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuete haldamise kohta;

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et asutus on koostanud laenu tagasimakseid käsitlevate seadusandlike ja muude kui seadusandlike moratooriumide kohta suuniseid, milles anti pankadele juhiseid, kuidas aidata liidu ettevõtjatel lahendada COVID-19 pandeemia ajal tekkinud pidevaid likviidsusprobleeme, selgitati maksemoratooriumide suhtes usaldatavusnõuete kohaldamist ja lubati pankadel anda oma klientidele teatavatel tingimustel maksepuhkust, ilma et nõudeid oleks vaja ümber liigitada, mis tähendab, et nõudeid ei ole vaja liigitada makseraskuste tõttu restruktureerimise määratluse kohaselt makseraskuste tõttu restruktureerimise alla kuuluvaks ega makseraskustest tuleneva restruktureerimise tõttu makseviivituses olevateks nõueteks, ning asutus on jälginud nende suuniste täitmist; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt selle üle, et asutus on koostanud laenu tagasimakseid käsitlevate seadusandlike ja muude kui seadusandlike moratooriumide kohta suuniseid, milles anti pankadele juhiseid, kuidas aidata liidu ettevõtjatel lahendada COVID-19 pandeemia ajal tekkinud pidevaid likviidsusprobleeme, selgitati maksemoratooriumide suhtes usaldatavusnõuete kohaldamist ja lubati pankadel anda oma klientidele teatavatel tingimustel maksepuhkust, ilma et nõudeid oleks vaja ümber liigitada, mis tähendab, et nõudeid ei ole vaja liigitada makseraskuste tõttu restruktureerimise määratluse kohaselt makseraskuste tõttu restruktureerimise alla kuuluvaks ega makseraskustest tuleneva restruktureerimise tõttu makseviivituses olevateks nõueteks, ning asutus on jälginud nende suuniste täitmist;

| 8. | märgib, et asutus on sõlminud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (ESMA) kokkulepped raamatupidamisteenuste kohta; kutsub asutust üles jätkama koostoime arendamist teiste liidu ametitega ning tihendama koostööd ja heade tavade vahetamist, et parandada tõhusust inimressursside, hoonete haldamise, IT-teenuste ja turvalisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

märgib, et asutus on sõlminud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (ESMA) kokkulepped raamatupidamisteenuste kohta; kutsub asutust üles jätkama koostoime arendamist teiste liidu ametitega ning tihendama koostööd ja heade tavade vahetamist, et parandada tõhusust inimressursside, hoonete haldamise, IT-teenuste ja turvalisuse valdkonnas;

| 9. | rõhutab asutuse olulist rolli liidu kestlikkuse regulatiivse ja praktilise raamistiku väljatöötamisel, et täita Euroopa rohelise kokkuleppe poliitilised eesmärgid ja kiireloomuline ajakava; märgib sellega seoses, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2175 määrusesse (EL) nr 1093/2010 tehtud muudatust, millega antakse asutusele volitused võtta krediidiasutuste, finantskonglomeraatide, investeerimisühingute, makseasutuste ja e-raha asutuste tegevusvaldkonnas arvesse kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimimist, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020 ulatuses, mis on vajalik tema volituste tulemusliku ja järjepideva kohaldamise tagamiseks; märgib sellega seoses, et komisjon on volitanud asutust hindama, kas keskkonna- või sotsiaalsete või mõlema eesmärgiga varade ja tegevustega seotud riskipositsioonide sihtotstarbeline usaldatavusnõuete kohane käsitlus oleks põhjendatud, andma välja suunised keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisriskide juhtimiseks pankades ning hindama, kuidas saaks toetada rohelisi jaelaene ja rohelisi hüpoteeke; kutsub asutust üles jätkama kiiresti tööd kõigis eespool nimetatud aspektides oma volituste piires ja määratud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- |

9.

rõhutab asutuse olulist rolli liidu kestlikkuse regulatiivse ja praktilise raamistiku väljatöötamisel, et täita Euroopa rohelise kokkuleppe poliitilised eesmärgid ja kiireloomuline ajakava; märgib sellega seoses, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2175 määrusesse (EL) nr 1093/2010 tehtud muudatust, millega antakse asutusele volitused võtta krediidiasutuste, finantskonglomeraatide, investeerimisühingute, makseasutuste ja e-raha asutuste tegevusvaldkonnas arvesse kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimimist, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020 ulatuses, mis on vajalik tema volituste tulemusliku ja järjepideva kohaldamise tagamiseks; märgib sellega seoses, et komisjon on volitanud asutust hindama, kas keskkonna- või sotsiaalsete või mõlema eesmärgiga varade ja tegevustega seotud riskipositsioonide sihtotstarbeline usaldatavusnõuete kohane käsitlus oleks põhjendatud, andma välja suunised keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisriskide juhtimiseks pankades ning hindama, kuidas saaks toetada rohelisi jaelaene ja rohelisi hüpoteeke; kutsub asutust üles jätkama kiiresti tööd kõigis eespool nimetatud aspektides oma volituste piires ja määratud tähtaegade jooksul;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 10. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 97,42 % ja liidu eelarves kinnitatud 155 ajutise teenistuja ametikohast oli täidetud 151 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 145); märgib, et 2020. aastal töötas asutuses ka 47 lepingulist töötajat (kinnitatud ametikohti oli 49) ja 17 lähetatud riiklikku eksperti (kinnitatud ametikohti oli 17); märgib, et tööjõu voolavus ajutiste teenistujate, lepinguliste töötajate ja lähetatud riiklike ekspertide hulgas oli sarnaselt varasema aastaga 9,0 %; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 97,42 % ja liidu eelarves kinnitatud 155 ajutise teenistuja ametikohast oli täidetud 151 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 145); märgib, et 2020. aastal töötas asutuses ka 47 lepingulist töötajat (kinnitatud ametikohti oli 49) ja 17 lähetatud riiklikku eksperti (kinnitatud ametikohti oli 17); märgib, et tööjõu voolavus ajutiste teenistujate, lepinguliste töötajate ja lähetatud riiklike ekspertide hulgas oli sarnaselt varasema aastaga 9,0 %;

| 11. | märgib rahuloluga, et asutuse teatel töötab selles 28 riigi kodanikke, kellest asutuse teatel on 48,8 % naised ja 51,2 % mehed; märgib, et nagu ka eelnenud aastal, oli kõrgema juhtkonna hulgas 83 % mehi ja 17 % naisi; rõhutab, et tegemist on jätkuva probleemiga, ja nõuab taas, et asutus jätkaks pingutusi, et saavutada sooline tasakaal kõigil hierarhiatasanditel; tunneb sellega seoses heameelt nõude üle, et mõlemad sood peavad olema esindatud valikukomisjonides, samuti naiste aktiivse julgustamise üle kandideerima igat tüüpi juhtivatele kohtadele, eraldi koolituste korraldamise üle naistöötajatele, kes soovivad valmistuda juhtivatele ametikohtadele, ning paindlikuma töökorralduse üle; tuletab asutusele meelde, et kandidaatide valimisel on olulised pädevused, teadmised ja kogemused, samuti geograafiline ja sooline tasakaal töötajate vahel; |
| --- | --- |

11.

märgib rahuloluga, et asutuse teatel töötab selles 28 riigi kodanikke, kellest asutuse teatel on 48,8 % naised ja 51,2 % mehed; märgib, et nagu ka eelnenud aastal, oli kõrgema juhtkonna hulgas 83 % mehi ja 17 % naisi; rõhutab, et tegemist on jätkuva probleemiga, ja nõuab taas, et asutus jätkaks pingutusi, et saavutada sooline tasakaal kõigil hierarhiatasanditel; tunneb sellega seoses heameelt nõude üle, et mõlemad sood peavad olema esindatud valikukomisjonides, samuti naiste aktiivse julgustamise üle kandideerima igat tüüpi juhtivatele kohtadele, eraldi koolituste korraldamise üle naistöötajatele, kes soovivad valmistuda juhtivatele ametikohtadele, ning paindlikuma töökorralduse üle; tuletab asutusele meelde, et kandidaatide valimisel on olulised pädevused, teadmised ja kogemused, samuti geograafiline ja sooline tasakaal töötajate vahel;

| 12. | väljendab heameelt, et kuna paljud liikmesriigid võtsid COVID-19 pandeemiale reageerimiseks meetmeid, mis mõjutasid märkimisväärselt kodanike liikuvust, otsustas asutus pikendada tähtaega, mille jooksul peavad töötajad tagasi nõudma kulud ja hüvitised, mis on seotud nende kolimisega Ühendkuningriigist Prantsusmaale, ja mis alguses oli üks aasta alates sellest, kui asutus Londonis tegevuse lõpetas; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt, et kuna paljud liikmesriigid võtsid COVID-19 pandeemiale reageerimiseks meetmeid, mis mõjutasid märkimisväärselt kodanike liikuvust, otsustas asutus pikendada tähtaega, mille jooksul peavad töötajad tagasi nõudma kulud ja hüvitised, mis on seotud nende kolimisega Ühendkuningriigist Prantsusmaale, ja mis alguses oli üks aasta alates sellest, kui asutus Londonis tegevuse lõpetas;

| 13. | võtab teadmiseks kontrollikoja 2019. aasta aruandes esitatud tähelepaneku, et asutus ei ole hinnangupõhiseid pensionimakseid kunagi korrigeerinud tegelike näitajatega ega kavanda seda teha, ning et liikmesriikide pädevate asutuste sissemakseid ei ole kunagi kohandatud tegelikele näitajatele vastavaks; märgib, et asutus kavatseb selle küsimusega tegeleda; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku 2020. aasta kohta, et kõnealuses küsimuses on tehtud edusamme; kutsub asutust üles kõnealuse küsimusega kiiresti tegelema; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks kontrollikoja 2019. aasta aruandes esitatud tähelepaneku, et asutus ei ole hinnangupõhiseid pensionimakseid kunagi korrigeerinud tegelike näitajatega ega kavanda seda teha, ning et liikmesriikide pädevate asutuste sissemakseid ei ole kunagi kohandatud tegelikele näitajatele vastavaks; märgib, et asutus kavatseb selle küsimusega tegeleda; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku 2020. aasta kohta, et kõnealuses küsimuses on tehtud edusamme; kutsub asutust üles kõnealuse küsimusega kiiresti tegelema;

| 14. | innustab asutust välja töötama pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; |
| --- | --- |

14.

innustab asutust välja töötama pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

Hanked

Hanked

| 15. | märgib, et asutus viis 2020. aastal lõpule kuus hankemenetlust, millest kaks olid pakkumismenetlused, kusjuures koos asutusega osalesid veel kolm ametit (ESMA, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu), ning et ühe sõlmitud lepingu asutus COVID-19 pandeemia tõttu tühistas; märgib peale selle, et asutus osales 33 ametitevahelises hankemenetluses, mida juhtisid komisjon ja teised ametid; |
| --- | --- |

15.

märgib, et asutus viis 2020. aastal lõpule kuus hankemenetlust, millest kaks olid pakkumismenetlused, kusjuures koos asutusega osalesid veel kolm ametit (ESMA, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu), ning et ühe sõlmitud lepingu asutus COVID-19 pandeemia tõttu tühistas; märgib peale selle, et asutus osales 33 ametitevahelises hankemenetluses, mida juhtisid komisjon ja teised ametid;

| 16. | võtab murega teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud selle kohta, et teatavad asutuse hankemenetlused olid finantsmäärusega vastuolus, eelkõige need, mis olid seotud pangaga lühiajalise pangateenuste lepingu allkirjastamisega; märgib, et selle lepingu puhul pidas asutus lepingu väärtust tegelikust ekslikult palju väiksemaks, mille tagajärjel kasutas asutus valet hankemenetlust; märgib ühtlasi, et asutus hakkas uue pangateenuste lepingu allkirjastamiseks teenuseosutajat otsima vaid üks nädal enne eelmise lepingu lõppemist, mil algatas erandkorras ainult ühe võimaliku töövõtjaga väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse, ilma et ta oleks seda põhjendanud; peab kahetsusväärseks kontrollikoja tähelepanekut, et võimaliku töövõtja pakkumus asutuse ootustele ei vastanud ja seetõttu küsis asutus pakkumusi teistelt pakkujatelt, kuid ei kehtestanud parima pakkumuse valimiseks kriteeriume ega hinnanud saadud pakkumusi korrektselt, vaid kiitis selle asemel heaks algse pakkumuse; märgib, et allkirjastatud lepingu kohaselt kohaldati asutuse hoiuste suhtes negatiivset intressimäära ning 2020. aasta jaanuarist augustini tasutud summa ei olnud mitte 11 808 eurot, nagu oli eelarvestatud, vaid 38 430 eurot; võtab teadmiseks, et kontrollikoja õigusliku hinnangu kohaselt oleks finantsmääruse I lisa artikli 14 järgi tulnud tegelikult makstud negatiivse intressi summa alusel kohaldada algusest peale madala maksumusega lepingute hankemenetlust, mille raames oleks tulnud püüda saada vähemalt kolm pakkumust, ning et kontrollikoda järeldas, et hankemenetlus ja sellega seotud maksed on eeskirjavastased; |
| --- | --- |

16.

võtab murega teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud selle kohta, et teatavad asutuse hankemenetlused olid finantsmäärusega vastuolus, eelkõige need, mis olid seotud pangaga lühiajalise pangateenuste lepingu allkirjastamisega; märgib, et selle lepingu puhul pidas asutus lepingu väärtust tegelikust ekslikult palju väiksemaks, mille tagajärjel kasutas asutus valet hankemenetlust; märgib ühtlasi, et asutus hakkas uue pangateenuste lepingu allkirjastamiseks teenuseosutajat otsima vaid üks nädal enne eelmise lepingu lõppemist, mil algatas erandkorras ainult ühe võimaliku töövõtjaga väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse, ilma et ta oleks seda põhjendanud; peab kahetsusväärseks kontrollikoja tähelepanekut, et võimaliku töövõtja pakkumus asutuse ootustele ei vastanud ja seetõttu küsis asutus pakkumusi teistelt pakkujatelt, kuid ei kehtestanud parima pakkumuse valimiseks kriteeriume ega hinnanud saadud pakkumusi korrektselt, vaid kiitis selle asemel heaks algse pakkumuse; märgib, et allkirjastatud lepingu kohaselt kohaldati asutuse hoiuste suhtes negatiivset intressimäära ning 2020. aasta jaanuarist augustini tasutud summa ei olnud mitte 11 808 eurot, nagu oli eelarvestatud, vaid 38 430 eurot; võtab teadmiseks, et kontrollikoja õigusliku hinnangu kohaselt oleks finantsmääruse I lisa artikli 14 järgi tulnud tegelikult makstud negatiivse intressi summa alusel kohaldada algusest peale madala maksumusega lepingute hankemenetlust, mille raames oleks tulnud püüda saada vähemalt kolm pakkumust, ning et kontrollikoda järeldas, et hankemenetlus ja sellega seotud maksed on eeskirjavastased;

| 17. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et ühes teises hankemenetluses, mis puudutas õigusteenuseid ja mille maksumus oli 31 000 eurot, ei esitanud asutus vajalikku teavet selle kohta, miks ta otsustas kasutada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust, ja dokumentides puudus piisav kontrolljälg; märgib, et asutus ei põhjendanud selle erakorralise menetluse kasutamist nõuetekohaselt ei eelnevalt ega ka hankelepingu sõlmimise teates, nagu on nõutud finantsmääruse I lisa punktis 30.3; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et ühes teises hankemenetluses, mis puudutas õigusteenuseid ja mille maksumus oli 31 000 eurot, ei esitanud asutus vajalikku teavet selle kohta, miks ta otsustas kasutada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust, ja dokumentides puudus piisav kontrolljälg; märgib, et asutus ei põhjendanud selle erakorralise menetluse kasutamist nõuetekohaselt ei eelnevalt ega ka hankelepingu sõlmimise teates, nagu on nõutud finantsmääruse I lisa punktis 30.3;

| 18. | on mures eeskirjade eiramise, hilinenud ja ebapiisavate hankemenetluste ning hanke-eeskirjade puuduliku hoolsuse pärast, mille tõttu asutus kandis suuri kulusid; kutsub asutust üles parandama tuvastatud puudusi ja teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni võetud parandusmeetmetest; |
| --- | --- |

18.

on mures eeskirjade eiramise, hilinenud ja ebapiisavate hankemenetluste ning hanke-eeskirjade puuduliku hoolsuse pärast, mille tõttu asutus kandis suuri kulusid; kutsub asutust üles parandama tuvastatud puudusi ja teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni võetud parandusmeetmetest;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 19. | peab kahetsusväärseks, et ombudsman pidi 2020. aastal algatama asutuse suhtes uurimise seoses pöördukse olukorraga, mis puudutas asutuse kõrgemat ametnikku, ning et uurimise käigus tuvastati haldusomavoli; märgib, et pärast uurimise lõpuleviimist on asutus kõik ombudsmani soovitused ellu viinud; kutsub asutust üles võtma vastu tugeva eetikaraamistiku, et vältida huvide konflikte, pöördukse efekti ja ahistamist; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks, et ombudsman pidi 2020. aastal algatama asutuse suhtes uurimise seoses pöördukse olukorraga, mis puudutas asutuse kõrgemat ametnikku, ning et uurimise käigus tuvastati haldusomavoli; märgib, et pärast uurimise lõpuleviimist on asutus kõik ombudsmani soovitused ellu viinud; kutsub asutust üles võtma vastu tugeva eetikaraamistiku, et vältida huvide konflikte, pöördukse efekti ja ahistamist;

| 20. | võtab teadmiseks, et asutus on kehtestanud huvide konflikti vältimise korra töötajatele ning eraldi korra järelevalvenõukogu ja juhatuse liikmetele; märgib, et nii töötajate kui juhtkonna liikmete korra kohaselt tuleb igal aastal deklareerida kõik huvid, mis tekitavad konflikti asutuse tegevusvaldkonda kuuluvate tegevustega, mis on ellu viidud viimase kahe aasta jooksul (juhtkonna liikmete puhul) või eelnenud viie aasta jooksul (kõigi töötajate puhul); väljendab heameelt selle üle, et mõlema korra kohaselt tuleb deklareerida huvide konflikti olukorrad, mida iga-aastased deklaratsioonid ei hõlma, kuna huvide konflikti olukordade käsitlemata jätmine võib ohustada kõrgete eetiliste standardite jõustamist; kutsub asutust üles tegema iga kahe nädala tagant avalikuks kõik oma töötajate kohtumised lobiorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks, et asutus on kehtestanud huvide konflikti vältimise korra töötajatele ning eraldi korra järelevalvenõukogu ja juhatuse liikmetele; märgib, et nii töötajate kui juhtkonna liikmete korra kohaselt tuleb igal aastal deklareerida kõik huvid, mis tekitavad konflikti asutuse tegevusvaldkonda kuuluvate tegevustega, mis on ellu viidud viimase kahe aasta jooksul (juhtkonna liikmete puhul) või eelnenud viie aasta jooksul (kõigi töötajate puhul); väljendab heameelt selle üle, et mõlema korra kohaselt tuleb deklareerida huvide konflikti olukorrad, mida iga-aastased deklaratsioonid ei hõlma, kuna huvide konflikti olukordade käsitlemata jätmine võib ohustada kõrgete eetiliste standardite jõustamist; kutsub asutust üles tegema iga kahe nädala tagant avalikuks kõik oma töötajate kohtumised lobiorganisatsioonidega;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 21. | märgib, et asutus hindas sisekontrolliraamistikku, kuid ei esitanud oma aastaaruandes järeldusi põhimõtete ja komponentide kaupa; märgib, et hindamine näitas, et asutuse sisekontrollis ei kasutatud põhilisi tulemusnäitajad ja et koostamisel on sisekontrollimeetodeid käsitlev dokument, mis hõlmab aastaid 2021–2024; kutsub asutust üles sisekontrolliraamistiku rakendamist nõuetekohaselt hindama ja selle kohta aru andma ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru vähemalt sellest, millisel tasemel sisekontrolli 2021. aastal iga komponendi puhul tehti; |
| --- | --- |

21.

märgib, et asutus hindas sisekontrolliraamistikku, kuid ei esitanud oma aastaaruandes järeldusi põhimõtete ja komponentide kaupa; märgib, et hindamine näitas, et asutuse sisekontrollis ei kasutatud põhilisi tulemusnäitajad ja et koostamisel on sisekontrollimeetodeid käsitlev dokument, mis hõlmab aastaid 2021–2024; kutsub asutust üles sisekontrolliraamistiku rakendamist nõuetekohaselt hindama ja selle kohta aru andma ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru vähemalt sellest, millisel tasemel sisekontrolli 2021. aastal iga komponendi puhul tehti;

| 22. | võtab teadmiseks kontrollikoja leiu, et asutus ei ole oma talitluspidevuse kava alates 2017. aastast ametlikult ajakohastanud ning ajakohastatud kava projekt valmis 2019. aasta juunis, kui asutuse peakorter kolis Londonist Pariisi; märgib, et asutus kasutas seda kavaprojekti COVID-19 pandeemia vastumeetmeteks, kuid EBA kõrgem juhtkond seda ametlikult heaks ei kiitnud ega ajakohastanud, et võtta arvesse uude peakorterisse kolimist ja COVID-19 pandeemia saadud kogemusi; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et selline viivitus on asutuse toimimise seisukohast puudus; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks kontrollikoja leiu, et asutus ei ole oma talitluspidevuse kava alates 2017. aastast ametlikult ajakohastanud ning ajakohastatud kava projekt valmis 2019. aasta juunis, kui asutuse peakorter kolis Londonist Pariisi; märgib, et asutus kasutas seda kavaprojekti COVID-19 pandeemia vastumeetmeteks, kuid EBA kõrgem juhtkond seda ametlikult heaks ei kiitnud ega ajakohastanud, et võtta arvesse uude peakorterisse kolimist ja COVID-19 pandeemia saadud kogemusi; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et selline viivitus on asutuse toimimise seisukohast puudus;

| 23. | nõuab tungivalt, et asutus võtaks meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada asutuse sisekontrollisüsteemides tuvastatud nõrkused ja puudused; kutsub asutust üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et asutus võtaks meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada asutuse sisekontrollisüsteemides tuvastatud nõrkused ja puudused; kutsub asutust üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest;

| 24. | märgib, et asutusel on ajakohastatud pettustevastase võitluse strateegia, mis võeti vastu 2019. aasta jaanuaris; märgib aga, et asutus lükkas pettuseriski hindamise 2019. aastal Londonist kolimise tõttu ja 2020. aastal COVID-19 pandeemia tõttu edasi ning et see riskihindamine oli kavas teha 2021. aasta esimeses kvartalis; kutsub asutust üles seda hindamist läbi viima ja lisama tulemused pettusevastase strateegia tegevuskavasse; palub asutusel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru hindamise tulemustest ja sellest, kuidas seda on arvesse võetud; |
| --- | --- |

24.

märgib, et asutusel on ajakohastatud pettustevastase võitluse strateegia, mis võeti vastu 2019. aasta jaanuaris; märgib aga, et asutus lükkas pettuseriski hindamise 2019. aastal Londonist kolimise tõttu ja 2020. aastal COVID-19 pandeemia tõttu edasi ning et see riskihindamine oli kavas teha 2021. aasta esimeses kvartalis; kutsub asutust üles seda hindamist läbi viima ja lisama tulemused pettusevastase strateegia tegevuskavasse; palub asutusel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru hindamise tulemustest ja sellest, kuidas seda on arvesse võetud;

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

| 25. | märgib, et COVID-19 kriisi tõttu tuli asutuse töö kiiresti ümber korraldada ning esialgu pöörati põhitähelepanu lühikeses ja keskmise pikkusega perspektiivis talitluspidevuse säilitamisele; märgib, et asutus koostas COVID-19-ga seotud valmisoleku kava, mille eesmärk on näidata, et asutus jälgib pandeemiaga seonduvat tähelepanelikult ja on võimeline kehtestama selgeid suuniseid ja meetmeid, mille eesmärk on kaitsta oma töötajate heaolu ja tegevuse järjepidevust, muu hulgas kriisiohjerühma kaudu, kes toetas kriisiohjet ja kava rakendamist; väljendab heameelt selle üle, et asutus on rõhutanud töötajate ohutuse tagamist ning samal ajal piiranud COVID-19 kriisi mõju oma põhiülesannetele ja -tegevustele; märgib, et asutus on võetud meetmeid välise audiitorühingu tehtud auditi abil hinnanud, ning kutsub asutust üles jagama saadud teavet ja saadud õppetunde ELi ametite võrgustiku kaudu teiste liidu ametitega; |
| --- | --- |

25.

märgib, et COVID-19 kriisi tõttu tuli asutuse töö kiiresti ümber korraldada ning esialgu pöörati põhitähelepanu lühikeses ja keskmise pikkusega perspektiivis talitluspidevuse säilitamisele; märgib, et asutus koostas COVID-19-ga seotud valmisoleku kava, mille eesmärk on näidata, et asutus jälgib pandeemiaga seonduvat tähelepanelikult ja on võimeline kehtestama selgeid suuniseid ja meetmeid, mille eesmärk on kaitsta oma töötajate heaolu ja tegevuse järjepidevust, muu hulgas kriisiohjerühma kaudu, kes toetas kriisiohjet ja kava rakendamist; väljendab heameelt selle üle, et asutus on rõhutanud töötajate ohutuse tagamist ning samal ajal piiranud COVID-19 kriisi mõju oma põhiülesannetele ja -tegevustele; märgib, et asutus on võetud meetmeid välise audiitorühingu tehtud auditi abil hinnanud, ning kutsub asutust üles jagama saadud teavet ja saadud õppetunde ELi ametite võrgustiku kaudu teiste liidu ametitega;

| 26. | märgib, et asutus vaatas COVID-19 pandeemia tõttu läbi oma töölevõtmismenetlused, et hakata uusi töötajaid tööle võtma ja integreerima kaugtöö abil; märgib, et asutus korraldas pandeemia ajal töötajate ja juhtide toetamiseks arvukalt heaolu suurendamise kursusi ning et veebis korraldati ka keelekoolitust ja muid koolitusi; |
| --- | --- |

26.

märgib, et asutus vaatas COVID-19 pandeemia tõttu läbi oma töölevõtmismenetlused, et hakata uusi töötajaid tööle võtma ja integreerima kaugtöö abil; märgib, et asutus korraldas pandeemia ajal töötajate ja juhtide toetamiseks arvukalt heaolu suurendamise kursusi ning et veebis korraldati ka keelekoolitust ja muid koolitusi;

Muud märkused

Muud märkused

| 27. | väljendab heameelt selle üle, et asutus rakendab keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) raames võetud meetmeid, ning ergutab asutust viima EMASi projekti lõpule ja andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru, kui asutus on EMASis registreeritud; väljendab heameelt selle üle, et asutus on heaks kiitnud kava kohaldamisala, et hõlmata kõik asutuse väljaanded ja tegevused; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt selle üle, et asutus rakendab keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) raames võetud meetmeid, ning ergutab asutust viima EMASi projekti lõpule ja andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru, kui asutus on EMASis registreeritud; väljendab heameelt selle üle, et asutus on heaks kiitnud kava kohaldamisala, et hõlmata kõik asutuse väljaanded ja tegevused;

| 28. | kutsub asutust üles pidevalt suurendama jõupingutusi oma ökoloogilise jalajälje vähendamiseks, suurendades jõupingutusi jätkusuutliku ja paberivaba töökeskkonna loomiseks, kaaluma CO2-neutraalsemate energiaallikate, sealhulgas päikesepaneelide kasutamist, ning ajakohastama oma büroohoonet, et see vastaks heitevabadele standarditele; |
| --- | --- |

28.

kutsub asutust üles pidevalt suurendama jõupingutusi oma ökoloogilise jalajälje vähendamiseks, suurendades jõupingutusi jätkusuutliku ja paberivaba töökeskkonna loomiseks, kaaluma CO2-neutraalsemate energiaallikate, sealhulgas päikesepaneelide kasutamist, ning ajakohastama oma büroohoonet, et see vastaks heitevabadele standarditele;

2

| 29. | tuletab meelde, et asutus peab oma tegevuse tutvustamiseks suurendama nähtavust meedias ja internetis; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et asutus peab oma tegevuse tutvustamiseks suurendama nähtavust meedias ja internetis;

| 30. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

30.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

2

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 167.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/240 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/240

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1739,

4. mai 2022,

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega, (1)

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust asutuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0078/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust asutuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0078/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ), (4) eriti selle artiklit 64, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ), (4) eriti selle artiklit 64,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0098/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0098/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Pangandusjärelevalve 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Pangandusjärelevalve 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/241 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/241

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1740,

4. mai 2022,

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0079/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0079/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) (4), eriti selle artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) (4), eriti selle artiklit 23,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0099/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0099/2022),

| 1. | annab heakskiidu Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse direktori tegevusele keskuse 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse direktori tegevusele keskuse 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/242 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/242

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1741,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kontrollikoja ülevaadet nr 01/2021 „ELi esialgne panus rahvatervishoiu meetmetesse COVID-19 puhangule reageerimisel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja ülevaadet nr 01/2021 „ELi esialgne panus rahvatervishoiu meetmetesse COVID-19 puhangule reageerimisel“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0099/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0099/2022),

| A. | arvestades, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (edaspidi „keskus“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli keskuse eelarveaasta 2021 lõplik eelarve 62 490 000 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes eelarve suurenemist 5,55 %; arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %; arvestades, et ligikaudu 97,62 % keskuse eelarvest tuleb liidu eelarvest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (edaspidi „keskus“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli keskuse eelarveaasta 2021 lõplik eelarve 62 490 000 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes eelarve suurenemist 5,55 %; arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %; arvestades, et ligikaudu 97,62 % keskuse eelarvest tuleb liidu eelarvest;

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes keskuse eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes keskuse eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 96,77 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 2,46 % madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 75,26 %, mis on eelnenud aastaga võrreldes samuti 6,15 % madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 96,77 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 2,46 % madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 75,26 %, mis on eelnenud aastaga võrreldes samuti 6,15 % madalam;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 2. | tunneb heameelt asjaolu üle, et keskus tasus 96 % arvetest oma finantsmääruses sätestatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt asjaolu üle, et keskus tasus 96 % arvetest oma finantsmääruses sätestatud tähtaja jooksul;

| 3. | märgib, et keskuse ülesanne on teha kindlaks, milliseid ohte nakkushaigused inimeste tervisele praegu tekitavad ja millised ohud võivad tekkida edaspidi, ning neid ohte hinnata ja neist teavitada; rõhutab, et COVID-19 puhang 2020. aastal ja sellele järgnenud pandeemia oli kõige tõsisem rahvatervisega seotud sündmus, millele keskus on pidanud reageerima alates oma töö algusest 2005. aastal; märgib, et keskuse põhitegevuseks sai liidu COVID-19-le reageerimise toetamine; tõdeb, et keskus aktiveeris 9. jaanuaril 2020 oma rahvatervisega seotud sündmuste tegevuskava ning eelkõige, et rahvatervise hädaolukordadega tegelevad meeskonnad andsid COVID-19 pandeemiaga seotud liidu ja riiklikesse juhtimisraamistikesse oma positiivse panuse; märgib lisaks, et keskus alustas 31. jaanuaril 2020 tegevust 2. taseme rahvatervise kriisi ägedas faasis ja jätkas selles faasis tegutsemist aasta lõpuni; |
| --- | --- |

3.

märgib, et keskuse ülesanne on teha kindlaks, milliseid ohte nakkushaigused inimeste tervisele praegu tekitavad ja millised ohud võivad tekkida edaspidi, ning neid ohte hinnata ja neist teavitada; rõhutab, et COVID-19 puhang 2020. aastal ja sellele järgnenud pandeemia oli kõige tõsisem rahvatervisega seotud sündmus, millele keskus on pidanud reageerima alates oma töö algusest 2005. aastal; märgib, et keskuse põhitegevuseks sai liidu COVID-19-le reageerimise toetamine; tõdeb, et keskus aktiveeris 9. jaanuaril 2020 oma rahvatervisega seotud sündmuste tegevuskava ning eelkõige, et rahvatervise hädaolukordadega tegelevad meeskonnad andsid COVID-19 pandeemiaga seotud liidu ja riiklikesse juhtimisraamistikesse oma positiivse panuse; märgib lisaks, et keskus alustas 31. jaanuaril 2020 tegevust 2. taseme rahvatervise kriisi ägedas faasis ja jätkas selles faasis tegutsemist aasta lõpuni;

| 4. | märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt aktiveeris keskus vastuseks COVID-19 puhangule 9. jaanuaril 2020 oma rahvatervisega seotud sündmuste tegevuskava, millest juhinduti korraldamisel hädaolukorras ja mis võimaldas keskusel pandeemiaga võitlemiseks vajalikke vahendeid ümber suunata; märgib, et keskuse rahvatervise hädaolukordade eest vastutavad meeskonnad andsid peamised COVID-19ga seotud väljundid, nagu andmete ja seire ajakohastamine, sealhulgas kiire riskihindamine, teaduslikud suunised rahvatervisega seotud otsuste tegemiseks, teave haiguste ja reageerimismeetmete kohta tervishoiutöötajatele ja üldsusele, ning vastasid liidu institutsioonide ja ametite ad hoc-taotlustele; |
| --- | --- |

4.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt aktiveeris keskus vastuseks COVID-19 puhangule 9. jaanuaril 2020 oma rahvatervisega seotud sündmuste tegevuskava, millest juhinduti korraldamisel hädaolukorras ja mis võimaldas keskusel pandeemiaga võitlemiseks vajalikke vahendeid ümber suunata; märgib, et keskuse rahvatervise hädaolukordade eest vastutavad meeskonnad andsid peamised COVID-19ga seotud väljundid, nagu andmete ja seire ajakohastamine, sealhulgas kiire riskihindamine, teaduslikud suunised rahvatervisega seotud otsuste tegemiseks, teave haiguste ja reageerimismeetmete kohta tervishoiutöötajatele ja üldsusele, ning vastasid liidu institutsioonide ja ametite ad hoc-taotlustele;

ad hoc

| 5. | märgib, et keskus toetas liikmesriike ja komisjoni laboratooriumide ja laiendatud testimisega seonduva osas ning aitas tugevdada liikmesriikide valmisolekut, kehtestades tegevusnäitajaid ja aidates hinnata tervishoiuteenistuste suutlikkust tulla toime hüppeliselt kasvava koormusega; |
| --- | --- |

5.

märgib, et keskus toetas liikmesriike ja komisjoni laboratooriumide ja laiendatud testimisega seonduva osas ning aitas tugevdada liikmesriikide valmisolekut, kehtestades tegevusnäitajaid ja aidates hinnata tervishoiuteenistuste suutlikkust tulla toime hüppeliselt kasvava koormusega;

| 6. | juhib tähelepanu keskuse tehtud 24 COVID-19-ga seotud riskihindamisele, komisjoni ja parlamendiliikmete 159 ametlikule teadusliku arvamuse taotlusele COVID-19 kohta ning enam kui 100 ametlikule teadusliku arvamuse taotlusele liikmesriikidelt; märgib lisaks, et võrreldes 2019. aastaga suurenes riskide kiirhinnangute allalaadimiste arv 1 086 %; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu keskuse tehtud 24 COVID-19-ga seotud riskihindamisele, komisjoni ja parlamendiliikmete 159 ametlikule teadusliku arvamuse taotlusele COVID-19 kohta ning enam kui 100 ametlikule teadusliku arvamuse taotlusele liikmesriikidelt; märgib lisaks, et võrreldes 2019. aastaga suurenes riskide kiirhinnangute allalaadimiste arv 1 086 %;

| 7. | väljendab veendumust, et kiire, tõhus, teadlik ja kooskõlastatud reageerimine kõigis liikmesriikides on oluline nii praeguse olukorraga toimetulemiseks kui ka võimalike tulevaste terviseohtudega tegelemiseks; |
| --- | --- |

7.

väljendab veendumust, et kiire, tõhus, teadlik ja kooskõlastatud reageerimine kõigis liikmesriikides on oluline nii praeguse olukorraga toimetulemiseks kui ka võimalike tulevaste terviseohtudega tegelemiseks;

| 8. | on veendunud, et keskuse töö õigeaegse, täpse ja teaduslikult põhjendatud teabe edastamisel seadusandjatele, tervishoiutöötajatele ja üldsusele on käimasoleva COVID-19 pandeemia ja muude võimalike terviseohtude ohjamisel otsustava tähtsusega; väljendab sellega seoses heameelt, et keskus jagab teavet eri meediakanalitele; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et keskuse töö õigeaegse, täpse ja teaduslikult põhjendatud teabe edastamisel seadusandjatele, tervishoiutöötajatele ja üldsusele on käimasoleva COVID-19 pandeemia ja muude võimalike terviseohtude ohjamisel otsustava tähtsusega; väljendab sellega seoses heameelt, et keskus jagab teavet eri meediakanalitele;

| 9. | rõhutab asjaolu, et kasvav antimikroobikumiresistentsus ohustab jätkuvalt rahvatervist, hoolimata asjaolust, et liidus on üldine antimikroobikumide tarbimine jätkuvalt vähenenud; väljendab heameelt keskuse jätkuva tegevuse üle selles valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

rõhutab asjaolu, et kasvav antimikroobikumiresistentsus ohustab jätkuvalt rahvatervist, hoolimata asjaolust, et liidus on üldine antimikroobikumide tarbimine jätkuvalt vähenenud; väljendab heameelt keskuse jätkuva tegevuse üle selles valdkonnas;

| 10. | märgib, et keskus saavutas 56 % 2020.–2022. aasta ühtses programmdokumendis algselt kavandatud väljunditest ja 90 % 2020. aasta mais heaks kiidetud COVID-19 tööprogrammi väljunditest; märgib, et 35 % keskuse algselt kavandatud väljunditest lükati edasi 2021. aastasse või tühistati; märgib, et keskuse COVID-19-le reageerimise väline strateegiline ja tulemuslikkuse analüüs näitab, et keskus peab parandama oma toimimist, et suuta tulevases rahvatervise kriisis tulemuslikumalt ja tõhusamalt reageerida, säilitades samal ajal oma põhifunktsioonid ja olulised väljundid; palub, et keskus annaks selles valdkonnas võetud meetmetest aru; |
| --- | --- |

10.

märgib, et keskus saavutas 56 % 2020.–2022. aasta ühtses programmdokumendis algselt kavandatud väljunditest ja 90 % 2020. aasta mais heaks kiidetud COVID-19 tööprogrammi väljunditest; märgib, et 35 % keskuse algselt kavandatud väljunditest lükati edasi 2021. aastasse või tühistati; märgib, et keskuse COVID-19-le reageerimise väline strateegiline ja tulemuslikkuse analüüs näitab, et keskus peab parandama oma toimimist, et suuta tulevases rahvatervise kriisis tulemuslikumalt ja tõhusamalt reageerida, säilitades samal ajal oma põhifunktsioonid ja olulised väljundid; palub, et keskus annaks selles valdkonnas võetud meetmetest aru;

| 11. | võtab murelikult teadmiseks kontrollikoja ülevaate nr 01/2021 „ELi esialgne panus rahvatervishoiu meetmetesse COVID-19 puhangule reageerimisel“ (edaspidi „kontrollikoja ülevaade“) järelduse, et keskusel oli keeruline tagada, et liikmesriikidelt saadud andmed oleksid õigeaegsed, kvaliteetsed ja täielikud; juhib siiski erilist tähelepanu kontrollikoja tähelepanekule, et liikmesriikide kasutatavad erinevad seire- ja testimisstrateegiad raskendavad võrdlemist ja hindamist ning et üldisemalt on liidu rahvatervisealane pädevus piiratud, mis tähendab, et keskuse tõhusus sõltub olulisel määral liikmesriikidest; märgib, et näiteks kulus peaaegu aasta COVID-19 puhangu algusest Euroopas, enne kui liikmesriigid hakkasid kasutama ühist tunnusvärvide süsteemi ja võtsid kohustuse esitada keskusele oma andmeid; märgib, et keskus reageeris kontrollikoja ülevaatele hoiatusega, et vaja on teha veel palju tööd, et luua põhjalik COVID-19 rahvastikupõhine seire, ning märgib, et pärast seda on keskus astunud samme kõnealuse küsimusega tegelemiseks; |
| --- | --- |

11.

võtab murelikult teadmiseks kontrollikoja ülevaate nr 01/2021 „ELi esialgne panus rahvatervishoiu meetmetesse COVID-19 puhangule reageerimisel“ (edaspidi „kontrollikoja ülevaade“) järelduse, et keskusel oli keeruline tagada, et liikmesriikidelt saadud andmed oleksid õigeaegsed, kvaliteetsed ja täielikud; juhib siiski erilist tähelepanu kontrollikoja tähelepanekule, et liikmesriikide kasutatavad erinevad seire- ja testimisstrateegiad raskendavad võrdlemist ja hindamist ning et üldisemalt on liidu rahvatervisealane pädevus piiratud, mis tähendab, et keskuse tõhusus sõltub olulisel määral liikmesriikidest; märgib, et näiteks kulus peaaegu aasta COVID-19 puhangu algusest Euroopas, enne kui liikmesriigid hakkasid kasutama ühist tunnusvärvide süsteemi ja võtsid kohustuse esitada keskusele oma andmeid; märgib, et keskus reageeris kontrollikoja ülevaatele hoiatusega, et vaja on teha veel palju tööd, et luua põhjalik COVID-19 rahvastikupõhine seire, ning märgib, et pärast seda on keskus astunud samme kõnealuse küsimusega tegelemiseks;

| 12. | tunnistab põhjuseid, miks 35 % keskuse kavandatud väljunditest 2020. aasta jooksul tühistati või edasi lükati, kuid rõhutab ka tõsiasja, et keskus saavutas 90 % edu 2020. aasta mais täiendavalt heaks kiidetud COVID-19 tööprogrammi rakendamisel; tänab keskuse töötajaid nende pühendunud töö eest rasketes tingimustes; |
| --- | --- |

12.

tunnistab põhjuseid, miks 35 % keskuse kavandatud väljunditest 2020. aasta jooksul tühistati või edasi lükati, kuid rõhutab ka tõsiasja, et keskus saavutas 90 % edu 2020. aasta mais täiendavalt heaks kiidetud COVID-19 tööprogrammi rakendamisel; tänab keskuse töötajaid nende pühendunud töö eest rasketes tingimustes;

| 13. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoja ülevaatest eraldi algatas keskus välistöövõtja kaudu oma strateegilise analüüsi selle kohta, kuidas keskus reageeris COVID-19 pandeemiale 2020. aasta jaanuarist septembrini; märgib, et strateegilise analüüsi tulemuste kohaselt pakub keskus kvaliteetseid seireandmeid, millele tuginetakse laialdaselt, ja keskuse suunised on otsustajate jaoks kriitilise tähtsusega sisend, kuid samal ajal on keskusel selge potentsiaal olla veelgi tõhusam; võtab teadmiseks strateegilise analüüsi soovitused, milles märgitakse, et keskus peaks panema suuremat rõhku soovituste praktilisusele ja eelkommunikatsioonile ning toetama süstemaatilisemalt õppimist ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel; võtab teadmiseks strateegilises analüüsis esitatud soovitused luua kõrgem strateegiline juhtfunktsioon, paremini eristada tehniliste väljundite saamiseks vajalikke siseprotsesse ja suurendada keskuse suutlikkust; palub keskusel anda aru selles valdkonnas võetud meetmetest ja teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoja ülevaatest eraldi algatas keskus välistöövõtja kaudu oma strateegilise analüüsi selle kohta, kuidas keskus reageeris COVID-19 pandeemiale 2020. aasta jaanuarist septembrini; märgib, et strateegilise analüüsi tulemuste kohaselt pakub keskus kvaliteetseid seireandmeid, millele tuginetakse laialdaselt, ja keskuse suunised on otsustajate jaoks kriitilise tähtsusega sisend, kuid samal ajal on keskusel selge potentsiaal olla veelgi tõhusam; võtab teadmiseks strateegilise analüüsi soovitused, milles märgitakse, et keskus peaks panema suuremat rõhku soovituste praktilisusele ja eelkommunikatsioonile ning toetama süstemaatilisemalt õppimist ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel; võtab teadmiseks strateegilises analüüsis esitatud soovitused luua kõrgem strateegiline juhtfunktsioon, paremini eristada tehniliste väljundite saamiseks vajalikke siseprotsesse ja suurendada keskuse suutlikkust; palub keskusel anda aru selles valdkonnas võetud meetmetest ja teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest;

| 14. | märgib, et keskuse väline strateegiline hindamine näitab, et pikas perspektiivis on olulisi küsimusi keskuse rolli kohta laiemal Euroopa rahva tervise turvalisuse maastikul; märgib, et need küsimused on seotud rahvatervise poliitika ja andmete asjakohase Euroopa tasandil koordineerimisega, eri osalejate rollidega ja keskuse strateegilise fookusega; märgib, et komisjon on neid küsimusi keskuse rolli läbivaatamisel arutanud ja sellest ajast alates on Euroopa rahva tervise turvalisuse maastikul tehtud muudatusi; |
| --- | --- |

14.

märgib, et keskuse väline strateegiline hindamine näitab, et pikas perspektiivis on olulisi küsimusi keskuse rolli kohta laiemal Euroopa rahva tervise turvalisuse maastikul; märgib, et need küsimused on seotud rahvatervise poliitika ja andmete asjakohase Euroopa tasandil koordineerimisega, eri osalejate rollidega ja keskuse strateegilise fookusega; märgib, et komisjon on neid küsimusi keskuse rolli läbivaatamisel arutanud ja sellest ajast alates on Euroopa rahva tervise turvalisuse maastikul tehtud muudatusi;

| 15. | märgib, et keskus töötab praegu välja täiesti uut Euroopa seiresüsteemi, mille eesmärk on järk-järgult hõlmata COVID-19 ja kõik muud liidu järelevalve all olevad haigused ja terviseseisundid, vähendades seeläbi liikmesriikide aruandluskoormust; märgib lisaks, et käimas on mitu tehnoloogia hindamise projekti, millega tagatakse, et keskus kasutab tehnilisi uuendusi kõige kulutõhusamal viisil; palub keskusel anda selles küsimuses toimunud arengust aru; |
| --- | --- |

15.

märgib, et keskus töötab praegu välja täiesti uut Euroopa seiresüsteemi, mille eesmärk on järk-järgult hõlmata COVID-19 ja kõik muud liidu järelevalve all olevad haigused ja terviseseisundid, vähendades seeläbi liikmesriikide aruandluskoormust; märgib lisaks, et käimas on mitu tehnoloogia hindamise projekti, millega tagatakse, et keskus kasutab tehnilisi uuendusi kõige kulutõhusamal viisil; palub keskusel anda selles küsimuses toimunud arengust aru;

| 16. | märgib, et institutsiooniline keskkond, milles keskus tegutseb, muutub COVID-19 pandeemia ajal saadud õppetundide tõttu; palub, et kontrollikoda uuriks oma järgmise eelarveaasta auditis keskuse toimimist selles kohandatud institutsioonilises keskkonnas ja seda, kas keskusel on kohandatud institutsioonilises raamistikus piisavalt vahendeid oma volituste tõhusaks täitmiseks; |
| --- | --- |

16.

märgib, et institutsiooniline keskkond, milles keskus tegutseb, muutub COVID-19 pandeemia ajal saadud õppetundide tõttu; palub, et kontrollikoda uuriks oma järgmise eelarveaasta auditis keskuse toimimist selles kohandatud institutsioonilises keskkonnas ja seda, kas keskusel on kohandatud institutsioonilises raamistikus piisavalt vahendeid oma volituste tõhusaks täitmiseks;

| 17. | märgib, et keskuse haldusnõukogu töötas välja ja kiitis heaks kolmanda välishindamise soovituse rakendamise tegevuskava; palub, et keskus annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kava rakendamise tulemuste kohta korrapäraselt teavet; |
| --- | --- |

17.

märgib, et keskuse haldusnõukogu töötas välja ja kiitis heaks kolmanda välishindamise soovituse rakendamise tegevuskava; palub, et keskus annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kava rakendamise tulemuste kohta korrapäraselt teavet;

| 18. | väljendab heameelt asjaolu üle, et keskus jagab parimaid tavasid ning teeb korrapäraselt koostööd teiste liidu ametite ja organitega; väljendab heameelt meetmete üle, mida keskus on võtnud, et laiendada koostööd teiste liidu institutsioonidega sellistes valdkondades nagu tehisintellekti kasutamine, masinõpe ja rahvalt tellimine; väljendab lisaks heameelt keskuse jõupingutuste üle tõhustada institutsioonidevahelist koostööd COVID-19 pandeemiale reageerimisel; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt asjaolu üle, et keskus jagab parimaid tavasid ning teeb korrapäraselt koostööd teiste liidu ametite ja organitega; väljendab heameelt meetmete üle, mida keskus on võtnud, et laiendada koostööd teiste liidu institutsioonidega sellistes valdkondades nagu tehisintellekti kasutamine, masinõpe ja rahvalt tellimine; väljendab lisaks heameelt keskuse jõupingutuste üle tõhustada institutsioonidevahelist koostööd COVID-19 pandeemiale reageerimisel;

| 19. | rõhutab, et keskus peaks ka edaspidi soodustama koostööd teiste liidu ametite ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning toetama sidusrühmade ja kodanikega peetavat dialoogi; väljendab heameelt selle üle, kuidas keskus tegi 2020. aastal koostööd teiste liidu detsentraliseeritud asutustega, eelkõige tihedas koostöös Euroopa Ravimiametiga, et töötada välja ühine liidu tasandi seiresüsteem COVID-19 vaktsiini tõhususe ja kahjuliku toime jälgimiseks ning anda rahvatervisealast teavet tehniliste suuniste jaoks, mis käsitlevad COVID-19 nakkustõrjet lennukites, rongides ja kruiisilaevadel; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et keskus peaks ka edaspidi soodustama koostööd teiste liidu ametite ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning toetama sidusrühmade ja kodanikega peetavat dialoogi; väljendab heameelt selle üle, kuidas keskus tegi 2020. aastal koostööd teiste liidu detsentraliseeritud asutustega, eelkõige tihedas koostöös Euroopa Ravimiametiga, et töötada välja ühine liidu tasandi seiresüsteem COVID-19 vaktsiini tõhususe ja kahjuliku toime jälgimiseks ning anda rahvatervisealast teavet tehniliste suuniste jaoks, mis käsitlevad COVID-19 nakkustõrjet lennukites, rongides ja kruiisilaevadel;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 20. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 96,1 % ja liidu eelarves kinnitatud 180 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 173 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 180); märgib, et 2020. aastal töötas keskuse heaks ka 121 lepingulist töötajat ja 5 lähetatud riiklikku eksperti; |
| --- | --- |

20.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 96,1 % ja liidu eelarves kinnitatud 180 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 173 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 180); märgib, et 2020. aastal töötas keskuse heaks ka 121 lepingulist töötajat ja 5 lähetatud riiklikku eksperti;

| 21. | võtab teadmiseks soolise tasakaalu keskuse kõrgemas juhtkonnas, kus neli kuuest töötajast 66,67 %) on mehed; märgib, et keskuse töötajate hulgas on saavutatud sooline tasakaal, kusjuures 271 töötajast 170 (62,73 %) on naised; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks soolise tasakaalu keskuse kõrgemas juhtkonnas, kus neli kuuest töötajast 66,67 %) on mehed; märgib, et keskuse töötajate hulgas on saavutatud sooline tasakaal, kusjuures 271 töötajast 170 (62,73 %) on naised;

| 22. | märgib, et keskus on kehtestanud inimväärikuse kaitsmise ja ahistamise vältimise poliitika; täheldab, et 2020. aastal teatati kahest väidetavast ahistamisjuhtumist ja üks juhtum esitati Euroopa Liidu Kohtusse; kutsub keskust üles tagama, et võetakse pidevaid meetmeid, mille eesmärk on tugevdada eetikaraamistikku töökohal ning ennetada läbipõlemist ja ahistamist; palub keskusel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses toimunud arengust aru anda; |
| --- | --- |

22.

märgib, et keskus on kehtestanud inimväärikuse kaitsmise ja ahistamise vältimise poliitika; täheldab, et 2020. aastal teatati kahest väidetavast ahistamisjuhtumist ja üks juhtum esitati Euroopa Liidu Kohtusse; kutsub keskust üles tagama, et võetakse pidevaid meetmeid, mille eesmärk on tugevdada eetikaraamistikku töökohal ning ennetada läbipõlemist ja ahistamist; palub keskusel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses toimunud arengust aru anda;

| 23. | märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu suurenes keskuse töökoormus 2020. aastal märkimisväärselt; märgib, et 2020. aastal suurendati keskuse lühiajalist suutlikkust ja 2020. aasta lõpus anti keskusele pikaajalise sanitaarkriisi tõttu juurde ka mitu pikaajalist ametikohta, mis tuleb täita aastatel 2021–2024; |
| --- | --- |

23.

märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu suurenes keskuse töökoormus 2020. aastal märkimisväärselt; märgib, et 2020. aastal suurendati keskuse lühiajalist suutlikkust ja 2020. aasta lõpus anti keskusele pikaajalise sanitaarkriisi tõttu juurde ka mitu pikaajalist ametikohta, mis tuleb täita aastatel 2021–2024;

| 24. | on mures keskuse haldusnõukogu liigse suuruse pärast, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid; |
| --- | --- |

24.

on mures keskuse haldusnõukogu liigse suuruse pärast, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid;

| 25. | tunnustab keskuse personalipoliitikas tehtud jõupingutusi kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ning innustab jätkuvalt keskust töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; |
| --- | --- |

25.

tunnustab keskuse personalipoliitikas tehtud jõupingutusi kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ning innustab jätkuvalt keskust töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

| 26. | väljendab heameelt ettepaneku üle pikendada keskuse volitusi, kuid väljendab muret selle pärast, et uute ülesannete lisamise ja ameti töökoormuse suurenemisega ei ole kaasnenud keskuse töötajate arvu ja vahendite piisavat suurenemist ning selline töötajate nappus seab ameti tegevuse järjepidevuse suure surve alla ja seab ohtu keskuse töö kvaliteedi; |
| --- | --- |

26.

väljendab heameelt ettepaneku üle pikendada keskuse volitusi, kuid väljendab muret selle pärast, et uute ülesannete lisamise ja ameti töökoormuse suurenemisega ei ole kaasnenud keskuse töötajate arvu ja vahendite piisavat suurenemist ning selline töötajate nappus seab ameti tegevuse järjepidevuse suure surve alla ja seab ohtu keskuse töö kvaliteedi;

Hanked

Hanked

| 27. | märgib, et keskus sõlmis 2020. aastal kokku 130 lepingut, sh 10 raamlepingut, 14 otselepingut ja 106 erilepingut; märgib, et keskus viis aasta jooksul läbi 79 hankemenetlust, sh üheksa avatud hankemenetlust, 48 läbirääkimistega menetlust ja 22 taasavatud hankemenetlust; märgib, et keskus sõlmis 2020. aastal ka 15 partnerluse raamlepingut ja 44 eritoetuslepingut; |
| --- | --- |

27.

märgib, et keskus sõlmis 2020. aastal kokku 130 lepingut, sh 10 raamlepingut, 14 otselepingut ja 106 erilepingut; märgib, et keskus viis aasta jooksul läbi 79 hankemenetlust, sh üheksa avatud hankemenetlust, 48 läbirääkimistega menetlust ja 22 taasavatud hankemenetlust; märgib, et keskus sõlmis 2020. aastal ka 15 partnerluse raamlepingut ja 44 eritoetuslepingut;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 28. | väljendab heameelt keskuse meetmete ja jätkuvate pingutuste üle, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt keskuse meetmete ja jätkuvate pingutuste üle, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse;

| 29. | väljendab heameelt selle üle, et haldusnõukogu liikmete, nõuandefoorumi liikmete ja nende asendusliikmete osakaal, kes esitasid 2020. aastal nõutavad iga-aastased huvide deklaratsioonid, on 2019. aasta näitajatega võrreldes paranenud; palub keskusel tagada, et keskuse töösse kaasataks asjakohaseid eksperte ja et säiliks huvide konflikti eeskirjade järgimise kõrge tase; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt selle üle, et haldusnõukogu liikmete, nõuandefoorumi liikmete ja nende asendusliikmete osakaal, kes esitasid 2020. aastal nõutavad iga-aastased huvide deklaratsioonid, on 2019. aasta näitajatega võrreldes paranenud; palub keskusel tagada, et keskuse töösse kaasataks asjakohaseid eksperte ja et säiliks huvide konflikti eeskirjade järgimise kõrge tase;

| 30. | märgib, et keskus on välja töötanud töötajate huvide konflikte käsitleva sisemenetluse ja rakendab seda; märgib, et keskuse vastuste kohaselt annab see tava võimaluse protsesse edasi arendada ja hõlbustada täiendavat kontrolli; palub keskusel anda selles küsimuses toimunud arengust aru; |
| --- | --- |

30.

märgib, et keskus on välja töötanud töötajate huvide konflikte käsitleva sisemenetluse ja rakendab seda; märgib, et keskuse vastuste kohaselt annab see tava võimaluse protsesse edasi arendada ja hõlbustada täiendavat kontrolli; palub keskusel anda selles küsimuses toimunud arengust aru;

| 31. | märgib, et siseauditi talitus viis 2020. aastal kooskõlas strateegilise siseauditi kavaga läbi keskuse personalijuhtimise ja eetika auditi; märgib, et auditi tulemusel esitati neli soovitust, millest kaks liigitati väga oluliseks ja kaks oluliseks; märgib, et nende soovituste arvessevõtmiseks töötas keskus välja tegevuskava, mis hõlmas koolituse korraldamist ja teadlikkuse tõstmist eetika valdkonnas; palub, et keskus annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile kavandatud tegevuste elluviimisest aru; |
| --- | --- |

31.

märgib, et siseauditi talitus viis 2020. aastal kooskõlas strateegilise siseauditi kavaga läbi keskuse personalijuhtimise ja eetika auditi; märgib, et auditi tulemusel esitati neli soovitust, millest kaks liigitati väga oluliseks ja kaks oluliseks; märgib, et nende soovituste arvessevõtmiseks töötas keskus välja tegevuskava, mis hõlmas koolituse korraldamist ja teadlikkuse tõstmist eetika valdkonnas; palub, et keskus annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile kavandatud tegevuste elluviimisest aru;

| 32. | märgib, et standardküsimustiku vastuste kohaselt tuvastas keskus 2020. aastal 22 võimalikku huvide konflikti ja uuris neid; märgib lisaks, et keskus võttis kõikidel juhtudel kasutusele leevendusmeetmed, eelkõige ekspertide panuse sõelumine keskuse sõltumatute töötajate poolt võimaliku kallutatuse suhtes, koosoleku juhataja või asejuhataja kohalt kõrvalejätmine, päevakorrapunktides osalemise peatamine ja hääleõiguse kaotamine; |
| --- | --- |

32.

märgib, et standardküsimustiku vastuste kohaselt tuvastas keskus 2020. aastal 22 võimalikku huvide konflikti ja uuris neid; märgib lisaks, et keskus võttis kõikidel juhtudel kasutusele leevendusmeetmed, eelkõige ekspertide panuse sõelumine keskuse sõltumatute töötajate poolt võimaliku kallutatuse suhtes, koosoleku juhataja või asejuhataja kohalt kõrvalejätmine, päevakorrapunktides osalemise peatamine ja hääleõiguse kaotamine;

| 33. | võtab teadmiseks Euroopa Ombudsmani 5. veebruari 2021. aasta otsuse strateegilises uurimises OI/3/2020/TE selle kohta, kuidas ECDC kogus ja edastas COVID-19 kriisi ajal teavet, ning väljendab heameelt järelduse üle, et haldusomavoli ei tuvastatud; märgib siiski, et kuigi ombudsman tunnistas, et keskus on COVID-19 kriisi ajal teinud jõupingutusi teadusliku hindamise läbipaistvaks läbiviimiseks, leiab ombudsman, et keskuse volitused takistavad andmete sõltumatut kogumist, mis piirab märkimisväärselt keskuse ülesandeid, ning lisaks on keskusel võimalik parandada teabe üldsusele edastamise viisi, pakkudes tõlkeid võimalikult paljudes ametlikes keeltes; palub keskusel anda parandamiseks võetud meetmetest aru eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks Euroopa Ombudsmani 5. veebruari 2021. aasta otsuse strateegilises uurimises OI/3/2020/TE selle kohta, kuidas ECDC kogus ja edastas COVID-19 kriisi ajal teavet, ning väljendab heameelt järelduse üle, et haldusomavoli ei tuvastatud; märgib siiski, et kuigi ombudsman tunnistas, et keskus on COVID-19 kriisi ajal teinud jõupingutusi teadusliku hindamise läbipaistvaks läbiviimiseks, leiab ombudsman, et keskuse volitused takistavad andmete sõltumatut kogumist, mis piirab märkimisväärselt keskuse ülesandeid, ning lisaks on keskusel võimalik parandada teabe üldsusele edastamise viisi, pakkudes tõlkeid võimalikult paljudes ametlikes keeltes; palub keskusel anda parandamiseks võetud meetmetest aru eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 34. | märgib, et keskus on rakendanud kõik siseauditi talituse soovitused ECDC valmisoleku ja reageerimise kohta ning esitanud need siseauditi talitusele läbivaatamiseks; märgib, et siseauditi talitus on nende soovituste rakendamise läbi vaadanud ja keskus ootab praegu lõplikke järeldusi; kutsub keskust üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile tulemuste kohta teavet; |
| --- | --- |

34.

märgib, et keskus on rakendanud kõik siseauditi talituse soovitused ECDC valmisoleku ja reageerimise kohta ning esitanud need siseauditi talitusele läbivaatamiseks; märgib, et siseauditi talitus on nende soovituste rakendamise läbi vaadanud ja keskus ootab praegu lõplikke järeldusi; kutsub keskust üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile tulemuste kohta teavet;

| 35. | märgib, et keskuse enesehindamine sisekontrolliraamistiku rakendamise kohta näitas, et sisekontrollisüsteem on olemas ja toimib, kuid vaja on mõningaid parandusi; märgib, et keskuse juhtkond peab paremini määratlema ja dokumenteerima olulisuse kriteeriumid keskuse tegevuse riskitaluvuse alal; märgib, et eesmärkide saavutamise tagamiseks lisatakse keskuse sisekontrolliraamistikku uus jagu, milles selgesõnaliselt käsitletakse teostatavaid kontrollitoiminguid ja nende järelmeetmeid; märgib, et tuleb välja töötada sisekommunikatsioonipoliitika, mis hõlmab teabevahetust sisekontrolli eesmärkide ja vastutuse kohta; palub keskusel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses toimunud arengust aru anda; |
| --- | --- |

35.

märgib, et keskuse enesehindamine sisekontrolliraamistiku rakendamise kohta näitas, et sisekontrollisüsteem on olemas ja toimib, kuid vaja on mõningaid parandusi; märgib, et keskuse juhtkond peab paremini määratlema ja dokumenteerima olulisuse kriteeriumid keskuse tegevuse riskitaluvuse alal; märgib, et eesmärkide saavutamise tagamiseks lisatakse keskuse sisekontrolliraamistikku uus jagu, milles selgesõnaliselt käsitletakse teostatavaid kontrollitoiminguid ja nende järelmeetmeid; märgib, et tuleb välja töötada sisekommunikatsioonipoliitika, mis hõlmab teabevahetust sisekontrolli eesmärkide ja vastutuse kohta; palub keskusel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses toimunud arengust aru anda;

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

| 36. | väljendab heameelt keskuse võetud kohustuse üle anda liidu kodanikele õigeaegset ja täpset teavet ning avaldab tänu keskuse töötajatele ja juhtkonnale 2020. aastal raskes olukorras tehtud töö eest; märgib, et sidusrühmad hindasid keskuse suuniseid ja väljundeid nende kõrge kvaliteedi ja teadusliku usaldusväärsuse tõttu kõrgelt; võtab eelkõige teadmiseks keskuse avalduse, et saavutatud tulemuste hulk ja kvaliteet kajastavad keskuse pandeemiale reageerimises osalevate töötajate ulatuslikke eksperditeadmisi ja pühendumust; väljendab lisaks heameelt keskuse koostöö üle WHO Euroopa piirkondliku bürooga COVID-19 juhtumipõhise seire loomisel kogu WHO Euroopa piirkonnas; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt keskuse võetud kohustuse üle anda liidu kodanikele õigeaegset ja täpset teavet ning avaldab tänu keskuse töötajatele ja juhtkonnale 2020. aastal raskes olukorras tehtud töö eest; märgib, et sidusrühmad hindasid keskuse suuniseid ja väljundeid nende kõrge kvaliteedi ja teadusliku usaldusväärsuse tõttu kõrgelt; võtab eelkõige teadmiseks keskuse avalduse, et saavutatud tulemuste hulk ja kvaliteet kajastavad keskuse pandeemiale reageerimises osalevate töötajate ulatuslikke eksperditeadmisi ja pühendumust; väljendab lisaks heameelt keskuse koostöö üle WHO Euroopa piirkondliku bürooga COVID-19 juhtumipõhise seire loomisel kogu WHO Euroopa piirkonnas;

| 37. | väljendab heameelt selle üle, et keskus teatas 2020. aastal COVID-19 pandeemiale reageerimisel enneolematult paljudest väljunditest ja keskuse nähtavus oli suurim alates selle loomisest; märgib, et keskuse peamine tegevus sellel perioodil oli seotud vaktsineerimisstrateegiate toetamisega, tõenditel põhineva teabe levitamisega, seire kohaldamisega ja epideemiateabega, teaduslike ja tehniliste teemade suuniste rakendamisega ning võrgustike ja vahetustavade loomisega kogu Euroopas; |
| --- | --- |

37.

väljendab heameelt selle üle, et keskus teatas 2020. aastal COVID-19 pandeemiale reageerimisel enneolematult paljudest väljunditest ja keskuse nähtavus oli suurim alates selle loomisest; märgib, et keskuse peamine tegevus sellel perioodil oli seotud vaktsineerimisstrateegiate toetamisega, tõenditel põhineva teabe levitamisega, seire kohaldamisega ja epideemiateabega, teaduslike ja tehniliste teemade suuniste rakendamisega ning võrgustike ja vahetustavade loomisega kogu Euroopas;

Muud märkused

Muud märkused

| 38. | märgib, et keskus on välja töötanud põhjaliku strateegia, mille eesmärk on saavutada kulutõhusus ja keskkonnakaitse; märgib, et keskus on praegu Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemil põhineva keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamise etapis; palub keskusel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses toimunud arengust aru anda; |
| --- | --- |

38.

märgib, et keskus on välja töötanud põhjaliku strateegia, mille eesmärk on saavutada kulutõhusus ja keskkonnakaitse; märgib, et keskus on praegu Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemil põhineva keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamise etapis; palub keskusel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses toimunud arengust aru anda;

| 39. | märgib, et seoses COVID-19 pandeemiaga suurendas keskus 2020. aastal märkimisväärselt oma teavitustegevust; märgib, et keskuse veebilehte vaadati 32 miljonit korda, võrreldes 9 miljoniga aastatel 2011–2019; märgib, et keskuse pressi- ja meediameeskond menetles 1 917 meediapäringut, võrreldes ligikaudu 100 päringuga aasta varem; märgib, et 2020. aastal kasvas keskuse jälgijate arv Twitteris 146 %, Facebookis meeldimiste arv 232 % ja LinkedIni jälgijate arv 107 %; |
| --- | --- |

39.

märgib, et seoses COVID-19 pandeemiaga suurendas keskus 2020. aastal märkimisväärselt oma teavitustegevust; märgib, et keskuse veebilehte vaadati 32 miljonit korda, võrreldes 9 miljoniga aastatel 2011–2019; märgib, et keskuse pressi- ja meediameeskond menetles 1 917 meediapäringut, võrreldes ligikaudu 100 päringuga aasta varem; märgib, et 2020. aastal kasvas keskuse jälgijate arv Twitteris 146 %, Facebookis meeldimiste arv 232 % ja LinkedIni jälgijate arv 107 %;

| 40. | rõhutab, et oluline on suurendada keskuse digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise vallas, aga ka kiirendada menetluste digitaliseerimist; rõhutab, et keskus peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et iga hinna eest vältida liidu ametite vahelist digilõhet; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et oluline on suurendada keskuse digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise vallas, aga ka kiirendada menetluste digitaliseerimist; rõhutab, et keskus peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et iga hinna eest vältida liidu ametite vahelist digilõhet;

| 41. | rõhutab, et keskus peab tagama täieliku läbipaistvuse teadusuuringute avaldamisel ja üldsusega suhtlemise suutlikkuse suurendamisel ning tagama, et kogu rahvatervise hädaolukordadega seotud põhiteave oleks saadaval kõigis liidu ametlikes keeltes ja liidu kodanikele kergesti kättesaadav; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et keskus peab tagama täieliku läbipaistvuse teadusuuringute avaldamisel ja üldsusega suhtlemise suutlikkuse suurendamisel ning tagama, et kogu rahvatervise hädaolukordadega seotud põhiteave oleks saadaval kõigis liidu ametlikes keeltes ja liidu kodanikele kergesti kättesaadav;

| 42. | märgib, et seoses eelarveaastat 2019 käsitleva kontrollikoja aruande järelmeetmetega valmistab keskus ette uut ja ajakohastatud küberturvalisuse poliitikat, enne kui jõustub liidu määrus ühiste küberturvalisuse eeskirjade kohta; märgib, et osana oma jõupingutustest tugevdada küberturvalisust kaalub keskus investeerimist infoturbe projekti ning küberturvalisuse alasesse teadlikkus- ja koolitusprogrammi alates 2022. aastast; palub keskusel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses toimunud arengust aru anda; |
| --- | --- |

42.

märgib, et seoses eelarveaastat 2019 käsitleva kontrollikoja aruande järelmeetmetega valmistab keskus ette uut ja ajakohastatud küberturvalisuse poliitikat, enne kui jõustub liidu määrus ühiste küberturvalisuse eeskirjade kohta; märgib, et osana oma jõupingutustest tugevdada küberturvalisust kaalub keskus investeerimist infoturbe projekti ning küberturvalisuse alasesse teadlikkus- ja koolitusprogrammi alates 2022. aastast; palub keskusel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses toimunud arengust aru anda;

| 43. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

43.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

2

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 39.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/248 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/248

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1742,

4. mai 2022,

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0079/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0079/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) (4), eriti selle artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) (4), eriti selle artiklit 23,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0099/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0099/2022),

| 1. | annab heakskiidu Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/250 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/250

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1743,

4. mai 2022,

Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0080/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0080/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ), (4) eriti selle artiklit 97, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ), (4) eriti selle artiklit 97,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0112/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0112/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Kemikaaliameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Kemikaaliameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Kemikaaliameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Kemikaaliameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/252 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/252

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1744,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Kemikaaliameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Kemikaaliameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0112/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0112/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Kemikaaliameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 109 362 158 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 3,08 % vähenemist; arvestades, et ligikaudu 29,41 % ameti eelarvest koosneb lõivudest ja tasudest ning 67,48 % liidu ja kolmandate riikide maksetest (2019. aastal 39,51 % lõivudest ja tasudest ning 57,61 % liidu ja kolmandate riikide maksetest); arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Kemikaaliameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 109 362 158 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 3,08 % vähenemist; arvestades, et ligikaudu 29,41 % ameti eelarvest koosneb lõivudest ja tasudest ning 67,48 % liidu ja kolmandate riikide maksetest (2019. aastal 39,51 % lõivudest ja tasudest ning 57,61 % liidu ja kolmandate riikide maksetest); arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %;

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | tunnistab, et alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) kohasest lõplikust registreerimistähtajast 2018. aastal on ameti tasudest saadav tulu märkimisväärselt vähenenud, mistõttu ta peab oma tegevuse rahastamisel üha enam tuginema liidu eelarvele; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) kohasest lõplikust registreerimistähtajast 2018. aastal on ameti tasudest saadav tulu märkimisväärselt vähenenud, mistõttu ta peab oma tegevuse rahastamisel üha enam tuginema liidu eelarvele;

2

| 2. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal laekus ametile tasudest tulu kokku 32 292 704 eurot (2019. aastal 44 385 256 eurot) ja liidu toetus oli 73 795 512 eurot (2019. aastal 64 503 447 eurot) ning kolmandate riikide osamaksed olid 1 850 992 eurot (2019. aastal 1 615 032 eurot); |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal laekus ametile tasudest tulu kokku 32 292 704 eurot (2019. aastal 44 385 256 eurot) ja liidu toetus oli 73 795 512 eurot (2019. aastal 64 503 447 eurot) ning kolmandate riikide osamaksed olid 1 850 992 eurot (2019. aastal 1 615 032 eurot);

| 3. | rõhutab, et tuleb tagada, et amet suudab ülesandeid täita ka pikas perspektiivis; nõuab sellega seoses, et ameti eelarvetulud muudetaks prognoositavaks; tunnistab, et ameti juhtimis- ja rahastamisstruktuuris on tehtud kasulikke muudatusi, kuid võtab teadmiseks, et tasudest laekuv tulu väheneb, ning usub, et viivitamata tuleks välja töötada ja kasutusele võtta uus stabiilse rahastamise mudel; rõhutab, et vaatamata parlamendi ja kontrollikoja varasematele tähelepanekutele teatas amet 2020. aastal, et määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohastest tasudest saadav tulu vähenes ootamatult väga palju – ligikaudu 7 000 000 eurot; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et tuleb tagada, et amet suudab ülesandeid täita ka pikas perspektiivis; nõuab sellega seoses, et ameti eelarvetulud muudetaks prognoositavaks; tunnistab, et ameti juhtimis- ja rahastamisstruktuuris on tehtud kasulikke muudatusi, kuid võtab teadmiseks, et tasudest laekuv tulu väheneb, ning usub, et viivitamata tuleks välja töötada ja kasutusele võtta uus stabiilse rahastamise mudel; rõhutab, et vaatamata parlamendi ja kontrollikoja varasematele tähelepanekutele teatas amet 2020. aastal, et määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohastest tasudest saadav tulu vähenes ootamatult väga palju – ligikaudu 7 000 000 eurot;

| 4. | rõhutab, et ametile tuleb tagada nii palju töötajaid, et sellest piisab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kestlikkust toetava liidu kemikaalistrateegia, ringmajanduse tegevuskava ja eelkõige nullsaaste eesmärgi rakendamisega seotud vajaduste täitmiseks; võtab teadmiseks ameti poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (3) alusel tehtud hea töö ning märgib, et tuleb jätkata pingutusi täielikult kestliku rahastamise mudeli loomiseks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et ametile tuleb tagada nii palju töötajaid, et sellest piisab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kestlikkust toetava liidu kemikaalistrateegia, ringmajanduse tegevuskava ja eelkõige nullsaaste eesmärgi rakendamisega seotud vajaduste täitmiseks; võtab teadmiseks ameti poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (3) alusel tehtud hea töö ning märgib, et tuleb jätkata pingutusi täielikult kestliku rahastamise mudeli loomiseks;

3

| 5. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 98,48 %, mis on 2019. aasta määrast kõigest 0,30 % võrra madalam, ning maksete assigneeringute täitmise määr oli 94,16 %, mis on 2019. aasta määrast 8,07 % kõrgem; |
| --- | --- |

5.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 98,48 %, mis on 2019. aasta määrast kõigest 0,30 % võrra madalam, ning maksete assigneeringute täitmise määr oli 94,16 %, mis on 2019. aasta määrast 8,07 % kõrgem;

| 6. | võtab teadmiseks, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus esitatud tähelepanekute järelmeetmena jätkab amet jõupingutusi järelkontrollide süsteemi tõhususe suurendamiseks, et vähendada aega dokumentide esitamise ning taotleja väikese ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE) staatuse kontrollimise vahel; väljendab heameelt selle üle, et VKEde staatuse kontrollimise tulemusel laekus registreerimistasudena lisatulu (mis sisaldub REACH-määruse kohastes registreerimis- ja ajakohastamistuludes) summas 1 370 000 eurot (2019. aastal 700 000 eurot); võtab teadmiseks, et suurenemine on peamiselt tingitud tõhusast nn VKE-kampaaniast, mille käigus kutsuti ettevõtteid üles enne ameti kontrolli algust ise oma ettevõtte suurust õigesti deklareerima ja saama vabastuse haldustasudest, mis muidu eelnevalt ebaõige suuruse deklareerimisega kaasneksid, ning seades prioriteediks ettevõtted, kes on saanud suurimaid rahalisi vähendamisi; märgib, et 2020. aastal kontrolliti kokku 504 ettevõtte (2019. aastal 333 ettevõtte) suurust ning lisaks täiendavatele registreerimistasudele nõudis amet 1 050 000 eurot haldustasusid (2019. aastal 1 010 000 eurot) äriühingutelt, kellel ei olnud tegelikult õigust tasuvähendusele, mis neile oli tehtud; väljendab heameelt selle üle, et amet kavatses 2021. aastal pingutusi jätkata ja on graafikus, et viia registreerimise tähtpäevaga seotud 2018. aasta nõuete kontrollimine 2023. aasta lõpuks lõpule; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus esitatud tähelepanekute järelmeetmena jätkab amet jõupingutusi järelkontrollide süsteemi tõhususe suurendamiseks, et vähendada aega dokumentide esitamise ning taotleja väikese ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE) staatuse kontrollimise vahel; väljendab heameelt selle üle, et VKEde staatuse kontrollimise tulemusel laekus registreerimistasudena lisatulu (mis sisaldub REACH-määruse kohastes registreerimis- ja ajakohastamistuludes) summas 1 370 000 eurot (2019. aastal 700 000 eurot); võtab teadmiseks, et suurenemine on peamiselt tingitud tõhusast nn VKE-kampaaniast, mille käigus kutsuti ettevõtteid üles enne ameti kontrolli algust ise oma ettevõtte suurust õigesti deklareerima ja saama vabastuse haldustasudest, mis muidu eelnevalt ebaõige suuruse deklareerimisega kaasneksid, ning seades prioriteediks ettevõtted, kes on saanud suurimaid rahalisi vähendamisi; märgib, et 2020. aastal kontrolliti kokku 504 ettevõtte (2019. aastal 333 ettevõtte) suurust ning lisaks täiendavatele registreerimistasudele nõudis amet 1 050 000 eurot haldustasusid (2019. aastal 1 010 000 eurot) äriühingutelt, kellel ei olnud tegelikult õigust tasuvähendusele, mis neile oli tehtud; väljendab heameelt selle üle, et amet kavatses 2021. aastal pingutusi jätkata ja on graafikus, et viia registreerimise tähtpäevaga seotud 2018. aasta nõuete kontrollimine 2023. aasta lõpuks lõpule;

| 7. | märgib, et Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet“) on reguleerivate asutuste hulgas eestvedaja, kes aitab rakendada kemikaale käsitlevaid liidu õigusakte inimeste tervise ja keskkonna hüvanguks ning innovatsiooni ja konkurentsivõime toetamiseks; märgib, et amet annab kemikaalide kohta teavet, aitab äriühingutel õigusakte järgida ja edendab kemikaalide ohutut kasutamist; rõhutab, et määruses (EÜ) nr 1907/2006 on sätestatud, et seda tuleks teha viisil, mis tagab, et loomkatsed on alles viimane abinõu ja et edendatakse loomadeta meetodite kasutamist; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet“) on reguleerivate asutuste hulgas eestvedaja, kes aitab rakendada kemikaale käsitlevaid liidu õigusakte inimeste tervise ja keskkonna hüvanguks ning innovatsiooni ja konkurentsivõime toetamiseks; märgib, et amet annab kemikaalide kohta teavet, aitab äriühingutel õigusakte järgida ja edendab kemikaalide ohutut kasutamist; rõhutab, et määruses (EÜ) nr 1907/2006 on sätestatud, et seda tuleks teha viisil, mis tagab, et loomkatsed on alles viimane abinõu ja et edendatakse loomadeta meetodite kasutamist;

| 8. | võtab teadmiseks, et amet toetas endiselt liidu jõupingutusi loomkatsete vähendamiseks ja asendamiseks, avaldades uusi vahendeid ja laiendades juurdepääsu teabele, mis hõlbustab üleminekut alternatiividele, mis loomkatseid ei hõlma; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks, et amet toetas endiselt liidu jõupingutusi loomkatsete vähendamiseks ja asendamiseks, avaldades uusi vahendeid ja laiendades juurdepääsu teabele, mis hõlbustab üleminekut alternatiividele, mis loomkatseid ei hõlma;

| 9. | rõhutab, et ametile tuleb eraldada eelarvevahendeid, et teha tihedamat koostööd, et konsolideerida liidu ainulaadne kemikaalide andmebaas oma sõsarametitega põhimõtte „üks aine, üks hindamine“ (4) alusel, eelkõige lisades uue lähenemisviisi meetodi kanded rahvusvahelisse unifitseeritud kemikaaliteabe andmebaasi (5); |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et ametile tuleb eraldada eelarvevahendeid, et teha tihedamat koostööd, et konsolideerida liidu ainulaadne kemikaalide andmebaas oma sõsarametitega põhimõtte „üks aine, üks hindamine“ (4) alusel, eelkõige lisades uue lähenemisviisi meetodi kanded rahvusvahelisse unifitseeritud kemikaaliteabe andmebaasi (5);

4

5

| 10. | rõhutab, et üks ameti põhiülesandeid eelseisval perioodil on jätkata komisjonis 14. oktoobril 2020 vastu võetud kestlikkust toetava kemikaalistrateegia (6) rakendamist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et üks ameti põhiülesandeid eelseisval perioodil on jätkata komisjonis 14. oktoobril 2020 vastu võetud kestlikkust toetava kemikaalistrateegia (6) rakendamist;

6

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 11. | võtab teadmiseks, et amet võttis aastateks 2020–2023 vastu programmdokumendi, milles on sätestatud ameti eesmärgid kooskõlas selle nelja-aastase perioodi strateegilise kavaga ning millele on lisatud ressursikava aastani 2023 ja 2020. aasta tööprogramm; märgib, et amet saavutas 2020. aasta tööprogrammi 210 meetmest ja väljundist 194 ning nende 16 meetme ja väljundi puhul, mida ei saavutatud, juhtus see peamiselt COVID-19 pandeemia tõttu; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks, et amet võttis aastateks 2020–2023 vastu programmdokumendi, milles on sätestatud ameti eesmärgid kooskõlas selle nelja-aastase perioodi strateegilise kavaga ning millele on lisatud ressursikava aastani 2023 ja 2020. aasta tööprogramm; märgib, et amet saavutas 2020. aasta tööprogrammi 210 meetmest ja väljundist 194 ning nende 16 meetme ja väljundi puhul, mida ei saavutatud, juhtus see peamiselt COVID-19 pandeemia tõttu;

| 12. | võtab teadmiseks ameti, komisjoni ja kokkupuutestsenaariumide teabevahetusvõrgustiku poolt määruse (EÜ) nr 1907/2006 kolmanda läbivaatamise raames tehtud analüüsi järeldused, mille kohaselt on vaja teha rohkem pingutusi, eelkõige tööstuses; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks ameti, komisjoni ja kokkupuutestsenaariumide teabevahetusvõrgustiku poolt määruse (EÜ) nr 1907/2006 kolmanda läbivaatamise raames tehtud analüüsi järeldused, mille kohaselt on vaja teha rohkem pingutusi, eelkõige tööstuses;

| 13. | võtab teadmiseks, et amet jätkab koostööd Teadusuuringute Ühiskeskusega, et töötada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (7) alusel keraamika- ja tekstiilitööstuse, metallitöötlemise ja valukodade jaoks välja parima võimaliku tehnoloogia juhenddokumendid; võtab teadmiseks, et amet tegi koostööd liikmesriikide, komisjoni ja ettevõtetega, et koostada kemikaalimääruse REACH kolmandaks läbivaatamiseks arengukava, mille eesmärk on parandada laiendatud ohutuskaartide toimivust ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks, et amet jätkab koostööd Teadusuuringute Ühiskeskusega, et töötada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (7) alusel keraamika- ja tekstiilitööstuse, metallitöötlemise ja valukodade jaoks välja parima võimaliku tehnoloogia juhenddokumendid; võtab teadmiseks, et amet tegi koostööd liikmesriikide, komisjoni ja ettevõtetega, et koostada kemikaalimääruse REACH kolmandaks läbivaatamiseks arengukava, mille eesmärk on parandada laiendatud ohutuskaartide toimivust ja kvaliteeti;

7

| 14. | märgib, et amet teeb vastastikuse mõistmise memorandumite abil tihedat koostööd teiste liidu ametitega, nagu Euroopa Toiduohutusamet, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning Euroopa Ravimiamet, et parandada teabevahetust, saavutada parem vastastikune mõistmine ja vajaduse korral viia ellu ühisprojekte; rõhutab, et see aitab tagada, et iga ameti töö oleks teiste ametite tööga kooskõlas, ja täita usaldusväärse finantsjuhtimise nõudeid; väljendab heameelt selle üle, et amet jagab näiteks siseauditi üksust Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ametiga, ning julgustab liidu ameteid koostööd tegema igal võimalusel; |
| --- | --- |

14.

märgib, et amet teeb vastastikuse mõistmise memorandumite abil tihedat koostööd teiste liidu ametitega, nagu Euroopa Toiduohutusamet, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning Euroopa Ravimiamet, et parandada teabevahetust, saavutada parem vastastikune mõistmine ja vajaduse korral viia ellu ühisprojekte; rõhutab, et see aitab tagada, et iga ameti töö oleks teiste ametite tööga kooskõlas, ja täita usaldusväärse finantsjuhtimise nõudeid; väljendab heameelt selle üle, et amet jagab näiteks siseauditi üksust Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ametiga, ning julgustab liidu ameteid koostööd tegema igal võimalusel;

| 15. | võtab teadmiseks ja väljendab heameelt selle üle, et 271 täielikku vastavuskontrolli hõlmasid 258 ainet ja 2020. aastal tehti 44 aine kohta 76 spetsiifilist kontrolli; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks ja väljendab heameelt selle üle, et 271 täielikku vastavuskontrolli hõlmasid 258 ainet ja 2020. aastal tehti 44 aine kohta 76 spetsiifilist kontrolli;

| 16. | väljendab heameelt, et amet püüab biotsiiditoimega toimeainete heakskiitmise ja läbivaatamise protsessi toimeainete tegevuskava raames tugevdada, selgitada ja kiirendada; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt, et amet püüab biotsiiditoimega toimeainete heakskiitmise ja läbivaatamise protsessi toimeainete tegevuskava raames tugevdada, selgitada ja kiirendada;

| 17. | peab kiiduväärseks ameti analüüsi mikroplasti ja selle soovimatu keskkonda sattumise kohta; nõustub järeldusega, et määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohane kogu liitu hõlmav keeld toodetele, mis sisaldavad tahtlikult lisatud mikroplasti, mis kasutamise tulemusena keskkonda satub, on selle probleemi lahendamiseks sobiv viis; |
| --- | --- |

17.

peab kiiduväärseks ameti analüüsi mikroplasti ja selle soovimatu keskkonda sattumise kohta; nõustub järeldusega, et määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohane kogu liitu hõlmav keeld toodetele, mis sisaldavad tahtlikult lisatud mikroplasti, mis kasutamise tulemusena keskkonda satub, on selle probleemi lahendamiseks sobiv viis;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 18. | märgib, et 31. detsembril 2019. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 97,41 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 463-st ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 451 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 461); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 122 lepingulist töötajat ja kolm lähetatud riiklikku eksperti; |
| --- | --- |

18.

märgib, et 31. detsembril 2019. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 97,41 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 463-st ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 451 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 461); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 122 lepingulist töötajat ja kolm lähetatud riiklikku eksperti;

| 19. | peab kahetsusväärseks, et ameti teatel on kõrgema ja keskastme juhtidest 23 (76,6 %) mehed ja seitse (23,3 %) naised ning haldusnõukogu liikmete hulgas on 14 (37,8 %) meest ja 23 (62,2 %) naist; märgib, et see sooline tasakaalustamatus on kestnud pikka aega; märgib personali kohta üldiselt, et ameti andmetel on tööle võetud 266 meest (46,7 %) ja 306 naist (53,3 %); palub ametil edaspidi ennetavalt tagada, et juhtkonnas valitseks sooline tasakaal; kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks, et ameti teatel on kõrgema ja keskastme juhtidest 23 (76,6 %) mehed ja seitse (23,3 %) naised ning haldusnõukogu liikmete hulgas on 14 (37,8 %) meest ja 23 (62,2 %) naist; märgib, et see sooline tasakaalustamatus on kestnud pikka aega; märgib personali kohta üldiselt, et ameti andmetel on tööle võetud 266 meest (46,7 %) ja 306 naist (53,3 %); palub ametil edaspidi ennetavalt tagada, et juhtkonnas valitseks sooline tasakaal; kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 20. | märgib, et amet on kehtestanud ahistamisvastase poliitika ja võtnud vastu sellega seotud suunised; võtab teadmiseks, et ameti juhtkond soodustab korrektset käitumist, korraldades kohtumisi töötajate ja usaldusnõunike vahel; |
| --- | --- |

20.

märgib, et amet on kehtestanud ahistamisvastase poliitika ja võtnud vastu sellega seotud suunised; võtab teadmiseks, et ameti juhtkond soodustab korrektset käitumist, korraldades kohtumisi töötajate ja usaldusnõunike vahel;

| 21. | rõhutab, et koolituseelarve peaks tagama, et ameti töötajaid koolitatakse nõuetekohaselt uusimate uue lähenemisviisi meetodite osas, et luua suurem sisemine suutlikkus keemilise reostuse ja selle kahjuliku mõju vastu võitlemiseks, kasutades uusimaid vahendeid (8) ja kontseptsioone (9); |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et koolituseelarve peaks tagama, et ameti töötajaid koolitatakse nõuetekohaselt uusimate uue lähenemisviisi meetodite osas, et luua suurem sisemine suutlikkus keemilise reostuse ja selle kahjuliku mõju vastu võitlemiseks, kasutades uusimaid vahendeid (8) ja kontseptsioone (9);

8

9

| 22. | väljendab heameelt ameti personalipoliitikas tehtud pingutuste üle kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ning endiselt innustab ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, õigust olla mittekättesaadav, mille puhul järgitakse töö- ja eraelu tasakaalu, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt ameti personalipoliitikas tehtud pingutuste üle kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ning endiselt innustab ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, õigust olla mittekättesaadav, mille puhul järgitakse töö- ja eraelu tasakaalu, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 23. | väljendab heameelt selle üle, et amet avaldab oma veebisaidil kõigi haldusnõukogu ja komiteede liikmete elulookirjeldused, sealhulgas ameti töötajate hulka kuuluvate esimeeste, tegevdirektori ja kõigi apellatsiooninõukogu liikmete elulookirjeldused; väljendab heameelt selle üle, et ameti huvide konfliktide ennetamise poliitika hõlmab kogu töötajate töölevõtmise aega ning et sõltumatuse tagamiseks kontrollitakse teaduskomiteedes, haldusnõukogus ja jõustamisfoorumis osalevaid väliseksperte kuue sihipärase kõlblikkuskriteeriumi alusel; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt selle üle, et amet avaldab oma veebisaidil kõigi haldusnõukogu ja komiteede liikmete elulookirjeldused, sealhulgas ameti töötajate hulka kuuluvate esimeeste, tegevdirektori ja kõigi apellatsiooninõukogu liikmete elulookirjeldused; väljendab heameelt selle üle, et ameti huvide konfliktide ennetamise poliitika hõlmab kogu töötajate töölevõtmise aega ning et sõltumatuse tagamiseks kontrollitakse teaduskomiteedes, haldusnõukogus ja jõustamisfoorumis osalevaid väliseksperte kuue sihipärase kõlblikkuskriteeriumi alusel;

| 24. | märgib, et 2020. aastal teatati ühest rikkumisest teatamise juhtumist, mis oli seotud töötajaga, kes kaebas väidatava kättemaksu üle selle eest, et ta teatas juhtkonnale rikkumistest hankemenetluses, ning väidetav kättemaks seisnes selles, et aasta hiljem soovitati selle töötaja töölepingu pikendamisest loobuda; märgib, et seoses väidetavate rikkumistega hankemenetluses viidi läbi sõltumatu uurimine ja ning järgiti väidete päritolu anonüümsuse nõuet; märgib, et uurimise käigus ei leitud ühtegi tegevust, millega oleks ameti finantsmääruse või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (10) sätteid rikutud; võtab teadmiseks, et juhtum loetakse lõpetatuks; |
| --- | --- |

24.

märgib, et 2020. aastal teatati ühest rikkumisest teatamise juhtumist, mis oli seotud töötajaga, kes kaebas väidatava kättemaksu üle selle eest, et ta teatas juhtkonnale rikkumistest hankemenetluses, ning väidetav kättemaks seisnes selles, et aasta hiljem soovitati selle töötaja töölepingu pikendamisest loobuda; märgib, et seoses väidetavate rikkumistega hankemenetluses viidi läbi sõltumatu uurimine ja ning järgiti väidete päritolu anonüümsuse nõuet; märgib, et uurimise käigus ei leitud ühtegi tegevust, millega oleks ameti finantsmääruse või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (10) sätteid rikutud; võtab teadmiseks, et juhtum loetakse lõpetatuks;

10

Sisekontroll

Sisekontroll

| 25. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi siseauditi teemal „Integreeritud regulatiivse strateegia – seire, hindamine ja regulatiivmeetmete võimaluste analüüs 2020“ ning et auditis esitati kolm olulist soovitust: parandada integreeritud regulatiivse strateegia, dokumendimenetluste ja töövoogude kavandamist, järelevalvet ja aruandlust läbivaatamise ja heakskiitmise jaoks, vaadata läbi ja täiustada vahendeid ja dokumenteerida siseprotsesse liikmesriikide pädevate asutuste märkuste haldamiseks; võtab teadmiseks, et amet võtab nende soovituste põhjal järelmeetmeid ning lisaks kaalub, kuidas käsitleda 2020. aastal läbi viidud tulemusjuhtimise järelauditi kohaselt ette nähtud, kuid seni võtmata meedet, mis on seotud ümberklassifitseerimise lähenemisviisi määratlemisega juhtudel, kui kolmanda keele kõlblikkuskriteerium ei ole täidetud; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi siseauditi teemal „Integreeritud regulatiivse strateegia – seire, hindamine ja regulatiivmeetmete võimaluste analüüs 2020“ ning et auditis esitati kolm olulist soovitust: parandada integreeritud regulatiivse strateegia, dokumendimenetluste ja töövoogude kavandamist, järelevalvet ja aruandlust läbivaatamise ja heakskiitmise jaoks, vaadata läbi ja täiustada vahendeid ja dokumenteerida siseprotsesse liikmesriikide pädevate asutuste märkuste haldamiseks; võtab teadmiseks, et amet võtab nende soovituste põhjal järelmeetmeid ning lisaks kaalub, kuidas käsitleda 2020. aastal läbi viidud tulemusjuhtimise järelauditi kohaselt ette nähtud, kuid seni võtmata meedet, mis on seotud ümberklassifitseerimise lähenemisviisi määratlemisega juhtudel, kui kolmanda keele kõlblikkuskriteerium ei ole täidetud;

| 26. | võtab teadmiseks, et ameti siseauditi üksus viis läbi konsultatiivse auditi ühtlustatud klassifitseerimis- ja märgistamistegevuse kohta ning et peamised soovitused olid vaadata läbi klassifitseerimisettepanekute dokumentide läbivaatamise vajadus, fookus, vorm ja põhjalikkus, et teha kindlaks, kas need on menetlemiseks sobivad, vähendada riskihindamisega tegeleva täiskogu töö üldist töökoormust, näiteks töörühmade suurema kasutamise kaudu, analüüsida ühtlustatud klassifitseerimise ja märgistamise dokumentidega seotud tööd ning kontrollida koos liikmesriikidega mehhanisme, mille abil suurendada ühtlustatud klassifitseerimise ja märgistamise mõju; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks, et ameti siseauditi üksus viis läbi konsultatiivse auditi ühtlustatud klassifitseerimis- ja märgistamistegevuse kohta ning et peamised soovitused olid vaadata läbi klassifitseerimisettepanekute dokumentide läbivaatamise vajadus, fookus, vorm ja põhjalikkus, et teha kindlaks, kas need on menetlemiseks sobivad, vähendada riskihindamisega tegeleva täiskogu töö üldist töökoormust, näiteks töörühmade suurema kasutamise kaudu, analüüsida ühtlustatud klassifitseerimise ja märgistamise dokumentidega seotud tööd ning kontrollida koos liikmesriikidega mehhanisme, mille abil suurendada ühtlustatud klassifitseerimise ja märgistamise mõju;

| 27. | võtab teadmiseks, et ameti siseauditi üksus korraldas autoriseerimistaotluste auditi ning andis kuus olulist soovitust, sealhulgas soovitus parandada töömeetodeid, parandada teadmushaldust ja järjepidevust, parandada tagasisidemehhanisme, tagada piisavad vahendid ameti sekretariaadile ja komiteedele, täpsustada ameti ülesandeid ja kohustusi ning kaaluda protsesside edasist lihtsustamist ja tõhususe suurendamist; |
| --- | --- |

27.

võtab teadmiseks, et ameti siseauditi üksus korraldas autoriseerimistaotluste auditi ning andis kuus olulist soovitust, sealhulgas soovitus parandada töömeetodeid, parandada teadmushaldust ja järjepidevust, parandada tagasisidemehhanisme, tagada piisavad vahendid ameti sekretariaadile ja komiteedele, täpsustada ameti ülesandeid ja kohustusi ning kaaluda protsesside edasist lihtsustamist ja tõhususe suurendamist;

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

| 28. | võtab teadmiseks, et pärast pandeemia puhkemist läks amet sujuvalt üle töötajate ulatuslikule kaugtööle, jätkates koostööd väliste sidusrühmadega ja viies kõigi ameti organite tegevuse üle internetti; märgib, et ameti aruande kohaselt tõi kiire üleminek ulatuslikule ja pikaajalisele kaugtööle ameti turvaüksuse jaoks kaasa märkimisväärseid lisapingutusi, muu hulgas seetõttu, et mitte kõik ameti töövõtjad ei olnud nii ulatuslikuks kaugtööks valmis ja tingimata tuli kehtestada sellega seotud kord; kutsub ametit üles hoolikalt hindama kehtivat korda, sealhulgas küberturvalisuse seisukohast, ja seonduvaid riske talitluspidevusele; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks, et pärast pandeemia puhkemist läks amet sujuvalt üle töötajate ulatuslikule kaugtööle, jätkates koostööd väliste sidusrühmadega ja viies kõigi ameti organite tegevuse üle internetti; märgib, et ameti aruande kohaselt tõi kiire üleminek ulatuslikule ja pikaajalisele kaugtööle ameti turvaüksuse jaoks kaasa märkimisväärseid lisapingutusi, muu hulgas seetõttu, et mitte kõik ameti töövõtjad ei olnud nii ulatuslikuks kaugtööks valmis ja tingimata tuli kehtestada sellega seotud kord; kutsub ametit üles hoolikalt hindama kehtivat korda, sealhulgas küberturvalisuse seisukohast, ja seonduvaid riske talitluspidevusele;

| 29. | märgib rahuloluga, et amet ühendas jõud komisjoniga, et aidata liikmesriikidel ja ettevõtetel tuua turule rohkem desinfektsioonivahendeid; |
| --- | --- |

29.

märgib rahuloluga, et amet ühendas jõud komisjoniga, et aidata liikmesriikidel ja ettevõtetel tuua turule rohkem desinfektsioonivahendeid;

Muud märkused

Muud märkused

| 30. | võtab teadmiseks ameti kolimise uutesse ruumidesse 2020. aasta alguses ning et Helsingi Päästeliiduga korraldati tuleohutusalane koolitus ja evakuatsioonikoolitus, millele järgnesid asutusesisesed tuleohutusalased koolitused ja evakueerimisõppus 2020. aasta novembris; väljendab heameelt selle üle, et vaatamata kaugtöötingimustele töötas amet välja uue hoone hädaolukorra lahendamise kava, mis edastati Helsingi päästeasutustele, nii et töötajate naasmine kontorisse on ohutust silmas pidades võimalikuks tehtud; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks ameti kolimise uutesse ruumidesse 2020. aasta alguses ning et Helsingi Päästeliiduga korraldati tuleohutusalane koolitus ja evakuatsioonikoolitus, millele järgnesid asutusesisesed tuleohutusalased koolitused ja evakueerimisõppus 2020. aasta novembris; väljendab heameelt selle üle, et vaatamata kaugtöötingimustele töötas amet välja uue hoone hädaolukorra lahendamise kava, mis edastati Helsingi päästeasutustele, nii et töötajate naasmine kontorisse on ohutust silmas pidades võimalikuks tehtud;

| 31. | peab kahetsusväärseks, et amet ei ole veel hakanud ellu viima soovitust, mille eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon andis ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas otsuses ja mis puudutas ennetavaid meetmeid ja vahendeid, mille abil kiirendada, parandada ja kvantifitseerida loomkatsete arvu vähendamist ning asendada loomkatsed uut käsitlusviisi hõlmavate meetoditega, ega soovitust, mille kohaselt tuleks ametis luua rühm, kes tegeleks üksnes loomade kaitsega ja selliste katsemeetodite edendamisega, milles loomi ei kasutata; |
| --- | --- |

31.

peab kahetsusväärseks, et amet ei ole veel hakanud ellu viima soovitust, mille eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon andis ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas otsuses ja mis puudutas ennetavaid meetmeid ja vahendeid, mille abil kiirendada, parandada ja kvantifitseerida loomkatsete arvu vähendamist ning asendada loomkatsed uut käsitlusviisi hõlmavate meetoditega, ega soovitust, mille kohaselt tuleks ametis luua rühm, kes tegeleks üksnes loomade kaitsega ja selliste katsemeetodite edendamisega, milles loomi ei kasutata;

| 32. | märgib, et Euroopa Ravimiametis tegutseb töörühm, kes tegeleb asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtete kohaldamisega ravimite kohustuslikes katsetes, ning selle ameti 2025. aasta strateegia hõlmab ulatuslikku tööd muude kui loomkatsetega ning Euroopa Toiduohutusamet lisab oma teadusuuringute ja projektide kindlaksmääramise büroo pädevusalasse sellise tegevuskava koostamise, mille kohaselt tuleb 2027. aastaks minna üle süsteemile, kus andmelünkade regulaarseks kõrvaldamiseks kasutatakse loomadega mitteseotud meetodeid; peab kahetsusväärseks, et ametil puuduvad sarnased algatused, mis võiksid aidata saavutada eesmärki, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi 16. septembri 2021. aasta resolutsioonis kavade ja meetmete kohta, millega kiirendada teadusuuringutes, kohustuslikes katsetes ja hariduses üleminekut innovatsioonile ilma loomkatseteta (11); |
| --- | --- |

32.

märgib, et Euroopa Ravimiametis tegutseb töörühm, kes tegeleb asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtete kohaldamisega ravimite kohustuslikes katsetes, ning selle ameti 2025. aasta strateegia hõlmab ulatuslikku tööd muude kui loomkatsetega ning Euroopa Toiduohutusamet lisab oma teadusuuringute ja projektide kindlaksmääramise büroo pädevusalasse sellise tegevuskava koostamise, mille kohaselt tuleb 2027. aastaks minna üle süsteemile, kus andmelünkade regulaarseks kõrvaldamiseks kasutatakse loomadega mitteseotud meetodeid; peab kahetsusväärseks, et ametil puuduvad sarnased algatused, mis võiksid aidata saavutada eesmärki, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi 16. septembri 2021. aasta resolutsioonis kavade ja meetmete kohta, millega kiirendada teadusuuringutes, kohustuslikes katsetes ja hariduses üleminekut innovatsioonile ilma loomkatseteta (11);

11

| 33. | võtab teadmiseks, et amet on ajavahemikuks 2020–2022 vastu võtnud keskkonnaalase töökava; võtab teadmiseks, et programmi prioriteet on ameti reisimisest ja kommunaalteenustest tulenevat CO2 heidet veel rohkem vähendada, sealhulgas vähendada hoonete CO2 heidet 20 %, sõitude (koosolekutel osalejad) heidet 75 % ja sõidukulusid (personalilähetused) 50 %; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks, et amet on ajavahemikuks 2020–2022 vastu võtnud keskkonnaalase töökava; võtab teadmiseks, et programmi prioriteet on ameti reisimisest ja kommunaalteenustest tulenevat CO2 heidet veel rohkem vähendada, sealhulgas vähendada hoonete CO2 heidet 20 %, sõitude (koosolekutel osalejad) heidet 75 % ja sõidukulusid (personalilähetused) 50 %;

2

2

| 34. | väljendab heameelt selle üle, et amet on otsustanud muutuda kooskõlas liidu 2030. aasta kliimaeesmärgiga kliimaneutraalseks ja soovib laiendada keskkonnaalast sertifitseerimist liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemile; |
| --- | --- |

34.

väljendab heameelt selle üle, et amet on otsustanud muutuda kooskõlas liidu 2030. aasta kliimaeesmärgiga kliimaneutraalseks ja soovib laiendada keskkonnaalast sertifitseerimist liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemile;

| 35. | märgib, et amet haldab praegu suurimat kemikaalide andmebaasi, mis võimaldab anda liidus kasutatavate kemikaalide kohta läbipaistvat teavet; väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle suurendada selle andmebaasi läbipaistvust, andes selle kasutajatele ja üldsusele üksikasjalikumat teavet; |
| --- | --- |

35.

märgib, et amet haldab praegu suurimat kemikaalide andmebaasi, mis võimaldab anda liidus kasutatavate kemikaalide kohta läbipaistvat teavet; väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle suurendada selle andmebaasi läbipaistvust, andes selle kasutajatele ja üldsusele üksikasjalikumat teavet;

| 36. | võtab teadmiseks, et amet tegi teavituskampaaniaid peavoolumeedias ja suurendas selle tulemusena oma nähtavust üldist huvi pakkuvates meediaväljaannetes; märgib, et töötajad jätkasid sisu aktiivset jagamist oma sotsiaalmeediakanalite kaudu, jõudes 2020. aastal peaaegu 3 miljoni inimeseni; |
| --- | --- |

36.

võtab teadmiseks, et amet tegi teavituskampaaniaid peavoolumeedias ja suurendas selle tulemusena oma nähtavust üldist huvi pakkuvates meediaväljaannetes; märgib, et töötajad jätkasid sisu aktiivset jagamist oma sotsiaalmeediakanalite kaudu, jõudes 2020. aastal peaaegu 3 miljoni inimeseni;

| 37. | peab kiiduväärseks, et Ühendkuningriigi liidust väljaastumisele järgnenud üleminekuperioodi lõpus tegi amet Ühendkuningriigis asuvate ettevõtetega koostööd ja aitas sellega vältida liidu turul suuri häireid; |
| --- | --- |

37.

peab kiiduväärseks, et Ühendkuningriigi liidust väljaastumisele järgnenud üleminekuperioodi lõpus tegi amet Ühendkuningriigis asuvate ettevõtetega koostööd ja aitas sellega vältida liidu turul suuri häireid;

| 38. | rõhutab, et ametis tuleb digitaliseerida senisest rohkem, sest see on vajalik nii ametisisese töökorralduse ja juhtimise jaoks, ning ka menetlusi tuleb digitaliseerida kiiremini; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et asutustevahelist digilõhet kõigiti vältida; juhib aga tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis; palub ametil töötada küberturvalisuse poliitika kiiremini välja, et selle saaks ellu viia enne 31. jaanuari 2023, ning anda sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et ametis tuleb digitaliseerida senisest rohkem, sest see on vajalik nii ametisisese töökorralduse ja juhtimise jaoks, ning ka menetlusi tuleb digitaliseerida kiiremini; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et asutustevahelist digilõhet kõigiti vältida; juhib aga tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis; palub ametil töötada küberturvalisuse poliitika kiiremini välja, et selle saaks ellu viia enne 31. jaanuari 2023, ning anda sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru;

| 39. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (12) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

39.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (12) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

12

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 121.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

3

(4)  https://echa.europa.eu/documents/10162/21877836/efsa-echa-position-paper-osoa_en.pdf/74b1ae31-290b-a608-85e9-05b340840 b34#:~:text=We%20propose%20that%20%E2%80%9Cone%20substance,built%20around%20three%20main%20principles%3A&text=%2D%20Better%20coordination%20on%20or%20distribution,uses%20of%20the%20same%20chemical

4

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/29387629/annual_report_2020_en.pdf/09d078c5-ff40-6737-3e4c-41dea91a7738#:~:text=We%20note%20that%20the%20Agency's,final%20implementation%20rate%20of%2098.5%20%25, lk 63.

5

(6)  COM(2020) 667.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/european-partnerships-horizon-europe/candidates-european-partnerships-health_et

8

(9)  https://ec.europa.eu/jrc/en/science-update/next-generation-risk-assessment-cosmetics

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

10

(11)  
  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

12

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/258 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/258

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1745,

4. mai 2022,

Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0080/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0080/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ), (4) eriti selle artiklit 97, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ), (4) eriti selle artiklit 97,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0112/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0112/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Kemikaaliameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Kemikaaliameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Kemikaaliameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Kemikaaliameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/259 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/259

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1746,

4. mai 2022,

Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0081/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0081/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 401/2009 Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (4), eriti selle artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 401/2009 Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (4), eriti selle artiklit 13,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0113/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0113/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Keskkonnaameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Keskkonnaameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Keskkonnaameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Keskkonnaameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 126, 21.5.2009, lk 13.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/261 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/261

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1747,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Keskkonnaameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Keskkonnaameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0113/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0113/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Keskkonnaameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 89 649 723 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 18,48 % suurust kasvu, mis tulenes sihtotstarbelise välistulu suurenemisest; arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %; arvestades, et ameti eelarve moodustavad peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahendid (75,29 %) ja Copernicuse programmi erilepingu raames tehtavad maksed (22,68 %); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Keskkonnaameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 89 649 723 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 18,48 % suurust kasvu, mis tulenes sihtotstarbelise välistulu suurenemisest; arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %; arvestades, et ameti eelarve moodustavad peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahendid (75,29 %) ja Copernicuse programmi erilepingu raames tehtavad maksed (22,68 %);

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisavalt kinnitust ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisavalt kinnitust ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,96 %, mis on 2019. aastaga võrreldes veidi (0,04 %) madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 86,12 %, mis on eelnenud aasta määrast 3,71 % madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,96 %, mis on 2019. aastaga võrreldes veidi (0,04 %) madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 86,12 %, mis on eelnenud aasta määrast 3,71 % madalam;

| 2. | märgib ameti keskset rolli kvaliteetsete andmete esitamisel keskkonna seisundi kohta, mis muutub üha olulisemaks, arvestades tohutuid ülesandeid, mille liit kliimamuutuste ja elurikkuse vähenemise vastu võitlemisel lahendama peab; väljendab heameelt selle üle, et ameti arvamust võetakse liidu institutsioonides kuulda, ning soovitab, et ameti teaduskomiteel oleks komisjoni nõustamisel keskne roll; |
| --- | --- |

2.

märgib ameti keskset rolli kvaliteetsete andmete esitamisel keskkonna seisundi kohta, mis muutub üha olulisemaks, arvestades tohutuid ülesandeid, mille liit kliimamuutuste ja elurikkuse vähenemise vastu võitlemisel lahendama peab; väljendab heameelt selle üle, et ameti arvamust võetakse liidu institutsioonides kuulda, ning soovitab, et ameti teaduskomiteel oleks komisjoni nõustamisel keskne roll;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | märgib, et amet on teatanud, et on saavutanud oma seatud eesmärgid, ületades 2020. aastal oma peamiste tulemusnäitajate ootusi, vaatamata riskidele ja probleemidele, millega organisatsioon pidi COVID-19 pandeemia tõttu toime tulema; |
| --- | --- |

3.

märgib, et amet on teatanud, et on saavutanud oma seatud eesmärgid, ületades 2020. aastal oma peamiste tulemusnäitajate ootusi, vaatamata riskidele ja probleemidele, millega organisatsioon pidi COVID-19 pandeemia tõttu toime tulema;

| 4. | märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti järelmeetmetega, et amet teeb komisjoniga koostööd ülesannete kindlaksmääramisel ja jagamisel asjaomaste komisjoni talitustega, vältides seega ülesannete kattumist; märgib, et amet ei ole tuvastanud kattuvaid ülesandeid teiste asutustega ELi asutuste võrgustikus; märgib, et amet koordineerib teatavaid ülesandeid ja koostab teatavaid aruandeid koos teiste ametitega, nagu Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) ja Euroopa Toiduohutusamet (EFSA); |
| --- | --- |

4.

märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti järelmeetmetega, et amet teeb komisjoniga koostööd ülesannete kindlaksmääramisel ja jagamisel asjaomaste komisjoni talitustega, vältides seega ülesannete kattumist; märgib, et amet ei ole tuvastanud kattuvaid ülesandeid teiste asutustega ELi asutuste võrgustikus; märgib, et amet koordineerib teatavaid ülesandeid ja koostab teatavaid aruandeid koos teiste ametitega, nagu Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) ja Euroopa Toiduohutusamet (EFSA);

| 5. | märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti järelmeetmetega, mis käsitlevad rahulolematust ameti mõne tegevuse elluviimisega, et amet on võtnud uusi lisaülesandeid, nagu Euroopa roheline kokkulepe, kaheksas keskkonnaalane tegevusprogramm ja kestlik rahandus, millega ei ole kaasnenud piisavaid vahendeid ja töötajaid, et täita ametile õigusaktides sätestatud eesmärke; märgib, et amet toetas otseselt Euroopa rohelise kokkuleppe ning kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030 rakendamist mitme tegevuse ja komisjoniga tehtava koostöö kaudu; märgib lisaks, et amet on eraldanud spetsiaalselt selle tegevuse jaoks operatiivtöötajaid ning et see rõhutab üha enam ameti tugifunktsiooni; kutsub ametit üles alustama komisjoniga arutelu, vajaduse korral ELi asutuste võrgustiku kaudu, et neid küsimusi käsitleda ja anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimunud muutustest; |
| --- | --- |

5.

märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti järelmeetmetega, mis käsitlevad rahulolematust ameti mõne tegevuse elluviimisega, et amet on võtnud uusi lisaülesandeid, nagu Euroopa roheline kokkulepe, kaheksas keskkonnaalane tegevusprogramm ja kestlik rahandus, millega ei ole kaasnenud piisavaid vahendeid ja töötajaid, et täita ametile õigusaktides sätestatud eesmärke; märgib, et amet toetas otseselt Euroopa rohelise kokkuleppe ning kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030 rakendamist mitme tegevuse ja komisjoniga tehtava koostöö kaudu; märgib lisaks, et amet on eraldanud spetsiaalselt selle tegevuse jaoks operatiivtöötajaid ning et see rõhutab üha enam ameti tugifunktsiooni; kutsub ametit üles alustama komisjoniga arutelu, vajaduse korral ELi asutuste võrgustiku kaudu, et neid küsimusi käsitleda ja anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimunud muutustest;

| 6. | märgib seoses kontrollikoja 2019. aasta aruande järelmeetmeid käsitlevate tähelepanekutega ameti IT-võrgustiku kohta, et amet oli käivitanud 2020. aastal enne pandeemiat digiteerimisalgatused ning et alates 2020. aasta märtsist kiirendas liikumispiirangutest tulenev olukord neid algatusi; kutsub ametit üles jätkama küberohtude olukorra jälgimist ja võtma asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

6.

märgib seoses kontrollikoja 2019. aasta aruande järelmeetmeid käsitlevate tähelepanekutega ameti IT-võrgustiku kohta, et amet oli käivitanud 2020. aastal enne pandeemiat digiteerimisalgatused ning et alates 2020. aasta märtsist kiirendas liikumispiirangutest tulenev olukord neid algatusi; kutsub ametit üles jätkama küberohtude olukorra jälgimist ja võtma asjakohaseid meetmeid;

| 7. | märgib, et amet esitas 2020. aasta Euroopa õhukvaliteedi aruande, milles dokumenteeritakse liikumispiirangute mõju õhukvaliteedile Euroopa linnades, kasutades COVID-19 pandeemia põhjustatud ainulaadset olukorda; |
| --- | --- |

7.

märgib, et amet esitas 2020. aasta Euroopa õhukvaliteedi aruande, milles dokumenteeritakse liikumispiirangute mõju õhukvaliteedile Euroopa linnades, kasutades COVID-19 pandeemia põhjustatud ainulaadset olukorda;

| 8. | toonitab, et amet annab usaldusväärset ja sõltumatut keskkonnateavet; tunnustab ameti 2020. aasta väljaannete kvaliteeti, sealhulgas COVID-19 liikumispiirangute mõju hindamist õhusaasteainete kontsentratsioonile, uue tööstusheidete portaali väljatöötamist, esimeste andmete kogumist raskeveokite CO2 heite kohta ning ettevalmistusi tulevaseks aruandluseks tegelikus liikluses tekkivate CO2 heidete kohta; |
| --- | --- |

8.

toonitab, et amet annab usaldusväärset ja sõltumatut keskkonnateavet; tunnustab ameti 2020. aasta väljaannete kvaliteeti, sealhulgas COVID-19 liikumispiirangute mõju hindamist õhusaasteainete kontsentratsioonile, uue tööstusheidete portaali väljatöötamist, esimeste andmete kogumist raskeveokite CO2 heite kohta ning ettevalmistusi tulevaseks aruandluseks tegelikus liikluses tekkivate CO2 heidete kohta;

2

2

| 9. | tuletab meelde, et 2020. aastal esitas amet 2020. aasta keskkonnaseisundi aruande (2) koos hinnangute ja ülevaadetega sellistel teemadel nagu biojäätmete käitlemine ja töötlemine, biolagunev plast, jäätmekäitlusega seotud uued probleemid Euroopas, õhukvaliteet ja mürasaaste ning kuidas mõjutavad Euroopat 21. sajandil ja pärast seda peamised kliimaohud, nagu põuad, üleujutused, metsatulekahjud ja merevee taseme tõus; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et 2020. aastal esitas amet 2020. aasta keskkonnaseisundi aruande (2) koos hinnangute ja ülevaadetega sellistel teemadel nagu biojäätmete käitlemine ja töötlemine, biolagunev plast, jäätmekäitlusega seotud uued probleemid Euroopas, õhukvaliteet ja mürasaaste ning kuidas mõjutavad Euroopat 21. sajandil ja pärast seda peamised kliimaohud, nagu põuad, üleujutused, metsatulekahjud ja merevee taseme tõus;

2

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 10. | võtab teadmiseks, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelu täidetud 96,92 % ulatuses ning liidu eelarves kinnitatud 130 ametikohast (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 124) oli täidetud kolm ametniku ja 123 ajutise teenistuja ametikohta; märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 71 lepingulist töötajat ja 12 riikide lähetatud eksperti; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelu täidetud 96,92 % ulatuses ning liidu eelarves kinnitatud 130 ametikohast (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 124) oli täidetud kolm ametniku ja 123 ajutise teenistuja ametikohta; märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 71 lepingulist töötajat ja 12 riikide lähetatud eksperti;

| 11. | taunib asjaolu, et haldus- ja koordineerimisülesandeid täitvate tugitöötajate ning sisuga tegelevate põhitegevusega seotud töötajate suhtarv ei ole tasakaalus; teeb ettepaneku, et amet peaks saama rohkem tugitöötajaid, et tagada ameti toimimine; |
| --- | --- |

11.

taunib asjaolu, et haldus- ja koordineerimisülesandeid täitvate tugitöötajate ning sisuga tegelevate põhitegevusega seotud töötajate suhtarv ei ole tasakaalus; teeb ettepaneku, et amet peaks saama rohkem tugitöötajaid, et tagada ameti toimimine;

| 12. | võtab teadmiseks ameti kõrgema juhtkonna soolise koosseisu, kus kaheksast liikmest viis (62,50 %) on mehed; võtab teadmiseks ameti haldusnõukogu soolise koosseisu, kus 30 liikmest 16 on mehed (53,34 %); võtab teadmiseks ameti kogu töötajaskonna soolise koosseisu, kus 203 töötajast 111 on naised (54,68 %); juhib siiski tähelepanu sellele, et amet peaks uute töötajate värbamisel ja edutamisel pidama kõige olulisemaks kandidaatide oskusi, teadmisi ja kogemusi; peab vajalikuks võtta arvesse ka töötajate geograafilise esindatuse tasakaalustamist; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks ameti kõrgema juhtkonna soolise koosseisu, kus kaheksast liikmest viis (62,50 %) on mehed; võtab teadmiseks ameti haldusnõukogu soolise koosseisu, kus 30 liikmest 16 on mehed (53,34 %); võtab teadmiseks ameti kogu töötajaskonna soolise koosseisu, kus 203 töötajast 111 on naised (54,68 %); juhib siiski tähelepanu sellele, et amet peaks uute töötajate värbamisel ja edutamisel pidama kõige olulisemaks kandidaatide oskusi, teadmisi ja kogemusi; peab vajalikuks võtta arvesse ka töötajate geograafilise esindatuse tasakaalustamist;

| 13. | märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tähelepanekutega piiratud varade kohta, et amet esitab komisjonile jätkuvalt oma ressursivajaduste hinnanguid; märgib lisaks, et neid vajadusi ei ole alati täidetud ega komisjoni esitatud eelarveprojekti lisatud; kutsub komisjoni ja ametit üles töötama välja kestliku kava, et anda ametile vahendeid vastavalt tema vajadustele ja ülesannetele, ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles vallas toimuvatest muutustest aru; |
| --- | --- |

13.

märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tähelepanekutega piiratud varade kohta, et amet esitab komisjonile jätkuvalt oma ressursivajaduste hinnanguid; märgib lisaks, et neid vajadusi ei ole alati täidetud ega komisjoni esitatud eelarveprojekti lisatud; kutsub komisjoni ja ametit üles töötama välja kestliku kava, et anda ametile vahendeid vastavalt tema vajadustele ja ülesannetele, ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles vallas toimuvatest muutustest aru;

| 14. | on mures ameti haldusnõukogu liigse suuruse pärast, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid; |
| --- | --- |

14.

on mures ameti haldusnõukogu liigse suuruse pärast, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid;

| 15. | märgib seoses standardküsimustikule antud vastustega, et 2020. aastal määras komisjon kestlikku rahastamist käsitlevates õigusaktides ameti tugiülesannete täitjaks ning lisas ühe ajutise töötaja ja ühe lepingulise töötaja ametikoha, millega kaasnes ametile antava liidu toetuse suurenemine 0,3 miljoni euro võrra, et anda ametile lisaülesannete täitmiseks vajalik personal; märgib lisaks, et parlament muutis ameti 2020. aasta eelarvet, suurendades põhitoetust 1,3 miljoni euro võrra ning lisades viis ajutise töötaja ja kaks lepingulise töötaja ametikohta, et anda ametile vahendid, et toetada Euroopa rohelise kokkuleppe kohaseid uusi ülesandeid, eelkõige võitlust kliimamuutuste ja elurikkuse vähenemise vastu; |
| --- | --- |

15.

märgib seoses standardküsimustikule antud vastustega, et 2020. aastal määras komisjon kestlikku rahastamist käsitlevates õigusaktides ameti tugiülesannete täitjaks ning lisas ühe ajutise töötaja ja ühe lepingulise töötaja ametikoha, millega kaasnes ametile antava liidu toetuse suurenemine 0,3 miljoni euro võrra, et anda ametile lisaülesannete täitmiseks vajalik personal; märgib lisaks, et parlament muutis ameti 2020. aasta eelarvet, suurendades põhitoetust 1,3 miljoni euro võrra ning lisades viis ajutise töötaja ja kaks lepingulise töötaja ametikohta, et anda ametile vahendid, et toetada Euroopa rohelise kokkuleppe kohaseid uusi ülesandeid, eelkõige võitlust kliimamuutuste ja elurikkuse vähenemise vastu;

| 16. | märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruande personalisuuniseid käsitlevate järelmeetmetega, et amet vaatas läbi oma tundlike ametikohtade poliitika ja võttis 3. detsembril 2020 kooskõlas kontrollikoja soovitustega vastu haldusnõukogu otsuse Euroopa Keskkonnaameti tundlike ametikohtade kindlaksmääramise ja haldamise suuniste kohta; |
| --- | --- |

16.

märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruande personalisuuniseid käsitlevate järelmeetmetega, et amet vaatas läbi oma tundlike ametikohtade poliitika ja võttis 3. detsembril 2020 kooskõlas kontrollikoja soovitustega vastu haldusnõukogu otsuse Euroopa Keskkonnaameti tundlike ametikohtade kindlaksmääramise ja haldamise suuniste kohta;

| 17. | väljendab heameelt personalipoliitikas tehtud pingutuste üle kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ning innustab jätkuvalt ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt personalipoliitikas tehtud pingutuste üle kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ning innustab jätkuvalt ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

Hanked

Hanked

| 18. | märgib, et amet viib aktiivselt läbi komisjoniga ühiseid hankemenetlusi; märgib, et amet keskendub üleminekule elektroonilistele haldusprotsessidele (hanked, rahastamine ja inimressursid), mis on suurendanud tõhusust ja mis aitas COVID-19 pandeemia puhkedes kiiresti ja tulemuslikult kodust töötamise keskkonnale üle minna; |
| --- | --- |

18.

märgib, et amet viib aktiivselt läbi komisjoniga ühiseid hankemenetlusi; märgib, et amet keskendub üleminekule elektroonilistele haldusprotsessidele (hanked, rahastamine ja inimressursid), mis on suurendanud tõhusust ja mis aitas COVID-19 pandeemia puhkedes kiiresti ja tulemuslikult kodust töötamise keskkonnale üle minna;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 19. | võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja kestvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, et ennetada ja hallata huvide konflikte, ning kaitsta rikkumisest teatajaid; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja kestvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, et ennetada ja hallata huvide konflikte, ning kaitsta rikkumisest teatajaid;

| 20. | märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti järelmeetmetega, et ameti haldusnõukogu liikmetele tuletatakse pidevalt meelde nõuet esitada ameti veebisaidil avaldamiseks elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid; on kindlalt arvamusel, et haldusnõukogu liikmete elulookirjelduste ja huvide deklaratsioonide avaldamine peaks olema kohustuslik, mitte vabatahtlik; kutsub ametit üles tagama, et haldusnõukogu liikmed seda nõuet täidaksid, ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvast aru; |
| --- | --- |

20.

märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti järelmeetmetega, et ameti haldusnõukogu liikmetele tuletatakse pidevalt meelde nõuet esitada ameti veebisaidil avaldamiseks elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid; on kindlalt arvamusel, et haldusnõukogu liikmete elulookirjelduste ja huvide deklaratsioonide avaldamine peaks olema kohustuslik, mitte vabatahtlik; kutsub ametit üles tagama, et haldusnõukogu liikmed seda nõuet täidaksid, ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvast aru;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 21. | võtab teadmiseks ameti sisekontrolliraamistiku hindamise ja järelduse, et kui varasematel aastatel rakendati teatavaid sisekontrolli põhimõtteid ja need toimisid tulemuslikult, siis nüüd peetakse neid põhimõtteid ainult osaliselt rakendatuks või osaliselt mõjusaks; võtab teadmiseks ameti järelduse, et see nõuab juhtkonna kiiret reageerimist uuele tööviisile; märgib, et vaatamata COVID-19ga seotud ebakindlatele asjaoludele näitab ameti sisekontrollisüsteem, et ameti töötajad suutsid olukorraga kiiresti kohaneda ja viia ellu 2020. aastaks kavandatud tööprogrammi, lisades oma tegevusse uued menetlused; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks ameti sisekontrolliraamistiku hindamise ja järelduse, et kui varasematel aastatel rakendati teatavaid sisekontrolli põhimõtteid ja need toimisid tulemuslikult, siis nüüd peetakse neid põhimõtteid ainult osaliselt rakendatuks või osaliselt mõjusaks; võtab teadmiseks ameti järelduse, et see nõuab juhtkonna kiiret reageerimist uuele tööviisile; märgib, et vaatamata COVID-19ga seotud ebakindlatele asjaoludele näitab ameti sisekontrollisüsteem, et ameti töötajad suutsid olukorraga kiiresti kohaneda ja viia ellu 2020. aastaks kavandatud tööprogrammi, lisades oma tegevusse uued menetlused;

COVID-19 vastased meetmed ja talituspidevus

COVID-19 vastased meetmed ja talituspidevus

| 22. | märgib, et vastuseks pandeemiaga seotud piirangutele võttis amet kasutusele veebipõhise värbamise, mida toetas värbamisplatvormi Systal rakendamine, mis võimaldas ametil viia 2020. aastal lõpule suure arvu värbamisi, nii et aasta lõpuks jäi täitmata vaid väike arv ametikohti; |
| --- | --- |

22.

märgib, et vastuseks pandeemiaga seotud piirangutele võttis amet kasutusele veebipõhise värbamise, mida toetas värbamisplatvormi Systal rakendamine, mis võimaldas ametil viia 2020. aastal lõpule suure arvu värbamisi, nii et aasta lõpuks jäi täitmata vaid väike arv ametikohti;

| 23. | märgib, et ameti reageerimine COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud piirangutele avaldas positiivset mõju enamikule ameti 2020. aasta keskkonnategevuse tulemuslikkuse andmetele, mis näitab lähetustest ja koosolekutest tuleneva kasvuhoonegaaside heite märkimisväärset vähenemist (ligikaudu 90 % vähem kui 2015.–2019. aasta keskmine) ning elektri-, kütte-, vee-, paberi- ja jäätmekasutuse märkimisväärset vähenemist, kuna ameti ruumides on vähem töötajaid; kutsub ametit üles selles vallas pandeemiast saadud õppetunde lähiaastatel oma tegevuses arvesse võtma; |
| --- | --- |

23.

märgib, et ameti reageerimine COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud piirangutele avaldas positiivset mõju enamikule ameti 2020. aasta keskkonnategevuse tulemuslikkuse andmetele, mis näitab lähetustest ja koosolekutest tuleneva kasvuhoonegaaside heite märkimisväärset vähenemist (ligikaudu 90 % vähem kui 2015.–2019. aasta keskmine) ning elektri-, kütte-, vee-, paberi- ja jäätmekasutuse märkimisväärset vähenemist, kuna ameti ruumides on vähem töötajaid; kutsub ametit üles selles vallas pandeemiast saadud õppetunde lähiaastatel oma tegevuses arvesse võtma;

Muud märkused

Muud märkused

| 24. | väljendab heameelt ameti otsuse üle tugevdada oma kohustust minna kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega üle kliimasõbralikult tegevuselt kliimaneutraalsele tegevusele; |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt ameti otsuse üle tugevdada oma kohustust minna kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega üle kliimasõbralikult tegevuselt kliimaneutraalsele tegevusele;

| 25. | kutsub ametit üles soodustama ka edaspidi koostööd teiste liidu ametite ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et paremini hinnata inimtegevuse keskkonnamõju, ning edendama sidusrühmade ja kodanikega peetavat arutelu; |
| --- | --- |

25.

kutsub ametit üles soodustama ka edaspidi koostööd teiste liidu ametite ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et paremini hinnata inimtegevuse keskkonnamõju, ning edendama sidusrühmade ja kodanikega peetavat arutelu;

| 26. | tunneb heameelt ameti pingutuste üle keskkonnasõbraliku töökeskkonna loomisel ja kõigi ameti võetud meetmete üle, et vähendada oma CO2 jalajälge ja energiatarbimist ning töötada välja paberivaba töövoog; märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti kulutõhusust ja keskkonnasõbralikke tavasid käsitlevate järelmeetmetega, et ameti büroohoone pärineb 19. sajandist ja seetõttu on võimalused ruumide energiatõhususe parandamiseks piiratud; märgib, et amet on oma keskkonnajuhtimissüsteemi raames võtnud kohustuse pidevalt parandada oma üldist energiatõhusust, asendades hoones osa aknaid ja minnes üle mitmel korrusel paiknevale tegevuspõhisele tööruumile, mis suurendab veelgi energiatõhusust pindalaühiku kohta; märgib lisaks, et 100 % ameti ostetavast elektrist pärineb taastuvatest energiaallikatest; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvatest muutustest aru; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt ameti pingutuste üle keskkonnasõbraliku töökeskkonna loomisel ja kõigi ameti võetud meetmete üle, et vähendada oma CO2 jalajälge ja energiatarbimist ning töötada välja paberivaba töövoog; märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti kulutõhusust ja keskkonnasõbralikke tavasid käsitlevate järelmeetmetega, et ameti büroohoone pärineb 19. sajandist ja seetõttu on võimalused ruumide energiatõhususe parandamiseks piiratud; märgib, et amet on oma keskkonnajuhtimissüsteemi raames võtnud kohustuse pidevalt parandada oma üldist energiatõhusust, asendades hoones osa aknaid ja minnes üle mitmel korrusel paiknevale tegevuspõhisele tööruumile, mis suurendab veelgi energiatõhusust pindalaühiku kohta; märgib lisaks, et 100 % ameti ostetavast elektrist pärineb taastuvatest energiaallikatest; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvatest muutustest aru;

2

| 27. | märgib seoses juurdepääsetavust käsitlevate järelmeetmetega, et amet ei ole veel teinud oma veebiplatvormidel ümberkorraldusi, et muuta need puuetega inimestele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

27.

märgib seoses juurdepääsetavust käsitlevate järelmeetmetega, et amet ei ole veel teinud oma veebiplatvormidel ümberkorraldusi, et muuta need puuetega inimestele kättesaadavaks;

| 28. | tuletab meelde ameti suurema digitaliseerimise olulisust nii asutusesisese töökorralduse ja juhtimise jaoks kui ka menetluste digitaliseerimise kiirendamiseks; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas proaktiivset tegutsemist, et vältida iga hinna eest asutustevahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu ka sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et vältida ohtu töödeldava teabe turvalisusele internetis; palub ametil töötada küberjulgeoleku poliitika kiiremini välja, et selle saaks ellu viia enne 31. jaanuari 2022, ning anda sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde ameti suurema digitaliseerimise olulisust nii asutusesisese töökorralduse ja juhtimise jaoks kui ka menetluste digitaliseerimise kiirendamiseks; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas proaktiivset tegutsemist, et vältida iga hinna eest asutustevahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu ka sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et vältida ohtu töödeldava teabe turvalisusele internetis; palub ametil töötada küberjulgeoleku poliitika kiiremini välja, et selle saaks ellu viia enne 31. jaanuari 2022, ning anda sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru;

| 29. | märgib seoses järelmeetmetega oma tulemuste üldsusele levitamise kohta, et amet on 2020. aastal rakendanud veebipõhist teavitustegevust ja edendanud uuenduslikke vorminguid, nagu avaüritused, sari „küsi eksperdilt“ ja arutelud; märgib, et amet osaleb asutustevahelises projektis, et parandada näitajaid, mis keskenduvad tema kommunikatsioonipotentsiaalile; märgib, et ameti veebisaidil registreeritud sessioonide arv oli 2020. aastal üle 8 miljoni; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru tulevastest muudatustest ameti veebitegevuse sujuvamaks muutmiseks; |
| --- | --- |

29.

märgib seoses järelmeetmetega oma tulemuste üldsusele levitamise kohta, et amet on 2020. aastal rakendanud veebipõhist teavitustegevust ja edendanud uuenduslikke vorminguid, nagu avaüritused, sari „küsi eksperdilt“ ja arutelud; märgib, et amet osaleb asutustevahelises projektis, et parandada näitajaid, mis keskenduvad tema kommunikatsioonipotentsiaalile; märgib, et ameti veebisaidil registreeritud sessioonide arv oli 2020. aastal üle 8 miljoni; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru tulevastest muudatustest ameti veebitegevuse sujuvamaks muutmiseks;

| 30. | märgib seoses kontrollikoja tähelepanekutega meediahaarde kohta, et amet jätkab oma nähtavuse arendamist usaldusväärse keskkonna- ja kliimateadmiste allikana liidu tasandil; märgib, et amet avaldas 2020. aastal 25 626 meediaartiklit, mis on 80 % rohkem kui 2019. aastal, ja jõudis kokku 178 593 jälgijani, mis on 56 % rohkem kui 2019. aastal; |
| --- | --- |

30.

märgib seoses kontrollikoja tähelepanekutega meediahaarde kohta, et amet jätkab oma nähtavuse arendamist usaldusväärse keskkonna- ja kliimateadmiste allikana liidu tasandil; märgib, et amet avaldas 2020. aastal 25 626 meediaartiklit, mis on 80 % rohkem kui 2019. aastal, ja jõudis kokku 178 593 jälgijani, mis on 56 % rohkem kui 2019. aastal;

| 31. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

31.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

3

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 14.

1

(2)  
  „European Environment – State and Outlook 2020“ (Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2020. aastal) https://www.eea.europa.eu/soer/2020.

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

3

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/266 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/266

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1748,

4. mai 2022,

Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0081/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0081/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 401/2009 Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (4), eriti selle artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 401/2009 Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (4), eriti selle artiklit 13,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0113/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0113/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Keskkonnaameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Keskkonnaameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Keskkonnaameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Keskkonnaameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 126, 21.5.2009, lk 13.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/268 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/268

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1749,

4. mai 2022,

Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0082/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0082/2022),

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/473 Euroopa Kalanduskontrolli Ameti kohta (4), eriti selle artiklit 45, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/473 Euroopa Kalanduskontrolli Ameti kohta (4), eriti selle artiklit 45,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud ELi toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud ELi toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0114/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0114/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Kalanduskontrolli Ameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Kalanduskontrolli Ameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Kalanduskontrolli Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Kalanduskontrolli Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 83, 25.3.2019, lk 18.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/269 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/269

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1750,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Kalanduskontrolli Ameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Kalanduskontrolli Ameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0114/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0114/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 17 580 000 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 1,93 % suurust vähenemist; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 17 580 000 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 1,93 % suurust vähenemist; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 97,27 %, mis on 2019. aastaga võrreldes veidi (2,61 %) madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 81,18 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 4,51 % võrra madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 97,27 %, mis on 2019. aastaga võrreldes veidi (2,61 %) madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 81,18 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 4,51 % võrra madalam;

| 2. | märgib, et amet sai 2020. aastal liidu üldeelarvest 16,9 miljonit eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 1,2 % suurust kasvu; juhib tähelepanu sellele, et ameti aastaeelarve ja selle töötajate koguarv on liidu ametite seas üks väiksemaid; |
| --- | --- |

2.

märgib, et amet sai 2020. aastal liidu üldeelarvest 16,9 miljonit eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 1,2 % suurust kasvu; juhib tähelepanu sellele, et ameti aastaeelarve ja selle töötajate koguarv on liidu ametite seas üks väiksemaid;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | tuletab meelde püügitegevuse kontrollimise tähtsust ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks; tunnustab ameti olulist panust nende eesmärkide saavutamisse; rõhutab, et kalandustegevuse kontrollimise eest vastutavad peamiselt liikmesriigid, samas kui ameti ülesanded on oma olemuselt toetavad; rõhutab, et kalanduskontrolli käsitleva määruse läbivaatamisega suureneb oluliselt ameti toetamisega seotud töökoormus; rõhutab, et püüdlused tulla toime suurenevate kohustustega ja selleks piisavate vahendite eraldamata jätmine on omavahel vastuolus; rõhutab seetõttu, et eelseisvatel aastatel peavad ameti rahalised ja inimressursid olema piisavad; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde püügitegevuse kontrollimise tähtsust ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks; tunnustab ameti olulist panust nende eesmärkide saavutamisse; rõhutab, et kalandustegevuse kontrollimise eest vastutavad peamiselt liikmesriigid, samas kui ameti ülesanded on oma olemuselt toetavad; rõhutab, et kalanduskontrolli käsitleva määruse läbivaatamisega suureneb oluliselt ameti toetamisega seotud töökoormus; rõhutab, et püüdlused tulla toime suurenevate kohustustega ja selleks piisavate vahendite eraldamata jätmine on omavahel vastuolus; rõhutab seetõttu, et eelseisvatel aastatel peavad ameti rahalised ja inimressursid olema piisavad;

| 4. | märgib rahuloluga, et amet kasutab põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid suurusi, mille alusel hinnata oma tegevuse lisaväärtust ja muid eelarvehalduse parandamise meetmeid ning mille hulka kuuluvad näiteks kontrollid ja rikkumiste trendid, koolitustel osalemine ja eelarve täitmine kvartalite kaupa; |
| --- | --- |

4.

märgib rahuloluga, et amet kasutab põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid suurusi, mille alusel hinnata oma tegevuse lisaväärtust ja muid eelarvehalduse parandamise meetmeid ning mille hulka kuuluvad näiteks kontrollid ja rikkumiste trendid, koolitustel osalemine ja eelarve täitmine kvartalite kaupa;

| 5. | märgib, et amet viis 90 % oma tegevusest ellu õigeaegselt, järgides oma iga-aastast tööprogrammi; märgib, et 2020. aastal oli rakendamine oodatust suurem, võttes arvesse COVID-19 pandeemia erilisi asjaolusid; |
| --- | --- |

5.

märgib, et amet viis 90 % oma tegevusest ellu õigeaegselt, järgides oma iga-aastast tööprogrammi; märgib, et 2020. aastal oli rakendamine oodatust suurem, võttes arvesse COVID-19 pandeemia erilisi asjaolusid;

| 6. | märgib, et amet, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) ning Euroopa Meresõiduohutuse Amet pidasid jätkuvalt kinni 2019. aastal allkirjastatud kolmepoolsest töökorrast, milles on kindlaks määratud nende ametite vaheline koostöö ja koostöö rannikuvalveülesandeid täitvate riiklike asutustega teenuste, teabe, seadmete ja koolituse pakkumisel ning mitmeotstarbeliste operatsioonide kooskõlastamisel; märgib, et ametist sai 2020. aasta mais selle kolmepoolse töökorralduse eesistuja; märgib, et see konkreetne ametitevaheline koostöö aitab luua sünergiat ning vältida tegevuse dubleerimist ja/või liiasust ametite ja asjaomaste liikmesriikide vahelises koostöös, luues mastaabisäästu; on seisukohal, et see töökorraldus on näide liidu asutuste koostööga kaasnevast koostoimest ning muudes valdkondades tegutsevad asutused peaksid seda eeskujuks võtma; kutsub ametit üles jätkama oma jõupingutusi selles valdkonnas ning peab asjakohaseks suurendada ka ameti ja Euroopa Keskkonnaameti vahelist koostööd; |
| --- | --- |

6.

märgib, et amet, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) ning Euroopa Meresõiduohutuse Amet pidasid jätkuvalt kinni 2019. aastal allkirjastatud kolmepoolsest töökorrast, milles on kindlaks määratud nende ametite vaheline koostöö ja koostöö rannikuvalveülesandeid täitvate riiklike asutustega teenuste, teabe, seadmete ja koolituse pakkumisel ning mitmeotstarbeliste operatsioonide kooskõlastamisel; märgib, et ametist sai 2020. aasta mais selle kolmepoolse töökorralduse eesistuja; märgib, et see konkreetne ametitevaheline koostöö aitab luua sünergiat ning vältida tegevuse dubleerimist ja/või liiasust ametite ja asjaomaste liikmesriikide vahelises koostöös, luues mastaabisäästu; on seisukohal, et see töökorraldus on näide liidu asutuste koostööga kaasnevast koostoimest ning muudes valdkondades tegutsevad asutused peaksid seda eeskujuks võtma; kutsub ametit üles jätkama oma jõupingutusi selles valdkonnas ning peab asjakohaseks suurendada ka ameti ja Euroopa Keskkonnaameti vahelist koostööd;

| 7. | märgib, et 2020. aastal koordineeris amet 38 452 kalalaeva inspekteerimist, mille tulemusel avastati 1 682 kahtlustatavat rikkumist, mida on 2019. aasta arvnäitajatega võrreldes vastavalt 18,75 % ja 44,25 % rohkem; on veendunud, et need arvud näitavad, et kontrollid ja nende järelmeetmed on ühise kalanduspoliitika reeglite järgimise tagamiseks jätkuvalt oluline vahend; märgib siiski, et see suurenemine peidab endas piirkondadevahelisi erinevusi, kuna suurenemine toimus läänepiirkonna vetes (+ 27 %) ja Vahemerel (+ 141 %), sellega kaasnes aga vähenemine Läänemerel (–20 %), Põhjamerel (–49 %), Mustal merel (–11 %) ning NAFO ja NEAFCi piirkondades (–36 %); kutsub ametit üles esitama nende muudatuste põhjuste kohta üksikasjalikumat teavet; juhib tähelepanu sellele, et inspekteerimisel ja muudel järelmeetmetel on oluline roll mitte ainult kalavarude nõuetekohasel majandamisel, vaid ka liidu kaluritele võrdsete tingimuste tagamisel; |
| --- | --- |

7.

märgib, et 2020. aastal koordineeris amet 38 452 kalalaeva inspekteerimist, mille tulemusel avastati 1 682 kahtlustatavat rikkumist, mida on 2019. aasta arvnäitajatega võrreldes vastavalt 18,75 % ja 44,25 % rohkem; on veendunud, et need arvud näitavad, et kontrollid ja nende järelmeetmed on ühise kalanduspoliitika reeglite järgimise tagamiseks jätkuvalt oluline vahend; märgib siiski, et see suurenemine peidab endas piirkondadevahelisi erinevusi, kuna suurenemine toimus läänepiirkonna vetes (+ 27 %) ja Vahemerel (+ 141 %), sellega kaasnes aga vähenemine Läänemerel (–20 %), Põhjamerel (–49 %), Mustal merel (–11 %) ning NAFO ja NEAFCi piirkondades (–36 %); kutsub ametit üles esitama nende muudatuste põhjuste kohta üksikasjalikumat teavet; juhib tähelepanu sellele, et inspekteerimisel ja muudel järelmeetmetel on oluline roll mitte ainult kalavarude nõuetekohasel majandamisel, vaid ka liidu kaluritele võrdsete tingimuste tagamisel;

| 8. | märgib, et amet tegi tihedas koostöös komisjoni ja liikmesriikidega olulist ettevalmistustööd, et tulla toime kalanduskontrolli mõjutavate võimalike tagajärgedega Põhjameres ja Atlandi ookeani läänepiirkonna vetes, mis tulenevad Ühendkuningriigi liidust väljaastumisest; |
| --- | --- |

8.

märgib, et amet tegi tihedas koostöös komisjoni ja liikmesriikidega olulist ettevalmistustööd, et tulla toime kalanduskontrolli mõjutavate võimalike tagajärgedega Põhjameres ja Atlandi ookeani läänepiirkonna vetes, mis tulenevad Ühendkuningriigi liidust väljaastumisest;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 9. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 98,36 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 61 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 60 ametnikku ja ajutist teenistujat (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 61); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka viis lepingulist töötajat ja neli liikmesriigi lähetatud eksperti; |
| --- | --- |

9.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 98,36 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 61 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 60 ametnikku ja ajutist teenistujat (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 61); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka viis lepingulist töötajat ja neli liikmesriigi lähetatud eksperti;

| 10. | võtab teadmiseks ameti poliitika edendada töötajate võrdset kohtlemist ja sihi saavutada soolise tasakaalu eesmärk nii üldarvuliselt, palgaastme kui ka vastutuse taseme osas; mõistab teravalt hukka asjaolu, et naised moodustavad palgaastme AD 8 või sellest kõrgema palgaastme töötajatest ainult 30 %; väljendab heameelt selle üle, et hiljuti nimetati ameti uueks tegevdirektoriks naine; märgib siiski, et tema nimetamine ei võimalda saavutada juhtkonnas võrdsust, kuna kõigil üksuse juhataja ametikohtadel töötavad mehed; kutsub ametit üles suurendama jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse poliitika rakendamisel, et saavutada võrdsus juhtimistasandil; märgib murega, et sooline koosseis ameti haldusnõukogus on tasakaalust väljas, kuna seal on 46 meest (70 %) ja 20 naist (30 %); kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks ameti poliitika edendada töötajate võrdset kohtlemist ja sihi saavutada soolise tasakaalu eesmärk nii üldarvuliselt, palgaastme kui ka vastutuse taseme osas; mõistab teravalt hukka asjaolu, et naised moodustavad palgaastme AD 8 või sellest kõrgema palgaastme töötajatest ainult 30 %; väljendab heameelt selle üle, et hiljuti nimetati ameti uueks tegevdirektoriks naine; märgib siiski, et tema nimetamine ei võimalda saavutada juhtkonnas võrdsust, kuna kõigil üksuse juhataja ametikohtadel töötavad mehed; kutsub ametit üles suurendama jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse poliitika rakendamisel, et saavutada võrdsus juhtimistasandil; märgib murega, et sooline koosseis ameti haldusnõukogus on tasakaalust väljas, kuna seal on 46 meest (70 %) ja 20 naist (30 %); kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

Hanked

Hanked

| 11. | rõhutab, et ameti algatatud kavandatud hankemenetluste osakaal ületas 80 % eesmärgi ja saavutas 2020. aastal 83 %; märgib, et kavandatud hangete kasutamine võimaldab ametil säilitada eelarve täitmise tulemuslikkuse kõrge taseme; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et ameti algatatud kavandatud hankemenetluste osakaal ületas 80 % eesmärgi ja saavutas 2020. aastal 83 %; märgib, et kavandatud hangete kasutamine võimaldab ametil säilitada eelarve täitmise tulemuslikkuse kõrge taseme;

| 12. | märgib, et 2020. aasta peamine hanketegevus keskendus kolme raamlepingu sõlmimisele merendusalase õigusabi, puhastusteenuste ja ajutiste töötajate jaoks algatatud avatud hankemenetluste tulemusena; märgib, et amet kehtestas täiendavad läbirääkimistega hankemenetlused näiteks kindlustusmaaklerluse, internetiteenuste ning auditi- ja kontrollialase tehnilise abi jaoks; |
| --- | --- |

12.

märgib, et 2020. aasta peamine hanketegevus keskendus kolme raamlepingu sõlmimisele merendusalase õigusabi, puhastusteenuste ja ajutiste töötajate jaoks algatatud avatud hankemenetluste tulemusena; märgib, et amet kehtestas täiendavad läbirääkimistega hankemenetlused näiteks kindlustusmaaklerluse, internetiteenuste ning auditi- ja kontrollialase tehnilise abi jaoks;

| 13. | peab kiiduväärseks asjaolu, et vastavalt liidu ametite eesmärgile teha hangeteks ühiseid pingutusi osales amet 2020. aastal koos komisjoni ja teiste ametitega 16 erinevas institutsioonidevahelises hankes; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru oma ühiste hankemenetluste edasisest arengust; |
| --- | --- |

13.

peab kiiduväärseks asjaolu, et vastavalt liidu ametite eesmärgile teha hangeteks ühiseid pingutusi osales amet 2020. aastal koos komisjoni ja teiste ametitega 16 erinevas institutsioonidevahelises hankes; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru oma ühiste hankemenetluste edasisest arengust;

| 14. | võtab teadmiseks ameti püüdlused kohaldada ameti algatatud hangetes vähemalt ühte kriteeriumi, mis on seotud keskendumisega võimalike pakkujate tõhusale keskkonnakäitumisele; palub ametil hinnata selle kriteeriumi kasulikkust ja mõjusust ning teavitada hindamise tulemustest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks ameti püüdlused kohaldada ameti algatatud hangetes vähemalt ühte kriteeriumi, mis on seotud keskendumisega võimalike pakkujate tõhusale keskkonnakäitumisele; palub ametil hinnata selle kriteeriumi kasulikkust ja mõjusust ning teavitada hindamise tulemustest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 15. | võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja praegused jõupingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; märgib, et ameti veebisaidil ei ole veel avaldatud haldusnõukogu 66 liikmest kahe elulookirjeldust ja nelja huvide deklaratsiooni; palub ametil avaldada kõigi haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid ning anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selleks võetud meetmetest; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja praegused jõupingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; märgib, et ameti veebisaidil ei ole veel avaldatud haldusnõukogu 66 liikmest kahe elulookirjeldust ja nelja huvide deklaratsiooni; palub ametil avaldada kõigi haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid ning anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selleks võetud meetmetest;

| 16. | väljendab heameelt pärast 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevat raportit astutud täiendavate sammude üle, mille eesmärk on ameti tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks teabe andmine ameti töötajate kohtumiste kohta väliste sidusrühmadega, ning võimaluse üle selle teabega ameti veebisaidil tutvuda; palub ametil veebisaiti korrapäraselt ajakohastada, et tagada ameti tegevuse täielik läbipaistvus ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt pärast 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevat raportit astutud täiendavate sammude üle, mille eesmärk on ameti tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks teabe andmine ameti töötajate kohtumiste kohta väliste sidusrühmadega, ning võimaluse üle selle teabega ameti veebisaidil tutvuda; palub ametil veebisaiti korrapäraselt ajakohastada, et tagada ameti tegevuse täielik läbipaistvus ja usaldusväärsus;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 17. | märgib, et komisjoni siseauditi talitus koostas 2020. aastal uue auditikava (strateegiline siseauditi kava aastateks 2021–2023); märgib, et see auditikava põhineb siseauditi talituse tehtud põhjaliku riskihindamise tulemustel ning koosneb ameti tegevust ja protsesse käsitlevate peamiste dokumentide läbivaatamisest; |
| --- | --- |

17.

märgib, et komisjoni siseauditi talitus koostas 2020. aastal uue auditikava (strateegiline siseauditi kava aastateks 2021–2023); märgib, et see auditikava põhineb siseauditi talituse tehtud põhjaliku riskihindamise tulemustel ning koosneb ameti tegevust ja protsesse käsitlevate peamiste dokumentide läbivaatamisest;

| 18. | märgib, et amet hindas oma sisekontrollisüsteemi ja jõudis järeldusele, et kontrollimeetmed toimivad kavandatud viisil; märgib, et ameti riske jälgitakse ja maandatakse nõuetekohaselt; märgib, et 2020. aastal ei teatatud ühestki märkimisväärsest kontrollialasest puudusest; |
| --- | --- |

18.

märgib, et amet hindas oma sisekontrollisüsteemi ja jõudis järeldusele, et kontrollimeetmed toimivad kavandatud viisil; märgib, et ameti riske jälgitakse ja maandatakse nõuetekohaselt; märgib, et 2020. aastal ei teatatud ühestki märkimisväärsest kontrollialasest puudusest;

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

| 19. | märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu jättis amet 2020. aastal korraldamata 90 % eelarves ette nähtud koosolekutest ja lähetustest; märgib siiski, et amet suutis seda mõju eelarveprognoosis kompenseerida, lisades vahendite täiendava prahtimise, vananenud seadmete väljavahetamise, täiendavate kommunikatsioonialaste jõupingutuste ja muude 2021. aastaks kavandatud lepingute kulukohustused; märgib lisaks, et 2020. aastasse üle kantud assigneeringuid jälgiti tähelepanelikult, mille tulemusel oli nende assigneeringute täitmise määr 93,5 %; |
| --- | --- |

19.

märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu jättis amet 2020. aastal korraldamata 90 % eelarves ette nähtud koosolekutest ja lähetustest; märgib siiski, et amet suutis seda mõju eelarveprognoosis kompenseerida, lisades vahendite täiendava prahtimise, vananenud seadmete väljavahetamise, täiendavate kommunikatsioonialaste jõupingutuste ja muude 2021. aastaks kavandatud lepingute kulukohustused; märgib lisaks, et 2020. aastasse üle kantud assigneeringuid jälgiti tähelepanelikult, mille tulemusel oli nende assigneeringute täitmise määr 93,5 %;

| 20. | märgib, et alates 2020. aasta märtsi algusest jälgis ja analüüsis ameti talitluspidevuse juhtimisrühm COVID-19 pandeemiast tulenenud kõigi töötajate kaugtöö mõju talitluspidevusele ja jõudis järeldusele, et amet on hästi valmis oma tegevust kaugtöö abil usaldusväärselt jätkama; märgib siiski, et ameti talitluspidevuse juhtimisrühm tegi ettepaneku üksuste individuaalseid taastusmeetmete kavasid teataval määral kohandada; |
| --- | --- |

20.

märgib, et alates 2020. aasta märtsi algusest jälgis ja analüüsis ameti talitluspidevuse juhtimisrühm COVID-19 pandeemiast tulenenud kõigi töötajate kaugtöö mõju talitluspidevusele ja jõudis järeldusele, et amet on hästi valmis oma tegevust kaugtöö abil usaldusväärselt jätkama; märgib siiski, et ameti talitluspidevuse juhtimisrühm tegi ettepaneku üksuste individuaalseid taastusmeetmete kavasid teataval määral kohandada;

| 21. | märgib, et ameti üldised kaugtöötingimused tõid ameti peakorteris kaasa üldise CO2 heite vähenemise 67 %; märgib siiski, et selle vähenemise on kaalunud üles ameti avamere patrull-laeva „Lundy Sentinel“ vajadus kasutada oma Atlandi ookeani põhjaosas ja Lääne-Atlandil toimuvate missioonide lähte- ja naasmiskohana Vigo sadamat; märgib, et selle tava tulemusel on kütusekulu suurenenud 2019. aastaga võrreldes 25 % ja CO2 heide 28 %; |
| --- | --- |

21.

märgib, et ameti üldised kaugtöötingimused tõid ameti peakorteris kaasa üldise CO2 heite vähenemise 67 %; märgib siiski, et selle vähenemise on kaalunud üles ameti avamere patrull-laeva „Lundy Sentinel“ vajadus kasutada oma Atlandi ookeani põhjaosas ja Lääne-Atlandil toimuvate missioonide lähte- ja naasmiskohana Vigo sadamat; märgib, et selle tava tulemusel on kütusekulu suurenenud 2019. aastaga võrreldes 25 % ja CO2 heide 28 %;

2

2

Muud märkused

Muud märkused

| 22. | märgib, et amet on alustanud protsessi, mille eesmärk on saada ELi keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) sertifikaat, ning on võtnud mitmeid meetmeid oma üldise keskkonnamõju vähendamiseks; märgib, et amet uurib erinevaid elemente, mis on seotud tema CO2 jalajälje tekke ja mõõtmisega, ning võimalust kasutada kompensatsioonisüsteeme kooskõlas teiste liidu institutsioonide, organite ja ametite tavadega; |
| --- | --- |

22.

märgib, et amet on alustanud protsessi, mille eesmärk on saada ELi keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) sertifikaat, ning on võtnud mitmeid meetmeid oma üldise keskkonnamõju vähendamiseks; märgib, et amet uurib erinevaid elemente, mis on seotud tema CO2 jalajälje tekke ja mõõtmisega, ning võimalust kasutada kompensatsioonisüsteeme kooskõlas teiste liidu institutsioonide, organite ja ametite tavadega;

2

| 23. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

23.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

2

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 148.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/273 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/273

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1751,

4. mai 2022,

Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0082/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0082/2022),

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/473 Euroopa Kalanduskontrolli Ameti kohta (4), eriti selle artiklit 45, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/473 Euroopa Kalanduskontrolli Ameti kohta (4), eriti selle artiklit 45,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud ELi toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud ELi toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0114/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0114/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Kalanduskontrolli Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Kalanduskontrolli Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Kalanduskontrolli Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Kalanduskontrolli Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 83, 25.3.2019, lk 18.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/274 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/274

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1752,

4. mai 2022,

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Toiduohutusameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0083/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Toiduohutusameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0083/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused), (4) eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused), (4) eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0115/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0115/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/276 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/276

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1753,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Toiduohutusameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Toiduohutusameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0115/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0115/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 103 023 255,80 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 27,60 % suurust kasvu, peamiselt ametiga seotud tegevuskulude suurenemise tõttu; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 103 023 255,80 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 27,60 % suurust kasvu, peamiselt ametiga seotud tegevuskulude suurenemise tõttu; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 100 %, mis on 2019. aastaga võrreldes veidi (0,01 %) kõrgem; märgib ühtlasi, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 88,41 %, mis oli 2019. aastaga võrreldes 3,04 % võrra madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 100 %, mis on 2019. aastaga võrreldes veidi (0,01 %) kõrgem; märgib ühtlasi, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 88,41 %, mis oli 2019. aastaga võrreldes 3,04 % võrra madalam;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 2. | tunnustab ameti panust liidu toidu- ja söödaahela ohutuse suurendamisse ning märkimisväärseid pingutusi riskijuhtidele toidutarneahelaga seotud küsimustes põhjaliku, sõltumatu ja ajakohase teaduspõhise nõu andmisel, avalikkuse selgel teavitamisel oma töö tulemustest ja tulemuste aluseks olevast teabest ning institutsiooniliste partnerite ja asjahuvilistega koostöö tegemisel, et suurendada toiduohutussüsteemi ühtsust ja usaldusväärsust; |
| --- | --- |

2.

tunnustab ameti panust liidu toidu- ja söödaahela ohutuse suurendamisse ning märkimisväärseid pingutusi riskijuhtidele toidutarneahelaga seotud küsimustes põhjaliku, sõltumatu ja ajakohase teaduspõhise nõu andmisel, avalikkuse selgel teavitamisel oma töö tulemustest ja tulemuste aluseks olevast teabest ning institutsiooniliste partnerite ja asjahuvilistega koostöö tegemisel, et suurendada toiduohutussüsteemi ühtsust ja usaldusväärsust;

| 3. | rõhutab, et 2020. aastal viis amet teaduslike väljundite, tehniliste aruannete ja toetavate väljaannete kaudu lõpule 697 küsimuse käsitlemise; väljendab rahulolu selle üle, et amet annab poliitikakujundajatele õigeaegset tuge teaduslike väljundite, sealhulgas ametiväliste teaduslike aruannete ja kõrvalnähtude kohta teabe esitamisega, järgides Euroopa Parlamendi antud volitusi, peamiselt sellistes valdkondades nagu loomade tervis ja heaolu, mesilaste tervis, küülikute heaolu, loomade transport ja omandatud antimikroobikumiresistentsus; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et 2020. aastal viis amet teaduslike väljundite, tehniliste aruannete ja toetavate väljaannete kaudu lõpule 697 küsimuse käsitlemise; väljendab rahulolu selle üle, et amet annab poliitikakujundajatele õigeaegset tuge teaduslike väljundite, sealhulgas ametiväliste teaduslike aruannete ja kõrvalnähtude kohta teabe esitamisega, järgides Euroopa Parlamendi antud volitusi, peamiselt sellistes valdkondades nagu loomade tervis ja heaolu, mesilaste tervis, küülikute heaolu, loomade transport ja omandatud antimikroobikumiresistentsus;

| 4. | rõhutab vastutustundliku, eetilise, ajakohase ja teaduspõhise lähenemisviisi tähtsust loomade heaolu parandamiseks; tunnustab sellega seoses ameti tööd strateegia „Talust taldrikule“ ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vastutustundliku, eetilise, ajakohase ja teaduspõhise lähenemisviisi tähtsust loomade heaolu parandamiseks; tunnustab sellega seoses ameti tööd strateegia „Talust taldrikule“ ettevalmistamisel;

| 5. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament võttis 2020. aastal vastu kaks vastuväidet heakskiidu kehtivusaja pikendamisele selliste pestitsiidides kasutatavate toimeainete osas, mille kohta kehtivad piirkriteeriumid ja mille kasutamist ei tohiks seetõttu liidus lubada; (2) nõuab, et amet kiirendaks kõigi toimeainete läbivaatamisaruannete projektide hindamist ja teeks kõik endast oleneva, et kiirendada aruandvate liikmesriikide poolset ümberhindamisprotsessi, et vältida ohtlike pestitsiidide kehtivusaja uut pikendamist, ning rõhutab, et eriti murettekitav on mahajäämus biotsiidide ümberhindamisel ning et selle probleemi lahendamiseks on vaja rohkem pingutada; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament võttis 2020. aastal vastu kaks vastuväidet heakskiidu kehtivusaja pikendamisele selliste pestitsiidides kasutatavate toimeainete osas, mille kohta kehtivad piirkriteeriumid ja mille kasutamist ei tohiks seetõttu liidus lubada; (2) nõuab, et amet kiirendaks kõigi toimeainete läbivaatamisaruannete projektide hindamist ja teeks kõik endast oleneva, et kiirendada aruandvate liikmesriikide poolset ümberhindamisprotsessi, et vältida ohtlike pestitsiidide kehtivusaja uut pikendamist, ning rõhutab, et eriti murettekitav on mahajäämus biotsiidide ümberhindamisel ning et selle probleemi lahendamiseks on vaja rohkem pingutada;

2

| 6. | märgib rahuloluga, et amet liigub tipptehnoloogia rakendamise suunas, hakates loomkatsemeetoditele lisaks kasutama uuel lähenemisviisil põhinevaid alternatiivseid meetodeid ja tehisintellekti; tunnistab, et amet korraldas enne täieliku kaugtöö korra kehtestamist koos Euroopa Kemikaaliameti, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ning veel viie ametiga oma info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) süsteemide stressitestimise, mis enne ulatuslikule kaugtööle üleminekut andis lisakinnituse IKT-süsteemide toimimise kohta; kutsub ametit süles suurendama pingutusi loomade heaolu kaitsmiseks ja soodustama muude kui loomkatsemeetodite kasutamist, seda ka koostöös teiste institutsioonidega; |
| --- | --- |

6.

märgib rahuloluga, et amet liigub tipptehnoloogia rakendamise suunas, hakates loomkatsemeetoditele lisaks kasutama uuel lähenemisviisil põhinevaid alternatiivseid meetodeid ja tehisintellekti; tunnistab, et amet korraldas enne täieliku kaugtöö korra kehtestamist koos Euroopa Kemikaaliameti, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ning veel viie ametiga oma info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) süsteemide stressitestimise, mis enne ulatuslikule kaugtööle üleminekut andis lisakinnituse IKT-süsteemide toimimise kohta; kutsub ametit süles suurendama pingutusi loomade heaolu kaitsmiseks ja soodustama muude kui loomkatsemeetodite kasutamist, seda ka koostöös teiste institutsioonidega;

| 7. | väljendab rahulolu selle üle, et on lõpule viidud liidu koondaruanne inimestelt, loomadelt ja toidust võetud zoonootiliste ja indikaatorbakterite antimikroobikumiresistentsuse kohta, mille koostamisel tegi amet koostööd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega; rõhutab sellega seoses probleemi, mida kujutab endast nende bakterite suurenev resistentsus antibiootikumide suhtes, mida tavaliselt kasutatakse; |
| --- | --- |

7.

väljendab rahulolu selle üle, et on lõpule viidud liidu koondaruanne inimestelt, loomadelt ja toidust võetud zoonootiliste ja indikaatorbakterite antimikroobikumiresistentsuse kohta, mille koostamisel tegi amet koostööd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega; rõhutab sellega seoses probleemi, mida kujutab endast nende bakterite suurenev resistentsus antibiootikumide suhtes, mida tavaliselt kasutatakse;

| 8. | märgib, et amet kasutab oma terviklikus tulemuspõhise juhtimise lähenemisviisis peamisi tulemusnäitajaid, et mõõta oma tegevusest tulenevat lisaväärtust, eelkõige seoses teadusliku teabe jagamisega; märgib ka, et amet kasutab muid peamisi tulemusnäitajaid, et tõhustada oma eelarve haldamist; märgib, et 2020. aastal jäeti välja kuus näitajat ja lisati kaks; |
| --- | --- |

8.

märgib, et amet kasutab oma terviklikus tulemuspõhise juhtimise lähenemisviisis peamisi tulemusnäitajaid, et mõõta oma tegevusest tulenevat lisaväärtust, eelkõige seoses teadusliku teabe jagamisega; märgib ka, et amet kasutab muid peamisi tulemusnäitajaid, et tõhustada oma eelarve haldamist; märgib, et 2020. aastal jäeti välja kuus näitajat ja lisati kaks;

| 9. | märgib, et amet on keskendunud põhitegevusele ja alustas 2020. aastal ettevalmistusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1381 (3) rakendamiseks, eesmärgiga töötada välja uued protsessid, vaadata läbi personalistruktuur ning tugevdada oma tehnoloogia- ja teabehaldussuutlikkust; märgib samuti, et 2020. aastal suutis amet piirata pandeemia mõju oma tegevuse tulemuslikkusele ning tootlikkus langes vaid vähesel määral tänu ameti piisavalt varajasele tehnoloogilisele valmisolekule minna füüsiliselt töökeskkonnalt üle digitaalsele töökeskkonnale; märgib lisaks, et 2020. aastal töötas asutus veel välja oma strateegiat 2027. aastani; palub asutusel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teada arengust selles valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

märgib, et amet on keskendunud põhitegevusele ja alustas 2020. aastal ettevalmistusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1381 (3) rakendamiseks, eesmärgiga töötada välja uued protsessid, vaadata läbi personalistruktuur ning tugevdada oma tehnoloogia- ja teabehaldussuutlikkust; märgib samuti, et 2020. aastal suutis amet piirata pandeemia mõju oma tegevuse tulemuslikkusele ning tootlikkus langes vaid vähesel määral tänu ameti piisavalt varajasele tehnoloogilisele valmisolekule minna füüsiliselt töökeskkonnalt üle digitaalsele töökeskkonnale; märgib lisaks, et 2020. aastal töötas asutus veel välja oma strateegiat 2027. aastani; palub asutusel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teada arengust selles valdkonnas;

3

| 10. | tunnustab ameti pingutusi tugevdada koostööd teiste liidu ametitega, keskendudes eelkõige teadmiste ja parimate tavade jagamisele ning võimaliku koostoime uurimisele võrgustike loomise kaudu sellistes valdkondades nagu hangete kavandamine, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, tehisintellekt, väliskommunikatsioon ja personalijuhtimine; märgib, et amet on selliseid meetmeid rakendanud koos Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse, Euroopa Kemikaaliameti, Euroopa Ravimiameti ja Euroopa Keskkonnaametiga; |
| --- | --- |

10.

tunnustab ameti pingutusi tugevdada koostööd teiste liidu ametitega, keskendudes eelkõige teadmiste ja parimate tavade jagamisele ning võimaliku koostoime uurimisele võrgustike loomise kaudu sellistes valdkondades nagu hangete kavandamine, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, tehisintellekt, väliskommunikatsioon ja personalijuhtimine; märgib, et amet on selliseid meetmeid rakendanud koos Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse, Euroopa Kemikaaliameti, Euroopa Ravimiameti ja Euroopa Keskkonnaametiga;

| 11. | märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et amet nõustub kindlalt eesmärgiga digiteerida liidu ametid; märgib, et kooskõlas oma 2027. aasta strateegiaga püüab amet jätkata investeerimist oma protsesside digiteerimisse ja ajakohastada olemasolevat IT-taristut, et maksimaalselt suurendada koostööd ja teadmiste vahetamist ameti sees ja väljaspool seda, tagades seeläbi laiema, tõhusama ja kiirema juurdepääsu teaduslikele andmetele; märgib lisaks, et amet annab oma panuse Euroopa Komisjoni digistrateegiasse, osaledes tervisepoliitika ametite ja komisjoni koostööalgatuses, mida juhib tervise ja toiduohutuse peadirektoraat, taotledes tõhusust koostoime ja koostöö kaudu ühiste digilahenduste väljatöötamisel; |
| --- | --- |

11.

märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et amet nõustub kindlalt eesmärgiga digiteerida liidu ametid; märgib, et kooskõlas oma 2027. aasta strateegiaga püüab amet jätkata investeerimist oma protsesside digiteerimisse ja ajakohastada olemasolevat IT-taristut, et maksimaalselt suurendada koostööd ja teadmiste vahetamist ameti sees ja väljaspool seda, tagades seeläbi laiema, tõhusama ja kiirema juurdepääsu teaduslikele andmetele; märgib lisaks, et amet annab oma panuse Euroopa Komisjoni digistrateegiasse, osaledes tervisepoliitika ametite ja komisjoni koostööalgatuses, mida juhib tervise ja toiduohutuse peadirektoraat, taotledes tõhusust koostoime ja koostöö kaudu ühiste digilahenduste väljatöötamisel;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 12. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelu täidetud 97,46 % ulatuses ning liidu eelarves kinnitatud 354 ametikohast (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 320) oli täidetud 5 ametniku ja 340 ajutise teenistuja ametikohta; märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 122 lepingulist töötajat ja 14 lähetatud riiklikku eksperti; |
| --- | --- |

12.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelu täidetud 97,46 % ulatuses ning liidu eelarves kinnitatud 354 ametikohast (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 320) oli täidetud 5 ametniku ja 340 ajutise teenistuja ametikohta; märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 122 lepingulist töötajat ja 14 lähetatud riiklikku eksperti;

| 13. | kutsub komisjoni üles andma ametile nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võimaluse võtta ameti kokkulepitud aastaeelarve piires piiratud ajaks tööle rohkem lepingulisi töötajaid, kui ametikohtade loetelus on ette nähtud; on seisukohal, et niisugune paindlikkus kiirendaks kuhjunud tööhulga vähendamist ning inimressursside vähesuse tõttu pooleliolevate asjade lõpuleviimist; rõhutab, et muidugi peavad need lepingulised töötajad järgima ameti sõltumatuse eeskirju; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles andma ametile nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võimaluse võtta ameti kokkulepitud aastaeelarve piires piiratud ajaks tööle rohkem lepingulisi töötajaid, kui ametikohtade loetelus on ette nähtud; on seisukohal, et niisugune paindlikkus kiirendaks kuhjunud tööhulga vähendamist ning inimressursside vähesuse tõttu pooleliolevate asjade lõpuleviimist; rõhutab, et muidugi peavad need lepingulised töötajad järgima ameti sõltumatuse eeskirju;

| 14. | on seisukohal, et ameti ülesanne on aktiivselt otsida kõrgetasemelisi eksperte ja veenda neid oma töös osalema, tunnustades ameti enda teadusliku analüüsi tegemisel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (4) artikli 8 lõikega 5 nende eelretsenseeritud uurimistöö asjakohasust ja usaldusväärsust; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et ameti ülesanne on aktiivselt otsida kõrgetasemelisi eksperte ja veenda neid oma töös osalema, tunnustades ameti enda teadusliku analüüsi tegemisel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (4) artikli 8 lõikega 5 nende eelretsenseeritud uurimistöö asjakohasust ja usaldusväärsust;

4

| 15. | võtab teadmiseks ameti kõrgema juhtkonna koosseisu soolise tasakaalu, kuna selle viiest liikmest kolm (60 %) on naised; võtab murega teadmiseks ameti haldusnõukogu koosseisu soolise tasakaalustamatuse, kuna selle 15 liikmest 12 on mehed (80 %); võtab teadmiseks ameti kogu töötajaskonna koosseisu soolise tasakaalu, kuna 467 töötajast 285 on naised (61,03 %); palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid agentuuri haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks ameti kõrgema juhtkonna koosseisu soolise tasakaalu, kuna selle viiest liikmest kolm (60 %) on naised; võtab murega teadmiseks ameti haldusnõukogu koosseisu soolise tasakaalustamatuse, kuna selle 15 liikmest 12 on mehed (80 %); võtab teadmiseks ameti kogu töötajaskonna koosseisu soolise tasakaalu, kuna 467 töötajast 285 on naised (61,03 %); palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid agentuuri haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 16. | märgib, et amet jätkas oma tegevust ja suutis COVID-19 pandeemiast hoolimata oma tööprogrammi täita; märgib siiski, et ameti eelarve muutus: kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendati 5 000 000 euro võrra COVID-19 pandeemia mõju tõttu, mis puudutas lähetusi, koolitust, energiavarustust, hooldust ja füüsilise kohalolekuga koosolekute tühistamist; märgib, et epidemioloogilise olukorra tõttu vähenesid sellele vastavalt ameti tulud; |
| --- | --- |

16.

märgib, et amet jätkas oma tegevust ja suutis COVID-19 pandeemiast hoolimata oma tööprogrammi täita; märgib siiski, et ameti eelarve muutus: kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendati 5 000 000 euro võrra COVID-19 pandeemia mõju tõttu, mis puudutas lähetusi, koolitust, energiavarustust, hooldust ja füüsilise kohalolekuga koosolekute tühistamist; märgib, et epidemioloogilise olukorra tõttu vähenesid sellele vastavalt ameti tulud;

| 17. | märgib, et amet tunnustab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni soovitust ja on täielikult teadlik vajadusest saavutada oma organisatsioonis parem geograafiline tasakaal, eelkõige 2004. aastal liiduga ühinenud liikmesriikide kodanike kaasamisega; märgib, et amet edendab praegu mitmeid sihtotstarbelisi algatusi, et suurendada oma atraktiivsust ja parandada eri liikmesriikide kodanike esindatust; märgib, et amet pöörab kommunikatsiooni- ja koostööosakonna, ELi ametite võrgustiku ning muude rahvusvaheliste ametite ja partnerorganisatsioonide toel erilist tähelepanu oma nähtavuse suurendamisele; märgib, et amet levitab ka oma vabade töökohtade kohta sihipäraselt teavet alaesindatud liikmesriikides, et suurendada taotlejate arvu LinkedIni, tööportaalide ja riikide teabekeskuste kaudu; palub ametil sellega seotud asjade arengust pidevalt teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni; |
| --- | --- |

17.

märgib, et amet tunnustab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni soovitust ja on täielikult teadlik vajadusest saavutada oma organisatsioonis parem geograafiline tasakaal, eelkõige 2004. aastal liiduga ühinenud liikmesriikide kodanike kaasamisega; märgib, et amet edendab praegu mitmeid sihtotstarbelisi algatusi, et suurendada oma atraktiivsust ja parandada eri liikmesriikide kodanike esindatust; märgib, et amet pöörab kommunikatsiooni- ja koostööosakonna, ELi ametite võrgustiku ning muude rahvusvaheliste ametite ja partnerorganisatsioonide toel erilist tähelepanu oma nähtavuse suurendamisele; märgib, et amet levitab ka oma vabade töökohtade kohta sihipäraselt teavet alaesindatud liikmesriikides, et suurendada taotlejate arvu LinkedIni, tööportaalide ja riikide teabekeskuste kaudu; palub ametil sellega seotud asjade arengust pidevalt teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni;

Hanked

Hanked

| 18. | märgib, et amet oli osaline hankeametnike võrgustikus (NAPO), aidates märkimisväärselt kaasa võrgustiku 2020. aasta tööprogrammi täitmisele, algatades ja allkirjastades 2020. aastal seitse ametitevahelist hankemenetlust, mille tulemusel hoiti liidu eelarves hinnanguliselt kokku 2,1 miljonit eurot; märgib, et amet juhtis üheksast ametitevahelisest menetlusest seitset ning hinnanguliselt säästeti kokku 2,4 miljonit eurot; tunnustab ameti jätkuvat koostööd teiste liidu ametitega, nagu Euroopa Kemikaaliamet, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, Euroopa Ravimiamet ja Euroopa Keskkonnaamet, et teha kindlaks ühiste teaduslike teemade ühishanke võimalused; palub ametil sellega seotud asjade arengust teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni; |
| --- | --- |

18.

märgib, et amet oli osaline hankeametnike võrgustikus (NAPO), aidates märkimisväärselt kaasa võrgustiku 2020. aasta tööprogrammi täitmisele, algatades ja allkirjastades 2020. aastal seitse ametitevahelist hankemenetlust, mille tulemusel hoiti liidu eelarves hinnanguliselt kokku 2,1 miljonit eurot; märgib, et amet juhtis üheksast ametitevahelisest menetlusest seitset ning hinnanguliselt säästeti kokku 2,4 miljonit eurot; tunnustab ameti jätkuvat koostööd teiste liidu ametitega, nagu Euroopa Kemikaaliamet, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, Euroopa Ravimiamet ja Euroopa Keskkonnaamet, et teha kindlaks ühiste teaduslike teemade ühishanke võimalused; palub ametil sellega seotud asjade arengust teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 19. | tunnustab ameti praegusi meetmeid ja jätkuvaid pingutusi, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; peab kahetsusväärseks, et amet ei avalda oma töötajate elulookirjeldusi internetis; kutsub ametit üles selles suhtes meetmeid rakendama; |
| --- | --- |

19.

tunnustab ameti praegusi meetmeid ja jätkuvaid pingutusi, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; peab kahetsusväärseks, et amet ei avalda oma töötajate elulookirjeldusi internetis; kutsub ametit üles selles suhtes meetmeid rakendama;

| 20. | soovitab ilmutada suuremat läbipaistvust suhetes sidusrühmade, ja eelkõige valitsusväliste organisatsioonidega; toetab ameti strateegilist eesmärki edendada veelgi muude ametite, samuti rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega sõlmitavat partnerlust, et luua liidus terviseühtsuse ökosüsteem, kaasates ka edaspidi sellesse oma sidusrühmi ja üldsust asjakohaste platvormide ja foorumite kaudu, mis peaks andma veelgi suuremat mastaabisäästu; |
| --- | --- |

20.

soovitab ilmutada suuremat läbipaistvust suhetes sidusrühmade, ja eelkõige valitsusväliste organisatsioonidega; toetab ameti strateegilist eesmärki edendada veelgi muude ametite, samuti rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega sõlmitavat partnerlust, et luua liidus terviseühtsuse ökosüsteem, kaasates ka edaspidi sellesse oma sidusrühmi ja üldsust asjakohaste platvormide ja foorumite kaudu, mis peaks andma veelgi suuremat mastaabisäästu;

| 21. | tunnustab ameti pingutusi oma töötajate huvide konfliktidega seotud probleemide leevendamiseks; märgib, et huvide konflikti puudutavaid standardeid saab veelgi tugevdada; |
| --- | --- |

21.

tunnustab ameti pingutusi oma töötajate huvide konfliktidega seotud probleemide leevendamiseks; märgib, et huvide konflikti puudutavaid standardeid saab veelgi tugevdada;

| 22. | märgib, et 2020. aastal tuvastas ja haldas amet välisekspertide iga-aastaste huvide deklaratsioonide tasandil 31 huvide konflikti; märgib, et amet otsustas ühe eksperdi oma teadusrühma liikmete hulgast välja arvata; kutsub ametit üles jätkama pingutusi huvide konfliktide ja potentsiaalsete huvide konfliktide kindlakstegemiseks ja haldamiseks ning teavitama sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni; |
| --- | --- |

22.

märgib, et 2020. aastal tuvastas ja haldas amet välisekspertide iga-aastaste huvide deklaratsioonide tasandil 31 huvide konflikti; märgib, et amet otsustas ühe eksperdi oma teadusrühma liikmete hulgast välja arvata; kutsub ametit üles jätkama pingutusi huvide konfliktide ja potentsiaalsete huvide konfliktide kindlakstegemiseks ja haldamiseks ning teavitama sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni;

| 23. | märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmetega Euroopa Ombudsmani juhtumi kohta, et asutus kaalub sisemenetluste väljatöötamist, et takistada juurdepääsu konfidentsiaalsele teabele, kui talle teatatakse, et ameti töötaja siirdub pärast teenistuse lõppu ametikohale väljapoole ametit; palub ametil sellega seotud asjade arengu kohta teavet anda; |
| --- | --- |

23.

märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmetega Euroopa Ombudsmani juhtumi kohta, et asutus kaalub sisemenetluste väljatöötamist, et takistada juurdepääsu konfidentsiaalsele teabele, kui talle teatatakse, et ameti töötaja siirdub pärast teenistuse lõppu ametikohale väljapoole ametit; palub ametil sellega seotud asjade arengu kohta teavet anda;

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

| 24. | märgib, et amet jätkas oma tegevust ja suutis COVID-19 pandeemiast hoolimata oma tööprogrammi täita; märgib siiski, et ameti eelarve muutus: kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendati 5 000 000 euro võrra COVID-19 pandeemia mõju tõttu, mis puudutas lähetusi, koolitust, energiavarustust, hooldust ja füüsilise kohalolekuga koosolekute tühistamist; märgib, et epidemioloogilise olukorra tõttu vähenesid sellele vastavalt ameti tulud; |
| --- | --- |

24.

märgib, et amet jätkas oma tegevust ja suutis COVID-19 pandeemiast hoolimata oma tööprogrammi täita; märgib siiski, et ameti eelarve muutus: kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendati 5 000 000 euro võrra COVID-19 pandeemia mõju tõttu, mis puudutas lähetusi, koolitust, energiavarustust, hooldust ja füüsilise kohalolekuga koosolekute tühistamist; märgib, et epidemioloogilise olukorra tõttu vähenesid sellele vastavalt ameti tulud;

| 25. | võtab teadmiseks ameti kinnituse, et tema juhtimis- ja tööprogrammi struktuur jäi COVID-19 pandeemiast tingitud piirangutele vaatamata täielikult toimivaks ning et amet jätkas tegevust ja suutis täita oma tööprogrammi; võtab teadmiseks asutuse eelarves tehtud muudatused, mis seisnesid kulukohustuste ja maksete vähendamises ning sellele vastavas tulude vähendamises pärast SARS-CoV-2 mõjuhinnangu üksikasjalikku analüüsi, mille amet tegi koostöös tervise ja toiduohutuse peadirektoraadiga; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks ameti kinnituse, et tema juhtimis- ja tööprogrammi struktuur jäi COVID-19 pandeemiast tingitud piirangutele vaatamata täielikult toimivaks ning et amet jätkas tegevust ja suutis täita oma tööprogrammi; võtab teadmiseks asutuse eelarves tehtud muudatused, mis seisnesid kulukohustuste ja maksete vähendamises ning sellele vastavas tulude vähendamises pärast SARS-CoV-2 mõjuhinnangu üksikasjalikku analüüsi, mille amet tegi koostöös tervise ja toiduohutuse peadirektoraadiga;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 26. | märgib, et amet hindas oma sisekontrollisüsteeme aruandeaastal ja jõudis järeldusele, et üldiselt olid kõik sisekontrolli komponendid ja põhimõtted olemas ja toimisid kavakohaselt; väljendab rahulolu selle üle, et amet määras siiski kindlaks mitu meedet, millega veelgi tugevdada tundliku teabe haldamist, ameti protsessistruktuuri, protsessijuhtimise metoodikat ning riskijuhtimist ja sisekontrolli; |
| --- | --- |

26.

märgib, et amet hindas oma sisekontrollisüsteeme aruandeaastal ja jõudis järeldusele, et üldiselt olid kõik sisekontrolli komponendid ja põhimõtted olemas ja toimisid kavakohaselt; väljendab rahulolu selle üle, et amet määras siiski kindlaks mitu meedet, millega veelgi tugevdada tundliku teabe haldamist, ameti protsessistruktuuri, protsessijuhtimise metoodikat ning riskijuhtimist ja sisekontrolli;

| 27. | märgib, et siseauditi talitus auditeeris teaduslike väljundite hindamist ja vastuvõtmist toidu koostisosade ja pakendamise valdkonnas ning esitas 2020. aasta oktoobris ametile lõpparuande; märgib, et siseauditi talitus jõudis järeldusele, et kuigi teaduslike väljundite hindamise ja vastuvõtmise protsess toidu koostisosade ja pakendamise valdkonnas on üldiselt piisavalt kavandatud, tulemuslik ja tõhus, esitati ka üks väga oluline auditi tähelepanek toidu lisaainete ja ensüümide ümberhindamise tõhusa ja õigeaegse rakendamise puuduste kohta; |
| --- | --- |

27.

märgib, et siseauditi talitus auditeeris teaduslike väljundite hindamist ja vastuvõtmist toidu koostisosade ja pakendamise valdkonnas ning esitas 2020. aasta oktoobris ametile lõpparuande; märgib, et siseauditi talitus jõudis järeldusele, et kuigi teaduslike väljundite hindamise ja vastuvõtmise protsess toidu koostisosade ja pakendamise valdkonnas on üldiselt piisavalt kavandatud, tulemuslik ja tõhus, esitati ka üks väga oluline auditi tähelepanek toidu lisaainete ja ensüümide ümberhindamise tõhusa ja õigeaegse rakendamise puuduste kohta;

| 28. | märgib, et 2020. aasta oktoobris alustas siseauditi talitus asutuse hanke- ja toetuste andmise menetluste siseauditit; märgib, et audit, mis hõlmab 2019. ja 2020. aastal lõpetatud hanke- ja toetuste andmise menetlusi, avaldati 2021. aasta esimesel poolaastal; |
| --- | --- |

28.

märgib, et 2020. aasta oktoobris alustas siseauditi talitus asutuse hanke- ja toetuste andmise menetluste siseauditit; märgib, et audit, mis hõlmab 2019. ja 2020. aastal lõpetatud hanke- ja toetuste andmise menetlusi, avaldati 2021. aasta esimesel poolaastal;

Muud märkused

Muud märkused

| 29. | märgib, et amet on teinud pingutusi kulutõhusa ja keskkonnahoidliku töökeskkonna loomiseks; märgib, et amet on vastu võtnud struktuursed ja tehaselahendused, millega püütakse vähendada energia-, vee- ja CO2 heidet; |
| --- | --- |

29.

märgib, et amet on teinud pingutusi kulutõhusa ja keskkonnahoidliku töökeskkonna loomiseks; märgib, et amet on vastu võtnud struktuursed ja tehaselahendused, millega püütakse vähendada energia-, vee- ja CO2 heidet;

2

| 30. | võtab teadmiseks ameti pingutused kasutada sotsiaalmeedia platvorme peamise vahendina oma teabematerjalide levitamiseks, et jõuda sidusrühmade ja kodanikeni; märgib, et ameti sotsiaalmeediategevus on andnud häid tulemusi, kusjuures jälgijate arv sotsiaalmeedias suurenes 2019. aastaga võrreldes peaaegu 30 %; märgib, et amet jätkas 2020. aastal oma sotsiaalteaduste tegevuskava rakendamist, mis annab ametile parema ülevaate kodanike riskitajudest ja teabevajadustest ning võimaldab omakorda sihipärasemat ja mõjukamat riskiteavitust; märgib lisaks, et amet jätkas investeerimist oma veebisaidile ja digitaalsetesse väljaannetesse ning tegi 2020. aastal konkreetseid parandusi, mis hõlmasid ameti veebisaidi majutuse üleminekut Amazoni veebiteenuste pilvele ning Drupal 8 sisuhaldussüsteemi ajakohastamist; palub ametil oma kommunikatsioonistrateegia ja digiüleminekuga seotud muutuste kohta teavet anda; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks ameti pingutused kasutada sotsiaalmeedia platvorme peamise vahendina oma teabematerjalide levitamiseks, et jõuda sidusrühmade ja kodanikeni; märgib, et ameti sotsiaalmeediategevus on andnud häid tulemusi, kusjuures jälgijate arv sotsiaalmeedias suurenes 2019. aastaga võrreldes peaaegu 30 %; märgib, et amet jätkas 2020. aastal oma sotsiaalteaduste tegevuskava rakendamist, mis annab ametile parema ülevaate kodanike riskitajudest ja teabevajadustest ning võimaldab omakorda sihipärasemat ja mõjukamat riskiteavitust; märgib lisaks, et amet jätkas investeerimist oma veebisaidile ja digitaalsetesse väljaannetesse ning tegi 2020. aastal konkreetseid parandusi, mis hõlmasid ameti veebisaidi majutuse üleminekut Amazoni veebiteenuste pilvele ning Drupal 8 sisuhaldussüsteemi ajakohastamist; palub ametil oma kommunikatsioonistrateegia ja digiüleminekuga seotud muutuste kohta teavet anda;

| 31. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (5) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

31.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (5) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

5

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 69.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni 16. oktoobri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1511 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, bifenoksi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, pikloraami, prosulfokarbi, väävli, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT C 425, 20.10.2021, lk 87), ning Euroopa Parlamendi 10. juuni 2021. aasta resolutsioon komisjoni 6. mai 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/745 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete alumiiniumammooniumsulfaadi, alumiiniumsilikaadi, beflubutamiidi, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, kaltsiumkarbonaadi, kaptaani, süsinikdioksiidi, tsümoksaniili, dimetomorfi, etefooni, teepuuekstrakti, famoksadooni, rasva destilleerimisjääkide, rasvhapete C7 kuni C20, flumioksasiini, fluoksastrobiini, flurokloridooni, folpeedi, formetanaadi, giberelliinhappe, giberelliinide, heptamaloksüloglükaani, hüdrolüüsitud valkude, raudsulfaadi, metasakloori, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, taimeõlide/rapsiseemneõli, kaaliumvesinikkarbonaadi, propamokarbi, protiokonasooli, kvartsliiva, kalaõli, lõhna abil toimivate taimse või loomse päritoluga repellentide/lambarasva, S-metolakloori, liblikaliste hargnemata ahelaga feromoonide, tebukonasooli ja uurea heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT C 67, 8.2.2022, lk 75).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1381, mis käsitleb toiduahela ELi tasandi riskihindamise läbipaistvust ja kestlikkust ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 1829/2003, (EÜ) nr 1831/2003, (EÜ) nr 2065/2003, (EÜ) nr 1935/2004, (EÜ) nr 1331/2008, (EÜ) nr 1107/2009 ja (EL) 2015/2283 ning direktiivi 2001/18/EÜ (ELT L 231, 6.9.2019, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

4

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/281 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/281

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1754,

4. mai 2022,

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Toiduohutusameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0083/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Toiduohutusameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0083/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused), (4) eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused), (4) eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0115/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0115/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Toiduohutusameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Toiduohutusameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/282 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/282

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1755,

4. mai 2022,

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust instituudi tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0084/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust instituudi tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0084/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1922/2006 (millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut), (4) eriti selle artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1922/2006 (millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut), (4) eriti selle artiklit 15,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0091/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0091/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktori tegevusele instituudi 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktori tegevusele instituudi 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 403, 30.12.2006, lk 9.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/283 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/283

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1756,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0091/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0091/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (edaspidi „instituut“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli instituudi 2020. aasta lõplik eelarve 7 749 900 eurot ehk 1,24 % väiksem kui 2019. aastal; arvestades, et instituudi kogu eelarve tuleb liidu eelarvest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (edaspidi „instituut“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli instituudi 2020. aasta lõplik eelarve 7 749 900 eurot ehk 1,24 % väiksem kui 2019. aastal; arvestades, et instituudi kogu eelarve tuleb liidu eelarvest;

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 8 kohaselt on liidu eesmärk kaotada meeste ja naiste ebavõrdsus ning edendada kõigis liidu tegevustes võrdõiguslikkust, millega on kehtestatud soolõimepõhimõte, sealhulgas sootundliku eelarvestamise kaudu eelarvemenetluse kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 8 kohaselt on liidu eesmärk kaotada meeste ja naiste ebavõrdsus ning edendada kõigis liidu tegevustes võrdõiguslikkust, millega on kehtestatud soolõimepõhimõte, sealhulgas sootundliku eelarvestamise kaudu eelarvemenetluse kõigil tasanditel;

| D. | arvestades, et COVID-19 pandeemial on olnud naistele ebaproportsionaalne mõju, eelkõige ebakindlates töösuhetes, feminiseerunud sektorites ja mitteametlikus majanduses töötavatel naistele, aga ka naistele, kes kannatavad soolise vägivalla ja ahistamise, tasustamata ja ebavõrdsete hooldus- ja majapidamiskohustuste ning seksuaal- ja reproduktiivtervisele ja -õigustele juurdepääsu piiramise all; arvestades, et COVID-19 pandeemia ähvardab pidurdada soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusamme, eriti liikmesriikides, kus soolise võrdõiguslikkuse pandeemiaeelsed näitajad olid madalamad; arvestades, et 2021. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeks suurenes eelmise aastaga võrreldes vaid kõigest 0,6 punkti võrra; (2) |
| --- | --- |

D.

arvestades, et COVID-19 pandeemial on olnud naistele ebaproportsionaalne mõju, eelkõige ebakindlates töösuhetes, feminiseerunud sektorites ja mitteametlikus majanduses töötavatel naistele, aga ka naistele, kes kannatavad soolise vägivalla ja ahistamise, tasustamata ja ebavõrdsete hooldus- ja majapidamiskohustuste ning seksuaal- ja reproduktiivtervisele ja -õigustele juurdepääsu piiramise all; arvestades, et COVID-19 pandeemia ähvardab pidurdada soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusamme, eriti liikmesriikides, kus soolise võrdõiguslikkuse pandeemiaeelsed näitajad olid madalamad; arvestades, et 2021. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeks suurenes eelmise aastaga võrreldes vaid kõigest 0,6 punkti võrra; (2)

2

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 97,75 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 1,21 % madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 74,82 %, mis oli 7,68 % võrra madalam kui 2019. aastal; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 97,75 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 1,21 % madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 74,82 %, mis oli 7,68 % võrra madalam kui 2019. aastal;

| 2. | märgib, et järgmisse eelarveaastasse üle kantud instituudi tegevuskulud suurenesid 2020. aastal 49,49 %ni (2019. aastal 28,01 %); |
| --- | --- |

2.

märgib, et järgmisse eelarveaastasse üle kantud instituudi tegevuskulud suurenesid 2020. aastal 49,49 %ni (2019. aastal 28,01 %);

| 3. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et instituut allkirjastas 17. detsembril 2019 komisjoni naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadiga sõlmitud lepingu muudatuse, mille kohaselt eraldatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist 378 950 eurot meetme „ELi kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide suurem suutlikkus mõõta ja jälgida soolise võrdõiguslikkuse poliitika mõju (2018–2021)“ rakendamiseks, ning et see summa saadi kätte 27. detsembril 2019, kuid selle summaga seotud teave ei sisaldunud eelarves; märgib, et finantsmääruse artikli 157 kohaselt tuleb selline teave esitada; peab kahetsusväärseks, et instituut ei avaldanud saadud summa lisamiseks oma 2020. aasta eelarve muudatust ega lisanud seda 31. märtsil 2021 avaldatud 2020. aasta eelarvesse ning et sarnasest probleemist teatati eelnevalt 2019. aastal; märgib, et 2021. aasta lõpus rakendas instituut 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande auditis kontrollikoja tähelepanekut eelarve haldamise kohta ning instituut avaldas oma 2020. aasta eelarve paranduse (3) seoses ühinemiseelse abi rahastamisvahendist antava toetusega; märgib, et kontrollikoda võtab praegu selle meetme suhtes järelmeetmeid; kuna kontrollikoda märgib, et see viitab süsteemsele probleemile, palub instituudil esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selgitus aruandlusküsimuse kordumise kohta 2020. aastal; palub instituudil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni muudest meetmetest, mida ta on võtnud selle kordumise vältimiseks; |
| --- | --- |

3.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et instituut allkirjastas 17. detsembril 2019 komisjoni naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadiga sõlmitud lepingu muudatuse, mille kohaselt eraldatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist 378 950 eurot meetme „ELi kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide suurem suutlikkus mõõta ja jälgida soolise võrdõiguslikkuse poliitika mõju (2018–2021)“ rakendamiseks, ning et see summa saadi kätte 27. detsembril 2019, kuid selle summaga seotud teave ei sisaldunud eelarves; märgib, et finantsmääruse artikli 157 kohaselt tuleb selline teave esitada; peab kahetsusväärseks, et instituut ei avaldanud saadud summa lisamiseks oma 2020. aasta eelarve muudatust ega lisanud seda 31. märtsil 2021 avaldatud 2020. aasta eelarvesse ning et sarnasest probleemist teatati eelnevalt 2019. aastal; märgib, et 2021. aasta lõpus rakendas instituut 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande auditis kontrollikoja tähelepanekut eelarve haldamise kohta ning instituut avaldas oma 2020. aasta eelarve paranduse (3) seoses ühinemiseelse abi rahastamisvahendist antava toetusega; märgib, et kontrollikoda võtab praegu selle meetme suhtes järelmeetmeid; kuna kontrollikoda märgib, et see viitab süsteemsele probleemile, palub instituudil esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selgitus aruandlusküsimuse kordumise kohta 2020. aastal; palub instituudil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni muudest meetmetest, mida ta on võtnud selle kordumise vältimiseks;

3

| 4. | tuletab meelde, et instituut asutati selleks, et soodustada ja tugevdada liidus meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamist ning toetada soolise võrdõiguslikkuse lõimimist kõikidesse liidu poliitikavaldkondadesse ja riikide vastavasse poliitikasse; tunnustab instituudi spetsialiseerumist ja suuri kogemusi teadusuuringutes, kvaliteetsete andmete kogumises, metoodiliste vahendite arendamises ning riikliku poliitika hindamises kõigis ELi liikmesriikides, eelkõige mis puudutab soolist vägivalda ja feminitsiidi; tuletab meelde, et COVID-19 pandeemia mõju tõttu soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse vähenemisele on vaja suurendada instituudi eelarvet ja inimressursse, et ta saaks täita oma ülesandeid nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et instituut asutati selleks, et soodustada ja tugevdada liidus meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamist ning toetada soolise võrdõiguslikkuse lõimimist kõikidesse liidu poliitikavaldkondadesse ja riikide vastavasse poliitikasse; tunnustab instituudi spetsialiseerumist ja suuri kogemusi teadusuuringutes, kvaliteetsete andmete kogumises, metoodiliste vahendite arendamises ning riikliku poliitika hindamises kõigis ELi liikmesriikides, eelkõige mis puudutab soolist vägivalda ja feminitsiidi; tuletab meelde, et COVID-19 pandeemia mõju tõttu soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse vähenemisele on vaja suurendada instituudi eelarvet ja inimressursse, et ta saaks täita oma ülesandeid nõuetekohaselt;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 5. | tunneb heameelt instituudi ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni (FEMM-komisjon) koostöö üle ning instituudi panuse üle FEMM-komisjoni jätkuvasse töösse, mis puudutab COVID-19 pandeemia mõju, soolist vägivalda, võrdset palka, sootundlikku eelarvestamist ning sootundliku parlamenditöö vahendi väljatöötamist; rõhutab hinnalist panust, mida instituut saab anda kõikidele komisjonidele, ning ergutab Euroopa Parlamenti koostööd instituudiga veelgi tihendama; ergutab instituudi ja teiste liidu asutuste vahelist koostööd; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt instituudi ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni (FEMM-komisjon) koostöö üle ning instituudi panuse üle FEMM-komisjoni jätkuvasse töösse, mis puudutab COVID-19 pandeemia mõju, soolist vägivalda, võrdset palka, sootundlikku eelarvestamist ning sootundliku parlamenditöö vahendi väljatöötamist; rõhutab hinnalist panust, mida instituut saab anda kõikidele komisjonidele, ning ergutab Euroopa Parlamenti koostööd instituudiga veelgi tihendama; ergutab instituudi ja teiste liidu asutuste vahelist koostööd;

| 6. | märgib rahuloluga, et instituut kasutab tegevuseesmärkide ning finants- ja inimressursside haldamisega seoses teatavaid põhilisi tulemusnäitajaid, et hinnata oma tegevusest tulenevat lisaväärtust; peab tervitatavaks asjaolu, et enamik eesmärke on saavutatud ja et instituut töötas 2022.–2024. aasta ühtse programmdokumendi iga-aastases osas välja konkreetsed näitajad horisontaalsete teenuste tulemuslikkuse mõõtmiseks; |
| --- | --- |

6.

märgib rahuloluga, et instituut kasutab tegevuseesmärkide ning finants- ja inimressursside haldamisega seoses teatavaid põhilisi tulemusnäitajaid, et hinnata oma tegevusest tulenevat lisaväärtust; peab tervitatavaks asjaolu, et enamik eesmärke on saavutatud ja et instituut töötas 2022.–2024. aasta ühtse programmdokumendi iga-aastases osas välja konkreetsed näitajad horisontaalsete teenuste tulemuslikkuse mõõtmiseks;

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal avaldati ja tõlgiti instituudi järkjärgulise eelarvestamise töövahend, mille eesmärk on aidata liidu fondidega töötavatel inimestel integreerida sooline võrdõiguslikkus oma programmidesse; tunneb heameelt ka selle üle, et 2020. aasta oktoobris avaldati veebis soolise võrdõiguslikkuse indeks, mis on kasulik võrdlusvahend, mis võimaldab liikmesriikidel hõlpsasti jälgida ja võrrelda aja jooksu tehtud edusamme l ning saada aru, kus parandusi on kõige rohkem vaja; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal avaldati ja tõlgiti instituudi järkjärgulise eelarvestamise töövahend, mille eesmärk on aidata liidu fondidega töötavatel inimestel integreerida sooline võrdõiguslikkus oma programmidesse; tunneb heameelt ka selle üle, et 2020. aasta oktoobris avaldati veebis soolise võrdõiguslikkuse indeks, mis on kasulik võrdlusvahend, mis võimaldab liikmesriikidel hõlpsasti jälgida ja võrrelda aja jooksu tehtud edusamme l ning saada aru, kus parandusi on kõige rohkem vaja;

| 8. | väljendab heameelt asjaolu üle, et haldusnõukogu kiitis 2020. aastal heaks juhtkomitee koosseisu instituudi teise välishindamise jaoks, mis lükati 2019. aastal edasi ja mis peaks toimuma 2022. aastal, ning väljendab heameelt instituudi pädevuse üle tellida oma saavutuste sõltumatu välishindamine; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt asjaolu üle, et haldusnõukogu kiitis 2020. aastal heaks juhtkomitee koosseisu instituudi teise välishindamise jaoks, mis lükati 2019. aastal edasi ja mis peaks toimuma 2022. aastal, ning väljendab heameelt instituudi pädevuse üle tellida oma saavutuste sõltumatu välishindamine;

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et instituut teeb tihedat koostööd liidu ametitega kahepoolse koostöö ja loodud võrgustikes aktiivse osalemise kaudu ning et instituudi asutamist käsitlevas määruses nähakse ette kokkulepped koostööks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutusega (Eurofound), Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ametiga, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga; märgib, et lisaks osaleb instituut aktiivselt justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste võrgustikus; väljendab heameelt selle üle, et koostöö ja see koostoime on teistele ametitele ja institutsioonidele eeskujuks, mida tasub järgida; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et instituut teeb tihedat koostööd liidu ametitega kahepoolse koostöö ja loodud võrgustikes aktiivse osalemise kaudu ning et instituudi asutamist käsitlevas määruses nähakse ette kokkulepped koostööks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutusega (Eurofound), Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ametiga, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga; märgib, et lisaks osaleb instituut aktiivselt justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste võrgustikus; väljendab heameelt selle üle, et koostöö ja see koostoime on teistele ametitele ja institutsioonidele eeskujuks, mida tasub järgida;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 10. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 100 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 27 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 27 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 27); märgib, et algatati 11 kandideerimismenetlust, millest kaks olid seotud lepinguliste töötajatega, kaheksa lähetatud riiklike ekspertidega ja üks praktikakohaga; märgib, et 2020. aasta jooksul oli tööjõu voolavuse määr 11 %; väljendab heameelt meetmete üle, mida instituut on võtnud tööjõu voolavuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 100 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 27 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 27 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 27); märgib, et algatati 11 kandideerimismenetlust, millest kaks olid seotud lepinguliste töötajatega, kaheksa lähetatud riiklike ekspertidega ja üks praktikakohaga; märgib, et 2020. aasta jooksul oli tööjõu voolavuse määr 11 %; väljendab heameelt meetmete üle, mida instituut on võtnud tööjõu voolavuse vähendamiseks;

| 11. | võtab teadmiseks soolise jaotuse tasakaalustamatuse kõrgemas juhtkonnas, kuhu kuulub 1 mees (25 %) ja 3 naist (75 %), haldusnõukogus, kuhu kuulub 7 meest (21,9 %) ja 25 naist (78,1 %) ning töötajate hulgas kokku, kuhu kuulub 11 meest (23,4 %) ja 36 naist (76,6 %); kordab oma nõudmist, et instituut tagaks edaspidi sooline tasakaalu kõrgemas juhtkonnas; tuletab instituudile meelde, et kandidaatide valimisel on oluline pädevus, teadmised ja kogemused, samuti geograafiline ja sooline tasakaal töötajate vahel; kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele võtta instituudi haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; märgib, et instituut, välja arvatud praktikataotlused ja riikide lähetatud ekspertide ametikohad, sai 2020. aastal 142 kandideerimistaotlust, millest 67 % esitasid naised, mis tähendab muutust võrreldes 2019. aastaga, mil naised esitasid 87 % taotlustest; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks soolise jaotuse tasakaalustamatuse kõrgemas juhtkonnas, kuhu kuulub 1 mees (25 %) ja 3 naist (75 %), haldusnõukogus, kuhu kuulub 7 meest (21,9 %) ja 25 naist (78,1 %) ning töötajate hulgas kokku, kuhu kuulub 11 meest (23,4 %) ja 36 naist (76,6 %); kordab oma nõudmist, et instituut tagaks edaspidi sooline tasakaalu kõrgemas juhtkonnas; tuletab instituudile meelde, et kandidaatide valimisel on oluline pädevus, teadmised ja kogemused, samuti geograafiline ja sooline tasakaal töötajate vahel; kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele võtta instituudi haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; märgib, et instituut, välja arvatud praktikataotlused ja riikide lähetatud ekspertide ametikohad, sai 2020. aastal 142 kandideerimistaotlust, millest 67 % esitasid naised, mis tähendab muutust võrreldes 2019. aastaga, mil naised esitasid 87 % taotlustest;

| 12. | tunneb heameelt jõupingutuste üle, mida on tehtud personalipoliitikas kaugtöö ja tervisliku elu edendamiseks, ning julgustab jätkuvalt instituuti jätkama pikaajalise personalipoliitika raamistiku väljatöötamist, milles tegeletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestva nõustamise ja karjääri arendamise, soolise tasakaalu, kaugtöö, geograafilise tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmise ja integreerimisega; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt jõupingutuste üle, mida on tehtud personalipoliitikas kaugtöö ja tervisliku elu edendamiseks, ning julgustab jätkuvalt instituuti jätkama pikaajalise personalipoliitika raamistiku väljatöötamist, milles tegeletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestva nõustamise ja karjääri arendamise, soolise tasakaalu, kaugtöö, geograafilise tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmise ja integreerimisega;

| 13. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal jätkas instituut ajutiste töötajate töölevõtmise raamlepingu kasutamist; märgib, et 2018. aasta alguses vaidlustasid mõned ajutised töötajad oma töötingimused lepingulises ettevõttes ja et juhtumit käsitles Leedu töövaidluskomisjon, kes otsustas ajutiste töötajate kasuks; märgib, et lepinguline ettevõte vaidlustas Leedu töövaidluskomisjoni otsuse; märgib, et instituut tegutses selles juhtumis kolmanda isikuna; märgib lisaks, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/104/EÜ (4) ei taganud a priori õigusselgust selle kohta, kas liidu ametid kuuluvad seoses ajutiste töötajate töölevõtmisega selle kohaldamisalasse; märgib, et Leedu ülemkohus esitas 30. detsembril 2019 Euroopa Liidu Kohtule küsimused kohtuasjas C-948/19; märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt võib asjaolu, et kohus teeb selles küsimuses otsuse, mõjutada kontrollikoja seisukohta seoses instituudi ajutiste töötajate kasutamisega ning et tähelepanekud esitatakse siis, kui Euroopa Liidu Kohus teeb kohtuasjas lõpliku otsuse; märgib, et juhtum lahendati 2021. aasta novembris, kuna Euroopa Liidu Kohus otsustas, et liidu ametid kuuluvad direktiivi 2008/104/EÜ kohaldamisalasse, kui nad võtavad renditöötajaid tööle ajutist tööjõudu vahendavate asutuste kaudu; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal jätkas instituut ajutiste töötajate töölevõtmise raamlepingu kasutamist; märgib, et 2018. aasta alguses vaidlustasid mõned ajutised töötajad oma töötingimused lepingulises ettevõttes ja et juhtumit käsitles Leedu töövaidluskomisjon, kes otsustas ajutiste töötajate kasuks; märgib, et lepinguline ettevõte vaidlustas Leedu töövaidluskomisjoni otsuse; märgib, et instituut tegutses selles juhtumis kolmanda isikuna; märgib lisaks, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/104/EÜ (4) ei taganud a priori õigusselgust selle kohta, kas liidu ametid kuuluvad seoses ajutiste töötajate töölevõtmisega selle kohaldamisalasse; märgib, et Leedu ülemkohus esitas 30. detsembril 2019 Euroopa Liidu Kohtule küsimused kohtuasjas C-948/19; märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt võib asjaolu, et kohus teeb selles küsimuses otsuse, mõjutada kontrollikoja seisukohta seoses instituudi ajutiste töötajate kasutamisega ning et tähelepanekud esitatakse siis, kui Euroopa Liidu Kohus teeb kohtuasjas lõpliku otsuse; märgib, et juhtum lahendati 2021. aasta novembris, kuna Euroopa Liidu Kohus otsustas, et liidu ametid kuuluvad direktiivi 2008/104/EÜ kohaldamisalasse, kui nad võtavad renditöötajaid tööle ajutist tööjõudu vahendavate asutuste kaudu;

4

| 14. | võtab teadmiseks, et kontrollikoja aruande kohaselt puudus 2019. aasta auditis välisekspertide valimiseks ja nendega lepingute sõlmimiseks kasutatud menetlustest usaldusväärne kontrolljälg (nagu on nõutud finantsmääruse artikli 36 lõikes 3) ning seetõttu olid kõik nende lepingutega seotud hilisemad maksed eeskirjadevastased; rõhutab asjaolu, et 2020. aastal olid sellega seotud maksed 4 400 eurot; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks, et kontrollikoja aruande kohaselt puudus 2019. aasta auditis välisekspertide valimiseks ja nendega lepingute sõlmimiseks kasutatud menetlustest usaldusväärne kontrolljälg (nagu on nõutud finantsmääruse artikli 36 lõikes 3) ning seetõttu olid kõik nende lepingutega seotud hilisemad maksed eeskirjadevastased; rõhutab asjaolu, et 2020. aastal olid sellega seotud maksed 4 400 eurot;

Hanked

Hanked

| 15. | märgib, et 2020. aastal viidi lõpule 47 haldusalast hankemenetlust ja 61 põhitegevusega seotud hankemenetlust; märgib rahuloluga, et instituut korraldas töötajatele hangetega seotud küsimustes korrapäraselt sisekoolitusi; märgib, et kooskõlas hankedirektiivide ja finantsmäärusega kohaldas instituut hankemenetlustes osalevate kolmandate isikutega toimuva elektroonilise teabevahetuse suhtes ühtseid standardeid, kasutades e-hangete ja pakkumuste elektroonilise esitamise vahendit; |
| --- | --- |

15.

märgib, et 2020. aastal viidi lõpule 47 haldusalast hankemenetlust ja 61 põhitegevusega seotud hankemenetlust; märgib rahuloluga, et instituut korraldas töötajatele hangetega seotud küsimustes korrapäraselt sisekoolitusi; märgib, et kooskõlas hankedirektiivide ja finantsmäärusega kohaldas instituut hankemenetlustes osalevate kolmandate isikutega toimuva elektroonilise teabevahetuse suhtes ühtseid standardeid, kasutades e-hangete ja pakkumuste elektroonilise esitamise vahendit;

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

| 16. | märgib rahuloluga instituudis kehtivaid meetmeid ja jätkuvaid pingutusi, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning rikkumisest teatajate kaitse; peab tervitatavaks asjaolu, et 2020. aastal võeti vastu pettustevastase võitluse strateegia aastateks 2021–2023 ning korraldati mitu koolitust eetika ja usaldusväärsuse teemal; võtab teadmiseks instituudi direktori elulookirjelduse avaldamise instituudi veebisaidil; |
| --- | --- |

16.

märgib rahuloluga instituudis kehtivaid meetmeid ja jätkuvaid pingutusi, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning rikkumisest teatajate kaitse; peab tervitatavaks asjaolu, et 2020. aastal võeti vastu pettustevastase võitluse strateegia aastateks 2021–2023 ning korraldati mitu koolitust eetika ja usaldusväärsuse teemal; võtab teadmiseks instituudi direktori elulookirjelduse avaldamise instituudi veebisaidil;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 17. | märgib, et pärast komisjoni siseauditi talituse 2019.–2021. aasta strateegilist siseauditi kava tehti instituudis 2020. aastal audit projektipõhise korralduse lähenemisviisi rakendamise kohta ning et lõplik auditiaruanne sisaldas üht olulist ja kahte väga olulist soovitust, millega instituut nõustus; märgib, et väga olulised soovitused käsitlesid instituudi projektijuhtimise raamistiku parandamist ja neis rõhutati vajadust teavitada instituudi projektijuhtimise lähenemisviisist, kuna töötajad ei järginud suuniseid; märgib, et olulises soovituses kutsuti instituuti üles analüüsima ja kaaluma oma projektijuhtimise tõhustamist; |
| --- | --- |

17.

märgib, et pärast komisjoni siseauditi talituse 2019.–2021. aasta strateegilist siseauditi kava tehti instituudis 2020. aastal audit projektipõhise korralduse lähenemisviisi rakendamise kohta ning et lõplik auditiaruanne sisaldas üht olulist ja kahte väga olulist soovitust, millega instituut nõustus; märgib, et väga olulised soovitused käsitlesid instituudi projektijuhtimise raamistiku parandamist ja neis rõhutati vajadust teavitada instituudi projektijuhtimise lähenemisviisist, kuna töötajad ei järginud suuniseid; märgib, et olulises soovituses kutsuti instituuti üles analüüsima ja kaaluma oma projektijuhtimise tõhustamist;

| 18. | märgib, et kontrollikoda esitas 2019. aastal tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, ning sisekontrollimehhanismide ja eelarve haldamise kohta kolm tähelepanekut; märgib, et seoses finantsmääruse artikli 36 lõikes 3 sätestatud mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtetega seotud esimese tähelepanekuga, mis oli seotud välisekspertidele ülesannete andmisega eelnevalt määratletud valikukriteeriumide alusel, uuris instituut käimasolevaid protsesse ja koostas uue osalemiskutse, milles võetakse arvesse kontrollikoja soovitust; märgib, et teine tähelepanek oli seotud ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga ning et instituut võttis projektipõhiste vahendite aastaeelarves kajastamise küsimuses ühendust komisjoni eelarve peadirektoraadiga; kutsub instituuti üles esitama kontrollikojale kooskõlastatud lähenemisviisi selle kohta, kuidas ta kavatseb seda konkreetset küsimust tulevikus käsitleda, et tagada kontrollikoja tähelepanekute nõuetekohane täitmine; märgib, et kolmas tähelepanek puudutas asjaolu, et volitatud eelarvevahendite käsutaja võib kehtestada järelkontrolli vigade ja eeskirjade õigusnormide rikkumiste avastamiseks, kuid instituut ei ole selliseid järelkontrolle teinud; märgib, et instituudi võetud meetmed selle tähelepanekuga tegelemiseks olid 2020. aastal pooleli; |
| --- | --- |

18.

märgib, et kontrollikoda esitas 2019. aastal tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, ning sisekontrollimehhanismide ja eelarve haldamise kohta kolm tähelepanekut; märgib, et seoses finantsmääruse artikli 36 lõikes 3 sätestatud mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtetega seotud esimese tähelepanekuga, mis oli seotud välisekspertidele ülesannete andmisega eelnevalt määratletud valikukriteeriumide alusel, uuris instituut käimasolevaid protsesse ja koostas uue osalemiskutse, milles võetakse arvesse kontrollikoja soovitust; märgib, et teine tähelepanek oli seotud ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga ning et instituut võttis projektipõhiste vahendite aastaeelarves kajastamise küsimuses ühendust komisjoni eelarve peadirektoraadiga; kutsub instituuti üles esitama kontrollikojale kooskõlastatud lähenemisviisi selle kohta, kuidas ta kavatseb seda konkreetset küsimust tulevikus käsitleda, et tagada kontrollikoja tähelepanekute nõuetekohane täitmine; märgib, et kolmas tähelepanek puudutas asjaolu, et volitatud eelarvevahendite käsutaja võib kehtestada järelkontrolli vigade ja eeskirjade õigusnormide rikkumiste avastamiseks, kuid instituut ei ole selliseid järelkontrolle teinud; märgib, et instituudi võetud meetmed selle tähelepanekuga tegelemiseks olid 2020. aastal pooleli;

| 19. | võtab murega teadmiseks 2020. aasta sisekontrolli hindamise järelduse, milles märgitakse, et sisekontrollisüsteem on komponendis nr 3 „Kontrollitegevus“ esineva probleemi tõttu vaid osaliselt tõhus, kuna talitluspidevuse kava on aegunud, talitluspidevuse testimine on puudulik alates 2015. aastast; tuletab meelde nii komisjoni siseauditi talituse kui ka kontrollikoja järeldusi ja soovitusi ning kutsub instituuti üles kajastama neid tähelepanekuid ka sisekontrollisüsteemi hindamisel, kui seda ei ole juba tehtud; väljendab heameelt instituudi võetud leevendusmeetmete üle ja kutsub instituuti üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; märgib murega, et instituut ei ole alates 2016. aasta septembrist teinud ühtegi tegevuse ja eelarve täitmise järelkontrolli; |
| --- | --- |

19.

võtab murega teadmiseks 2020. aasta sisekontrolli hindamise järelduse, milles märgitakse, et sisekontrollisüsteem on komponendis nr 3 „Kontrollitegevus“ esineva probleemi tõttu vaid osaliselt tõhus, kuna talitluspidevuse kava on aegunud, talitluspidevuse testimine on puudulik alates 2015. aastast; tuletab meelde nii komisjoni siseauditi talituse kui ka kontrollikoja järeldusi ja soovitusi ning kutsub instituuti üles kajastama neid tähelepanekuid ka sisekontrollisüsteemi hindamisel, kui seda ei ole juba tehtud; väljendab heameelt instituudi võetud leevendusmeetmete üle ja kutsub instituuti üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; märgib murega, et instituut ei ole alates 2016. aasta septembrist teinud ühtegi tegevuse ja eelarve täitmise järelkontrolli;

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

| 20. | märgib, et instituut muutis prioriteete ja korraldas ümber oma tegevuse, et leevendada COVID-19 pandeemiast tulenevaid riske talitluspidevusele ja töötajate heaolule; märgib, et võetud meetmetest, nagu kaugtöö, kaugjuurdepääsu turvalisuse suurendamine, digitaalsete töövoogude ja e-allkirja kasutuselevõtt, on muudetud 2020.-2022. aasta ühtses programmdokumendis teada antud; |
| --- | --- |

20.

märgib, et instituut muutis prioriteete ja korraldas ümber oma tegevuse, et leevendada COVID-19 pandeemiast tulenevaid riske talitluspidevusele ja töötajate heaolule; märgib, et võetud meetmetest, nagu kaugtöö, kaugjuurdepääsu turvalisuse suurendamine, digitaalsete töövoogude ja e-allkirja kasutuselevõtt, on muudetud 2020.-2022. aasta ühtses programmdokumendis teada antud;

| 21. | tunnustab asjaolu, et instituut toetas liikmesriike COVID-19 pandeemia ajal nende püüdlustes võidelda naistevastase vägivalla vastu ning et 2020. aastal käivitas instituut veebisaidi COVID-19 mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ja koostas 63 väljaannet, mille eesmärk on aidata poliitikakujundajatel saavutada soolise võrdõiguslikkuse eesmärke; |
| --- | --- |

21.

tunnustab asjaolu, et instituut toetas liikmesriike COVID-19 pandeemia ajal nende püüdlustes võidelda naistevastase vägivalla vastu ning et 2020. aastal käivitas instituut veebisaidi COVID-19 mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ja koostas 63 väljaannet, mille eesmärk on aidata poliitikakujundajatel saavutada soolise võrdõiguslikkuse eesmärke;

Muud märkused

Muud märkused

| 22. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal astus ametisse uus direktor; võtab teadmiseks, et valiti ka instituudi haldusnõukogu uus eesistuja asetäitja; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal astus ametisse uus direktor; võtab teadmiseks, et valiti ka instituudi haldusnõukogu uus eesistuja asetäitja;

| 23. | võtab teadmiseks jõupingutused, mida instituut on teinud kulutõhusa ja keskkonnasäästliku töökeskkonna loomiseks; peab tervitatavaks, et instituut nimetas ametisse keskkonnahoiu eest vastutava ametniku, kes tegeleb tema tegevuse keskkonnamõju vähendamisega; ergutab instituuti jagama oma probleeme ja saadud õppetunde ELi ametite võrgustikus; märgib, et instituut on parandanud oma teadusuuringute tulemuste üldsusele levitamist ning avalikkusega suhtlemist sotsiaalmeedia ja muude kanalite kaudu; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks jõupingutused, mida instituut on teinud kulutõhusa ja keskkonnasäästliku töökeskkonna loomiseks; peab tervitatavaks, et instituut nimetas ametisse keskkonnahoiu eest vastutava ametniku, kes tegeleb tema tegevuse keskkonnamõju vähendamisega; ergutab instituuti jagama oma probleeme ja saadud õppetunde ELi ametite võrgustikus; märgib, et instituut on parandanud oma teadusuuringute tulemuste üldsusele levitamist ning avalikkusega suhtlemist sotsiaalmeedia ja muude kanalite kaudu;

| 24. | nõuab hoonete ajakohastamist, et need vastaksid nullheitega hoonete standarditele, eelkõige paigaldades kõigile instituudi hoonetele päikesepaneelid; |
| --- | --- |

24.

nõuab hoonete ajakohastamist, et need vastaksid nullheitega hoonete standarditele, eelkõige paigaldades kõigile instituudi hoonetele päikesepaneelid;

| 25. | tuletab meelde, kui oluline on suurendada ameti digiteerimist instituudisisese toimimise ja juhtimise vallas, ja kui tähtis on digiteerida menetlusi; rõhutab, et instituut peab jätkama sellega seoses ennetavat tegutsemist, et igal juhul vältida ametitevahelist digilõhet; juhib aga tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis; kutsub instituuti üles töötama kiiremini välja küberturvalisuse poliitika ja viima selle viivitamata ellu; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, kui oluline on suurendada ameti digiteerimist instituudisisese toimimise ja juhtimise vallas, ja kui tähtis on digiteerida menetlusi; rõhutab, et instituut peab jätkama sellega seoses ennetavat tegutsemist, et igal juhul vältida ametitevahelist digilõhet; juhib aga tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis; kutsub instituuti üles töötama kiiremini välja küberturvalisuse poliitika ja viima selle viivitamata ellu;

| 26. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (5) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

26.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (5) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

5

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 135.

1

(2)  https://eige.europa.eu/gender-equality-index/2021

2

(3)  Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2020. eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestus – paranduseelarve nr 1 (ELT C 114, 31.3.2021, lk 238).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/104/EÜ renditöö kohta (ELT L 327, 5.12.2008, lk 9).

4

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/288 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/288

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1757,

4. mai 2022,

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust instituudi tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0084/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust instituudi tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0084/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1922/2006 (millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut) (4), eriti selle artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1922/2006 (millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut) (4), eriti selle artiklit 15,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0091/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0091/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 403, 30.12.2006, lk 9.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/289 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/289

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1758,

4. mai 2022,

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022– C9-0085/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022– C9-0085/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ) (4), eriti selle artiklit 64, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ) (4), eriti selle artiklit 64,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0101/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0101/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevdirektori tegevusele asutuse 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevdirektori tegevusele asutuse 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/290 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/290

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1759,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0101/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0101/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „asutus“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli asutuse 2020. aasta lõplik eelarve 28 386 398 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 4,60 % suurust kasvu; arvestades, et asutust rahastatakse liidu eelarvest eraldatavast summast (10 489 363 eurot, mis moodustab 36,59 %) ja liikmesriikide riiklike järelevalveasutuste osamaksetest (17 491 035 eurot, mis moodustab 61,63 %); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „asutus“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli asutuse 2020. aasta lõplik eelarve 28 386 398 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 4,60 % suurust kasvu; arvestades, et asutust rahastatakse liidu eelarvest eraldatavast summast (10 489 363 eurot, mis moodustab 36,59 %) ja liikmesriikide riiklike järelevalveasutuste osamaksetest (17 491 035 eurot, mis moodustab 61,63 %);

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib tunnustavalt, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 100 % ehk sama mis 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 82,80 %, mis on 2019. aasta määrast 2,83 % võrra madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib tunnustavalt, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 100 % ehk sama mis 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 82,80 %, mis on 2019. aasta määrast 2,83 % võrra madalam;

| 2. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et asutus ei kohaldanud finantsmääruses sätestatud viivist mitme liikmesriigi ja EFTA riigi pädevate asutuste 2020. aasta osamaksude suhtes, mis laekusid hilinemisega ja mille tasumata viivise summa on kontrollikoja hinnangul 9 952 eurot; märgib, et pärast komisjoniga konsulteerimist otsustas asutus viivist kohaldada ning teavitas sellest liikmesriikide ja EFTA riikide pädevaid asutusi kirjas, mille ta neile saatis 2021. aasta osamaksete kohta; väljendab heameelt asutuse sellega seoses võetud parandusmeetmete üle; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et asutus ei kohaldanud finantsmääruses sätestatud viivist mitme liikmesriigi ja EFTA riigi pädevate asutuste 2020. aasta osamaksude suhtes, mis laekusid hilinemisega ja mille tasumata viivise summa on kontrollikoja hinnangul 9 952 eurot; märgib, et pärast komisjoniga konsulteerimist otsustas asutus viivist kohaldada ning teavitas sellest liikmesriikide ja EFTA riikide pädevaid asutusi kirjas, mille ta neile saatis 2021. aasta osamaksete kohta; väljendab heameelt asutuse sellega seoses võetud parandusmeetmete üle;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | märgib, et asutus kasutab teatavaid meetmeid, näiteks põhilisi tulemusnäitajaid, et hinnata oma tegevusest tulenevat lisaväärtust, ning teisi meetmeid, et parandada eelarve haldamist; märgib tunnustavalt, et vaatamata raskustele, mis kaasnesid COVID-19 pandeemia kriisiga, ja jõupingutustele, mida asutus pidi lisaks oma tööprogrammi rakendamisele kriisiohjesse investeerima, on täidetud kõik eesmärgid peale ühe; |
| --- | --- |

3.

märgib, et asutus kasutab teatavaid meetmeid, näiteks põhilisi tulemusnäitajaid, et hinnata oma tegevusest tulenevat lisaväärtust, ning teisi meetmeid, et parandada eelarve haldamist; märgib tunnustavalt, et vaatamata raskustele, mis kaasnesid COVID-19 pandeemia kriisiga, ja jõupingutustele, mida asutus pidi lisaks oma tööprogrammi rakendamisele kriisiohjesse investeerima, on täidetud kõik eesmärgid peale ühe;

| 4. | märgib, et asutus tarnis õigeaegselt 295 toodet ja teenust (s.o 88 % koguarvust), millele lisaks kaasnesid 26 toote ja teenusega väikesed viivitused ning 13 toodet ja teenust ei rakendatud, enamasti muude COVID-19 kriisist tingitud pakilisemate nõudmiste prioriseerimise tõttu; |
| --- | --- |

4.

märgib, et asutus tarnis õigeaegselt 295 toodet ja teenust (s.o 88 % koguarvust), millele lisaks kaasnesid 26 toote ja teenusega väikesed viivitused ning 13 toodet ja teenust ei rakendatud, enamasti muude COVID-19 kriisist tingitud pakilisemate nõudmiste prioriseerimise tõttu;

| 5. | võtab teadmiseks asutuse jõupingutused kriisiohjamisel tulenevalt COVID-19 pandeemiast, mis nõudis ressursse nii sisemisteks leevendusmeetmeteks (nt kaugtöö kasutuselevõtt) kui ka kriisiohje jaoks seoses asutuse peamiste tegevusprotsesside ja järelevalverolliga; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks asutuse jõupingutused kriisiohjamisel tulenevalt COVID-19 pandeemiast, mis nõudis ressursse nii sisemisteks leevendusmeetmeteks (nt kaugtöö kasutuselevõtt) kui ka kriisiohje jaoks seoses asutuse peamiste tegevusprotsesside ja järelevalverolliga;

| 6. | rõhutab, et asutusel on oluline roll aidata aktiivselt kaasa liidu kestliku arengu regulatiivse ja praktilise raamistiku väljatöötamisele, mis on vajalik Euroopa rohelise kokkuleppe poliitiliste eesmärkide ja pakilise ajakava täitmiseks; võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni poolt asutusele antud volituse uurida Solventsus II kohase usaldatavusnõuete täitmise korra keskkonnaalast, sotsiaalset ja juhtimisloogikat ning hinnata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2341 (2) (tööandjapensioni kogumisasutuste II direktiivi) praegust sobivust pikaajalise perspektiivi seisukohast; rõhutab, et asutuse kestlikkusvolitused hõlmavad ka finantssüsteemi vastupanuvõime kaitsmist füüsiliste riskide (näiteks loodusõnnetuste) vastu; väljendab heameelt asutuse töö üle kestlikkusriskide juhtimisel kogu 2020. aasta jooksul, näiteks tundlikkusanalüüside, aruteludokumentide, aruannete, seminaride ja konsultatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et asutusel on oluline roll aidata aktiivselt kaasa liidu kestliku arengu regulatiivse ja praktilise raamistiku väljatöötamisele, mis on vajalik Euroopa rohelise kokkuleppe poliitiliste eesmärkide ja pakilise ajakava täitmiseks; võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni poolt asutusele antud volituse uurida Solventsus II kohase usaldatavusnõuete täitmise korra keskkonnaalast, sotsiaalset ja juhtimisloogikat ning hinnata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2341 (2) (tööandjapensioni kogumisasutuste II direktiivi) praegust sobivust pikaajalise perspektiivi seisukohast; rõhutab, et asutuse kestlikkusvolitused hõlmavad ka finantssüsteemi vastupanuvõime kaitsmist füüsiliste riskide (näiteks loodusõnnetuste) vastu; väljendab heameelt asutuse töö üle kestlikkusriskide juhtimisel kogu 2020. aasta jooksul, näiteks tundlikkusanalüüside, aruteludokumentide, aruannete, seminaride ja konsultatsioonide kaudu;

2

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 7. | võtab teadmiseks asutuse tegevdirektori ametisse tagasinimetamise teiseks viieaastaseks ametiajaks 29. septembril 2020; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks asutuse tegevdirektori ametisse tagasinimetamise teiseks viieaastaseks ametiajaks 29. septembril 2020;

| 8. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 100 % ja liidu eelarves kinnitatud 127 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 127 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 115); märgib, et 2020. aastal töötas asutuse heaks ka 29 lepingulist töötajat (kinnitatud ametikohti oli 39) ja 19 lähetatud riiklikku eksperti (kinnitatud ametikohti oli 27); |
| --- | --- |

8.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 100 % ja liidu eelarves kinnitatud 127 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 127 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 115); märgib, et 2020. aastal töötas asutuse heaks ka 29 lepingulist töötajat (kinnitatud ametikohti oli 39) ja 19 lähetatud riiklikku eksperti (kinnitatud ametikohti oli 27);

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kuigi kaugtöö režiimis töötanud asutus tegeles ka tööjõu värbamisega kaugtöö korras, pööras ta jätkuvalt suurt tähelepanu õigete profiilide olemasolule, et tagada asutuse mandaadi jätkuv täitmine, ning et asutus jätkas uute töötajate integreerimist kogu aasta jooksul, pakkudes neile spetsiaalseid sissejuhatavaid koolitusi ja vajalikku tuge asutuses tööle asumiseks kaugühenduse teel; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et kuigi kaugtöö režiimis töötanud asutus tegeles ka tööjõu värbamisega kaugtöö korras, pööras ta jätkuvalt suurt tähelepanu õigete profiilide olemasolule, et tagada asutuse mandaadi jätkuv täitmine, ning et asutus jätkas uute töötajate integreerimist kogu aasta jooksul, pakkudes neile spetsiaalseid sissejuhatavaid koolitusi ja vajalikku tuge asutuses tööle asumiseks kaugühenduse teel;

| 10. | märgib, et asutuses on kõrgema juhtkonna ametikohtadel kuus meest (75 %) ja kaks naist (25 %), juhatuses on neli meest (57,1 %) ja kolm naist (42,9 %) ning asutuse kõigi töötajate hulgas on 81 meest (48,5 %) ja 86 naist (51,5 %); peab kahetsusväärseks soolist tasakaalustamatust kõrgema juhtkonna tasandil ja palub asutusel tagada tulevikus sooline tasakaal juhtkonna tasandil; |
| --- | --- |

10.

märgib, et asutuses on kõrgema juhtkonna ametikohtadel kuus meest (75 %) ja kaks naist (25 %), juhatuses on neli meest (57,1 %) ja kolm naist (42,9 %) ning asutuse kõigi töötajate hulgas on 81 meest (48,5 %) ja 86 naist (51,5 %); peab kahetsusväärseks soolist tasakaalustamatust kõrgema juhtkonna tasandil ja palub asutusel tagada tulevikus sooline tasakaal juhtkonna tasandil;

| 11. | märgib, et asutuses toimusid järelevalverolli tugevdamiseks sisemised ümberkorraldused, mille käigus paigutati mõned tiimid ümber teistesse osakondadesse ning mõned tiimid viidi üle järelevalvemenetluste osakonna ja järelevalveosakonna üksustesse; |
| --- | --- |

11.

märgib, et asutuses toimusid järelevalverolli tugevdamiseks sisemised ümberkorraldused, mille käigus paigutati mõned tiimid ümber teistesse osakondadesse ning mõned tiimid viidi üle järelevalvemenetluste osakonna ja järelevalveosakonna üksustesse;

Hanked

Hanked

| 12. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et asutus kirjutas 19. mail 2020 alla kohapeal toimuvate koolituskursuste korraldamise lepingule, mille maksimaalne hinnanguline maksumus on 1 050 000 eurot; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et asutus allkirjastas lepingu vaatamata samal ajal puhkenud COVID-19 pandeemiale ja isiklikku kohalviibimist nõudvate ürituste suhtes kehtestatud piirangutele ning allkirjastas seejärel 2020. aasta augustis lepingu muudatuse, mis sisaldas uusi lepingupunkte, näiteks virtuaalseid koolituskursusi; märgib, et neile virtuaalkursustele kehtestatud fikseeritud hinnad olid kõrgemad kui esialgses lepingus kokku lepitud kohapealsete koolituskursuste hind, kusjuures muudatused kujutasid endast uusi lepingutingimusi, mis oleksid juhul, kui need oleksid olnud osa esialgsest hankemenetlusest, võinud huvi pakkuda täiendavatele pakkujatele ilma kohapeal toimuvate koolituskursuste põhjustatud geograafilise piiranguta ning konkurentsivõimelisemate hindadega; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et pakkumuse ulatust on märkimisväärselt laiendatud ja et lepingut on oluliselt muudetud, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (3) artikli 72 lõike 4 punktidega a ja c, mistõttu kontrollikoda tunnistas lepingu muudatuse ja kõik 2020. aastal sellega seoses tehtud käibemaksueelsed maksed ebaseaduslikuks 3 850 EUR ulatuses; väljendab heameelt asutuse selles küsimuses võetud parandusmeetmete üle; |
| --- | --- |

12.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et asutus kirjutas 19. mail 2020 alla kohapeal toimuvate koolituskursuste korraldamise lepingule, mille maksimaalne hinnanguline maksumus on 1 050 000 eurot; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et asutus allkirjastas lepingu vaatamata samal ajal puhkenud COVID-19 pandeemiale ja isiklikku kohalviibimist nõudvate ürituste suhtes kehtestatud piirangutele ning allkirjastas seejärel 2020. aasta augustis lepingu muudatuse, mis sisaldas uusi lepingupunkte, näiteks virtuaalseid koolituskursusi; märgib, et neile virtuaalkursustele kehtestatud fikseeritud hinnad olid kõrgemad kui esialgses lepingus kokku lepitud kohapealsete koolituskursuste hind, kusjuures muudatused kujutasid endast uusi lepingutingimusi, mis oleksid juhul, kui need oleksid olnud osa esialgsest hankemenetlusest, võinud huvi pakkuda täiendavatele pakkujatele ilma kohapeal toimuvate koolituskursuste põhjustatud geograafilise piiranguta ning konkurentsivõimelisemate hindadega; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et pakkumuse ulatust on märkimisväärselt laiendatud ja et lepingut on oluliselt muudetud, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (3) artikli 72 lõike 4 punktidega a ja c, mistõttu kontrollikoda tunnistas lepingu muudatuse ja kõik 2020. aastal sellega seoses tehtud käibemaksueelsed maksed ebaseaduslikuks 3 850 EUR ulatuses; väljendab heameelt asutuse selles küsimuses võetud parandusmeetmete üle;

3

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 13. | märgib, et asutuse aruandes märgiti, et kõik juhtorganite liikmed ja asendusliikmed peavad enne juhtorganitesse pääsemist kirjutama nõuetekohaselt alla kavatsuste deklaratsioonile ja huvide deklaratsioonile ning et pärast liikme vastuvõtmist uuendatakse neid deklaratsioone kaks korda aastas, ning et asutusel on kehtestatud menetlused liikmete ja asendusliikmetega seotud võimalike ja tegelike huvide konfliktide tuvastamiseks, lahendamiseks ja leevendamiseks; märgib, et mõlemad eespool nimetatud avaldused avaldatakse läbipaistvusega seotud põhjustel põhjendamatu viivituseta asutuse veebisaidil ning et asutuse veebisaidil on selgelt märgitud, et järelevalvenõukogu liikmed või asendusliikmed on ka juhatuse liikmed või asendusliikmed; väljendab heameelt asjaolu üle, et asutus avaldab oma veebisaidil liikmete ja asendusliikmete elulookirjeldused; |
| --- | --- |

13.

märgib, et asutuse aruandes märgiti, et kõik juhtorganite liikmed ja asendusliikmed peavad enne juhtorganitesse pääsemist kirjutama nõuetekohaselt alla kavatsuste deklaratsioonile ja huvide deklaratsioonile ning et pärast liikme vastuvõtmist uuendatakse neid deklaratsioone kaks korda aastas, ning et asutusel on kehtestatud menetlused liikmete ja asendusliikmetega seotud võimalike ja tegelike huvide konfliktide tuvastamiseks, lahendamiseks ja leevendamiseks; märgib, et mõlemad eespool nimetatud avaldused avaldatakse läbipaistvusega seotud põhjustel põhjendamatu viivituseta asutuse veebisaidil ning et asutuse veebisaidil on selgelt märgitud, et järelevalvenõukogu liikmed või asendusliikmed on ka juhatuse liikmed või asendusliikmed; väljendab heameelt asjaolu üle, et asutus avaldab oma veebisaidil liikmete ja asendusliikmete elulookirjeldused;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 14. | väljendab heameelt asjaolu üle, et asutus on rakendanud kõik komisjoni siseauditi talituse kriitilise tähtsusega ja väga olulisi soovitusi ning jälgib tähelepanelikult ka ülejäänud soovituste rakendamist; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt asjaolu üle, et asutus on rakendanud kõik komisjoni siseauditi talituse kriitilise tähtsusega ja väga olulisi soovitusi ning jälgib tähelepanelikult ka ülejäänud soovituste rakendamist;

| 15. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et asutusel ei ole ei eel- ega järelkontrollisüsteemi, et kontrollida, kas riikide ametiasutuste lähetatud riiklike ekspertide eest hüvitatud ja taotletud kulude summa vastab kokkulepitule; märgib sellega seoses, et asutus hüvitas 2020. aastal kahest erinevast riiklikust ametiasutusest lähetatud kahe eksperdi brutopalga kogu nende lähetuse jooksul, kusjuures asjaomased summad 71 875 eurot ja 74 880 eurot maksti asjaomastele riiklikele ametiasutustele välja avansina, ilma et oleks nõuetekohaselt kontrollitud hüvitatud summa õigsust, millega tekitati asutusele oht, et riiklike ekspertide personalikulude hüvitamist võidakse arvutada ebatäpsete kulude alusel või et hilisemaid personalikulude muutusi ei pruugita õigel ajal kajastada ega käsitleda; väljendab heameelt seose asutuse kontrolli tugevdamisega tulevaste riiklike ekspertide lepingute üle, vastuseks kontrollikoja tehtud tähelepanekutele; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et asutusel ei ole ei eel- ega järelkontrollisüsteemi, et kontrollida, kas riikide ametiasutuste lähetatud riiklike ekspertide eest hüvitatud ja taotletud kulude summa vastab kokkulepitule; märgib sellega seoses, et asutus hüvitas 2020. aastal kahest erinevast riiklikust ametiasutusest lähetatud kahe eksperdi brutopalga kogu nende lähetuse jooksul, kusjuures asjaomased summad 71 875 eurot ja 74 880 eurot maksti asjaomastele riiklikele ametiasutustele välja avansina, ilma et oleks nõuetekohaselt kontrollitud hüvitatud summa õigsust, millega tekitati asutusele oht, et riiklike ekspertide personalikulude hüvitamist võidakse arvutada ebatäpsete kulude alusel või et hilisemaid personalikulude muutusi ei pruugita õigel ajal kajastada ega käsitleda; väljendab heameelt seose asutuse kontrolli tugevdamisega tulevaste riiklike ekspertide lepingute üle, vastuseks kontrollikoja tehtud tähelepanekutele;

| 16. | märgib, et asutus viis läbi oma sisekontrolliraamistiku iga-aastase hindamise ning jõudis järeldusele, et kõiki komponente ja põhimõtteid rakendatakse ja need toimivad ettenähtud viisil, kusjuures on vaja teha mitmeid parandusi; tuletab meelde kontrollikoja järeldust riiklikele ekspertidele hüvitatud ja nende poolt taotletud kulude summa kohta ning märgib, et see kontrollikoja järeldus, millega asutus nõustus, kujutab endast võimalikku puudust sisekontrolli 10. põhimõtte (valida ja arendada välja kontrollimeetmed, mis leevendavad riske) ja 12. põhimõtte (kontrollimeetmete rakendamine poliitika ja menetluste kaudu) osas, mis võib seada kahtluse alla sisekontrolli komponendi nr 3 (kontrolltegevus) toimimise; tuletab lisaks meelde kontrollikoja järeldust hangete kohta, mis võib samuti kujutada endast puudust samade sisekontrolli põhimõtete osas; palub asutusel selgitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile, kuidas kontrollikoja tuvastatud puudusi asutuse sisekontrollihinnangus arvesse võeti ja miks jõuti sellegipoolest järeldusele, et kõik komponendid ja põhimõtted toimivad kavakohaselt; |
| --- | --- |

16.

märgib, et asutus viis läbi oma sisekontrolliraamistiku iga-aastase hindamise ning jõudis järeldusele, et kõiki komponente ja põhimõtteid rakendatakse ja need toimivad ettenähtud viisil, kusjuures on vaja teha mitmeid parandusi; tuletab meelde kontrollikoja järeldust riiklikele ekspertidele hüvitatud ja nende poolt taotletud kulude summa kohta ning märgib, et see kontrollikoja järeldus, millega asutus nõustus, kujutab endast võimalikku puudust sisekontrolli 10. põhimõtte (valida ja arendada välja kontrollimeetmed, mis leevendavad riske) ja 12. põhimõtte (kontrollimeetmete rakendamine poliitika ja menetluste kaudu) osas, mis võib seada kahtluse alla sisekontrolli komponendi nr 3 (kontrolltegevus) toimimise; tuletab lisaks meelde kontrollikoja järeldust hangete kohta, mis võib samuti kujutada endast puudust samade sisekontrolli põhimõtete osas; palub asutusel selgitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile, kuidas kontrollikoja tuvastatud puudusi asutuse sisekontrollihinnangus arvesse võeti ja miks jõuti sellegipoolest järeldusele, et kõik komponendid ja põhimõtted toimivad kavakohaselt;

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

| 17. | võtab teadmiseks, et asutus on kehtestanud mitmeid meetmeid töötajate, külastajate ja juhatuse liikmete suhtes, et aeglustada COVID-19 viiruse levikut ja tagada talitluspidevus, ning märgib eelkõige, et kõik asutuse töötajad, juhtorganid ja töörühmad jätkasid kaugtööd, kasutades ära juba olemasolevaid automatiseeritud töövooge; märgib, et asutuse teatatud eelarvekokkuhoid oli ligikaudu 1 000 000 eurot, mis tuleneb peamiselt tööreiside peatamisest ning töötajate, juhatuse ja järelevalvenõukogu üksnes kaugtöö vormis toimunud koosolekutest; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks, et asutus on kehtestanud mitmeid meetmeid töötajate, külastajate ja juhatuse liikmete suhtes, et aeglustada COVID-19 viiruse levikut ja tagada talitluspidevus, ning märgib eelkõige, et kõik asutuse töötajad, juhtorganid ja töörühmad jätkasid kaugtööd, kasutades ära juba olemasolevaid automatiseeritud töövooge; märgib, et asutuse teatatud eelarvekokkuhoid oli ligikaudu 1 000 000 eurot, mis tuleneb peamiselt tööreiside peatamisest ning töötajate, juhatuse ja järelevalvenõukogu üksnes kaugtöö vormis toimunud koosolekutest;

Muud märkused

Muud märkused

| 18. | märgib, et asutus esitas 2020. aastal üldsusele teabelehed, mida levitati veebisaidi ja sotsiaalmeedia kaudu ja millel oli esitatud teave selle kohta, mida tarbijad võiksid oma kindlustusandjalt COVID-19 kriisi kontekstis oodata ja mida tarbijad peaksid arvestama Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kontekstis; |
| --- | --- |

18.

märgib, et asutus esitas 2020. aastal üldsusele teabelehed, mida levitati veebisaidi ja sotsiaalmeedia kaudu ja millel oli esitatud teave selle kohta, mida tarbijad võiksid oma kindlustusandjalt COVID-19 kriisi kontekstis oodata ja mida tarbijad peaksid arvestama Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kontekstis;

| 19. | väljendab heameelt asutuse jätkuva koostöö üle teiste asutustega infotehnoloogia valdkonnas; võtab teadmiseks SYSPERi kasutuselevõtu 2020. aasta septembris, töö juhatuse koosolekute veebipõhise hääletusvahendiga, mis põhineb teiste asutuste poolt juba valitud tarkvaral, ning mitme olulise turvaalgatuse ühiselt läbiräägitud rakendamise; palub asutusel anda aru edusammudest Euroopa Pangandusjärelevalvega ühise infoturbekeskuse kavandamisel ning Euroopa järelevalveasutuste ja kõigi nende sidusrühmade ühise kommunikatsiooni- ja koostööruumi kavandamisel; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt asutuse jätkuva koostöö üle teiste asutustega infotehnoloogia valdkonnas; võtab teadmiseks SYSPERi kasutuselevõtu 2020. aasta septembris, töö juhatuse koosolekute veebipõhise hääletusvahendiga, mis põhineb teiste asutuste poolt juba valitud tarkvaral, ning mitme olulise turvaalgatuse ühiselt läbiräägitud rakendamise; palub asutusel anda aru edusammudest Euroopa Pangandusjärelevalvega ühise infoturbekeskuse kavandamisel ning Euroopa järelevalveasutuste ja kõigi nende sidusrühmade ühise kommunikatsiooni- ja koostööruumi kavandamisel;

| 20. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (4) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

20.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (4) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

4

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 161.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2341 tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 354, 23.12.2016, lk 37).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

4

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/294 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/294

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1760,

4. mai 2022,

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0085/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0085/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ) (4), eriti selle artiklit 64, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ) (4), eriti selle artiklit 64,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0101/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0101/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/295 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/295

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1761,

4. mai 2022,

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust instituudi tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0086/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust instituudi tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0086/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 294/2008 (millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut) (4), eriti selle artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 294/2008 (millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut) (4), eriti selle artiklit 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/819 (Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kohta) (5), eriti selle artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/819 (Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kohta) (5), eriti selle artiklit 23,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (6) artiklis 70, eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (6) artiklis 70, eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0094/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0094/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi direktori tegevusele instituudi 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi direktori tegevusele instituudi 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 97, 9.4.2008, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 189, 28.5.2021, lk 61.

5

(6)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/297 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/297

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1762,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0094/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0094/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (edaspidi „instituut“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli instituudi 2020. aasta lõplik eelarve 625 088 022,57 eurot, mis on 2019. aasta eelarvest 12,04 % suurem; arvestades, et liidu rahaline toetus instituudi eelarvesse oli 2020. aastal kokku 546 629 182,74 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 31,4 % suurust kasvu; arvestades, et liidu inflatsioonimäär oli 2020. aastal 0,7 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (edaspidi „instituut“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli instituudi 2020. aasta lõplik eelarve 625 088 022,57 eurot, mis on 2019. aasta eelarvest 12,04 % suurem; arvestades, et liidu rahaline toetus instituudi eelarvesse oli 2020. aastal kokku 546 629 182,74 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 31,4 % suurust kasvu; arvestades, et liidu inflatsioonimäär oli 2020. aastal 0,7 %;

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes instituudi eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes instituudi eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,85 %, mis on 2019. aasta määrast 2,81 % võrra kõrgem; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 99,13 %, mis on 2019. aasta määrast 1,56 % võrra kõrgem; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,85 %, mis on 2019. aasta määrast 2,81 % võrra kõrgem; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 99,13 %, mis on 2019. aasta määrast 1,56 % võrra kõrgem;

| 2. | märgib seoses instituudi ajutise töötaja 1 200 euro suuruse sõidu- ja elamiskulude hüvitamise järelkontrolliga, et ettevaatuse tagamiseks ja topeltrahastamise ohu vältimiseks välistab instituudi ajutiste töötajate teenuste raamleping töövõtjate esindajate kulude hüvitamise; märgib, et parandusmeetmetena kohandab instituut oma poliitikat, et katta ajutiste töötajate tegelikud lähetuskulud; võtab lisaks teadmiseks instituudi vastuse, et tema ajutised töötajad ei ole 2020. aastal lähetusi teinud; palub instituudil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvast aru; |
| --- | --- |

2.

märgib seoses instituudi ajutise töötaja 1 200 euro suuruse sõidu- ja elamiskulude hüvitamise järelkontrolliga, et ettevaatuse tagamiseks ja topeltrahastamise ohu vältimiseks välistab instituudi ajutiste töötajate teenuste raamleping töövõtjate esindajate kulude hüvitamise; märgib, et parandusmeetmetena kohandab instituut oma poliitikat, et katta ajutiste töötajate tegelikud lähetuskulud; võtab lisaks teadmiseks instituudi vastuse, et tema ajutised töötajad ei ole 2020. aastal lähetusi teinud; palub instituudil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvast aru;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | märgib, et teadmus- ja innovatsioonikogukonnad ei kasutanud instituudi antud toetussummasid täielikult ära; märgib, et instituudi eelarve kasvu ning kontrollitavate teadmus- ja innovatsioonikogukondade arvu suurenemisega ei ole kaasnenud ametikohtade arvu samaväärset suurenemist; |
| --- | --- |

3.

märgib, et teadmus- ja innovatsioonikogukonnad ei kasutanud instituudi antud toetussummasid täielikult ära; märgib, et instituudi eelarve kasvu ning kontrollitavate teadmus- ja innovatsioonikogukondade arvu suurenemisega ei ole kaasnenud ametikohtade arvu samaväärset suurenemist;

| 4. | peab kiiduväärseks, et reaktsioonina COVID-19 pandeemia põhjustatud probleemidele käivitas instituut kriisile reageerimise algatuse ja haldas seda edukalt oma pandeemiale reageerimise projektide raames, mille eesmärk oli toetada innovatsiooniklastrit Euroopas; märgib, et 2020. aastal otsustas instituudi haldusnõukogu võtta kasutusele 60 000 000 eurot täiendavaid rahalisi vahendeid novaatoritele, kes arendavad suure mõjuga lahendusi, mis aitavad lahendada COVID-19 pandeemia põhjustatud enneolematuid sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme; |
| --- | --- |

4.

peab kiiduväärseks, et reaktsioonina COVID-19 pandeemia põhjustatud probleemidele käivitas instituut kriisile reageerimise algatuse ja haldas seda edukalt oma pandeemiale reageerimise projektide raames, mille eesmärk oli toetada innovatsiooniklastrit Euroopas; märgib, et 2020. aastal otsustas instituudi haldusnõukogu võtta kasutusele 60 000 000 eurot täiendavaid rahalisi vahendeid novaatoritele, kes arendavad suure mõjuga lahendusi, mis aitavad lahendada COVID-19 pandeemia põhjustatud enneolematuid sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme;

| 5. | märgib seoses eelmiste aastate järelmeetmetega, et instituut on teinud kindlaks võimalused jagada ressursse, arendada koostoimet ja suurendada koostööd teiste liidu ametitega, et suurendada tõhusust; tunneb eelkõige heameelt selle üle, et 2020. aastal allkirjastati Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga kolm vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitlevad koolitusteenuseid, hanketavasid, sisu jagamist ja personalihaldust; märgib lisaks, et instituut on huvitatud osalemisest Ungari valitsuse rakendatavas projektis, mille eesmärk on pakkuda kõigile Budapestis asuvatele rahvusvahelistele organisatsioonidele ühiseid kontoriruume; palub instituudil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle partnerluse arengust aru; |
| --- | --- |

5.

märgib seoses eelmiste aastate järelmeetmetega, et instituut on teinud kindlaks võimalused jagada ressursse, arendada koostoimet ja suurendada koostööd teiste liidu ametitega, et suurendada tõhusust; tunneb eelkõige heameelt selle üle, et 2020. aastal allkirjastati Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga kolm vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitlevad koolitusteenuseid, hanketavasid, sisu jagamist ja personalihaldust; märgib lisaks, et instituut on huvitatud osalemisest Ungari valitsuse rakendatavas projektis, mille eesmärk on pakkuda kõigile Budapestis asuvatele rahvusvahelistele organisatsioonidele ühiseid kontoriruume; palub instituudil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle partnerluse arengust aru;

| 6. | märgib, et instituut on võtnud meetmeid, et parandada oma veebiturvalisust ning suurendada sisetoimingute ja juhtimismenetluste digitaliseerimist; palub, et instituut annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile nende meetmete rakendamisest aru; |
| --- | --- |

6.

märgib, et instituut on võtnud meetmeid, et parandada oma veebiturvalisust ning suurendada sisetoimingute ja juhtimismenetluste digitaliseerimist; palub, et instituut annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile nende meetmete rakendamisest aru;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 7. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 95,56 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 45 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 43 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 44); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 22 lepingulist töötajat ja üks liikmesriikide lähetatud ekspert; |
| --- | --- |

7.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 95,56 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 45 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 43 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 44); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 22 lepingulist töötajat ja üks liikmesriikide lähetatud ekspert;

| 8. | võtab murelikult teadmiseks soolise tasakaalu puudumise instituudi kõrgema ja keskastme juhtide ametikohtadel, kus kuuest ametikohast viiel (83 %) töötavad mehed; kiidab soolist tasakaalu instituudi haldusnõukogus, mille 12 liikme hulgas on kuus liiget (50 %) kummastki soost, ning instituudi töötajate hulgas üldiselt, kuna 64 töötajast on 37 (57,81 %) naised; |
| --- | --- |

8.

võtab murelikult teadmiseks soolise tasakaalu puudumise instituudi kõrgema ja keskastme juhtide ametikohtadel, kus kuuest ametikohast viiel (83 %) töötavad mehed; kiidab soolist tasakaalu instituudi haldusnõukogus, mille 12 liikme hulgas on kuus liiget (50 %) kummastki soost, ning instituudi töötajate hulgas üldiselt, kuna 64 töötajast on 37 (57,81 %) naised;

| 9. | märgib, et kolm instituudi haldusnõukogu liiget, täpsemalt kaks endist Euroopa Parlamendi liiget ja üks endine volinik saavad endiselt eelarvest raha nõustajatena, lepinguliste töötajatena või muude ülesannete täitmiseks instituudis; märgib lisaks, et veel üks endine parlamendiliige sai 2020.–2021. aastal 15 000 eurot instituudiga sõlmitud teenuslepingu alusel nõustamisteenuste osutamise eest koostoime kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega; |
| --- | --- |

9.

märgib, et kolm instituudi haldusnõukogu liiget, täpsemalt kaks endist Euroopa Parlamendi liiget ja üks endine volinik saavad endiselt eelarvest raha nõustajatena, lepinguliste töötajatena või muude ülesannete täitmiseks instituudis; märgib lisaks, et veel üks endine parlamendiliige sai 2020.–2021. aastal 15 000 eurot instituudiga sõlmitud teenuslepingu alusel nõustamisteenuste osutamise eest koostoime kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega;

| 10. | märgib, et 2020. aastal suurenes töökoormus ja lisandusid ülesanded, mis tulenesid programmilt „Horisont 2020“ programmile „Euroopa horisont“ ülemineku perioodist; märgib, et 2020. aastal eraldati instituudi kaheksale teadmus- ja innovatsioonikogukonnale nende 2020. aasta äriplaanide rakendamiseks 600 miljoni euro suurune suurem rahaline toetus; märgib lisaks, et COVID-19 pandeemia tõttu käivitas instituut kriisile reageerimise algatuse, et toetada instituudi kogukonda ja Euroopa innovatsiooniperekonda; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 2020. aastal suurenes töökoormus ja lisandusid ülesanded, mis tulenesid programmilt „Horisont 2020“ programmile „Euroopa horisont“ ülemineku perioodist; märgib, et 2020. aastal eraldati instituudi kaheksale teadmus- ja innovatsioonikogukonnale nende 2020. aasta äriplaanide rakendamiseks 600 miljoni euro suurune suurem rahaline toetus; märgib lisaks, et COVID-19 pandeemia tõttu käivitas instituut kriisile reageerimise algatuse, et toetada instituudi kogukonda ja Euroopa innovatsiooniperekonda;

| 11. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2017. aasta kohta tehtud tähelepaneku rakendamine seoses vabade ametikohtade teadete avaldamisega on veel pooleli, kuna instituut ei avalda oma vabu töökohti Euroopa Personalivaliku Ameti veebisaidil järjepidevalt; |
| --- | --- |

11.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2017. aasta kohta tehtud tähelepaneku rakendamine seoses vabade ametikohtade teadete avaldamisega on veel pooleli, kuna instituut ei avalda oma vabu töökohti Euroopa Personalivaliku Ameti veebisaidil järjepidevalt;

| 12. | väljendab heameelt personalipoliitikas tehtud pingutuste üle kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ning innustab jätkuvalt instituuti töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt personalipoliitikas tehtud pingutuste üle kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ning innustab jätkuvalt instituuti töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

Hanked

Hanked

| 13. | märgib, et instituudi 2020. aasta hankekavasse lisati aasta jooksul uued menetlused; märgib, et instituut viis oma kava kohaselt lõpule 95 % hankemenetlustest; märgib, et instituut teatas, et kõik tema prioriteetsed menetlused on lõpule viidud, välja arvatud uus kommunikatsiooniteenuste ja ürituste korraldamise raamleping; märgib lisaks, et 2020. aastal ei olnud hankemenetlustega seotud ametlikke kaebusi ega kohtuasju; |
| --- | --- |

13.

märgib, et instituudi 2020. aasta hankekavasse lisati aasta jooksul uued menetlused; märgib, et instituut viis oma kava kohaselt lõpule 95 % hankemenetlustest; märgib, et instituut teatas, et kõik tema prioriteetsed menetlused on lõpule viidud, välja arvatud uus kommunikatsiooniteenuste ja ürituste korraldamise raamleping; märgib lisaks, et 2020. aastal ei olnud hankemenetlustega seotud ametlikke kaebusi ega kohtuasju;

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

| 14. | võtab teadmiseks instituudi kehtestatud meetmed ja jätkuvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; võtab teadmiseks, et instituut avaldas oma veebisaidil juhatuse liikmete ja tippjuhtide deklaratsioonid huvide konfliktide puudumise kohta ja elulookirjeldused; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks instituudi kehtestatud meetmed ja jätkuvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; võtab teadmiseks, et instituut avaldas oma veebisaidil juhatuse liikmete ja tippjuhtide deklaratsioonid huvide konfliktide puudumise kohta ja elulookirjeldused;

| 15. | märgib, et instituut teatas 2019. aastal ühest rikkumisest teatamise juhtumist ja selle suhtes kohaldati sise-eeskirju; märgib, et instituudi rikkumisest teatamise poliitika ei ole veel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1937; (2) palub, et instituut tagaks täieliku kooskõla poliitika järgmisel läbivaatamisel; |
| --- | --- |

15.

märgib, et instituut teatas 2019. aastal ühest rikkumisest teatamise juhtumist ja selle suhtes kohaldati sise-eeskirju; märgib, et instituudi rikkumisest teatamise poliitika ei ole veel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1937; (2) palub, et instituut tagaks täieliku kooskõla poliitika järgmisel läbivaatamisel;

2

| 16. | märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et instituut algatas 2020. aastal protsessi, et vaadata läbi hea valitsemistava põhimõtete kohaldamine instituudi teadmus- ja innovatsioonikogukondades; |
| --- | --- |

16.

märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et instituut algatas 2020. aastal protsessi, et vaadata läbi hea valitsemistava põhimõtete kohaldamine instituudi teadmus- ja innovatsioonikogukondades;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 17. | märgib, et instituudi siseauditi üksuse aruande kohaselt on 69 järelauditiga seotud soovitusest 28 täitmata soovituse käsitlemine lõpule viidud, 7 täitmata soovituse tähtsusastet on vähendatud ja ühele 2016. aasta IT-auditi järgse IT-juurdepääsu haldamisega seotud soovitusele on antud kriitiline tähtsus; kutsub instituuti üles käsitama seda kriitilist riski oma sisekontrollisüsteemi hindamisel 11. põhimõtte võimaliku puudusena; |
| --- | --- |

17.

märgib, et instituudi siseauditi üksuse aruande kohaselt on 69 järelauditiga seotud soovitusest 28 täitmata soovituse käsitlemine lõpule viidud, 7 täitmata soovituse tähtsusastet on vähendatud ja ühele 2016. aasta IT-auditi järgse IT-juurdepääsu haldamisega seotud soovitusele on antud kriitiline tähtsus; kutsub instituuti üles käsitama seda kriitilist riski oma sisekontrollisüsteemi hindamisel 11. põhimõtte võimaliku puudusena;

| 18. | märgib, et üheski instituudi sisekontrollisüsteemi komponendis ei leitud suuri puudusi, mis võiksid ohustada tegevus-, finants- või kontrollieesmärkide saavutamist ja takistada direktoril oma kinnitavat avaldust allkirjastamast; märgib siiski, et 2. kategooria alla kuuluvate 12. ja 17. põhimõtte osas on vaja teha täiendavaid parandusi, eelkõige vähendades viivitusi täitmata soovituste rakendamise kavandatud tempos ja vähendades 2020. aastal võetud parandusmeetmetest teavitamise aega; |
| --- | --- |

18.

märgib, et üheski instituudi sisekontrollisüsteemi komponendis ei leitud suuri puudusi, mis võiksid ohustada tegevus-, finants- või kontrollieesmärkide saavutamist ja takistada direktoril oma kinnitavat avaldust allkirjastamast; märgib siiski, et 2. kategooria alla kuuluvate 12. ja 17. põhimõtte osas on vaja teha täiendavaid parandusi, eelkõige vähendades viivitusi täitmata soovituste rakendamise kavandatud tempos ja vähendades 2020. aastal võetud parandusmeetmetest teavitamise aega;

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

| 19. | märgib, et instituudi haldusnõukogu otsustas 2020. aasta mais võtta kasutusele 60 miljonit eurot instituudi eraldamata vahendeid, et täiendavalt toetada COVID-19 ülemaailmsest levikust mõjutatud üliõpilasi, ettevõtjaid ja novaatoreid; märgib, et instituudi kriisile reageerimise algatusega toetati COVID-19 pandeemiale reageerivaid uusi projekte ja ettevõtmisi ettevõtluse toetamise rahastamisvahendite kaudu, millega anti sihtotstarbelist toetust suure mõjuga ja kasvupotentsiaaliga ettevõtetele, kasvufirmadele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning pandeemiale reageerimise projektidele, millega loodi ja rakendati lühiajalisi uuenduslikke reageerimise projekte, mis käsitlesid otseselt COVID-19 pandeemiat; |
| --- | --- |

19.

märgib, et instituudi haldusnõukogu otsustas 2020. aasta mais võtta kasutusele 60 miljonit eurot instituudi eraldamata vahendeid, et täiendavalt toetada COVID-19 ülemaailmsest levikust mõjutatud üliõpilasi, ettevõtjaid ja novaatoreid; märgib, et instituudi kriisile reageerimise algatusega toetati COVID-19 pandeemiale reageerivaid uusi projekte ja ettevõtmisi ettevõtluse toetamise rahastamisvahendite kaudu, millega anti sihtotstarbelist toetust suure mõjuga ja kasvupotentsiaaliga ettevõtetele, kasvufirmadele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning pandeemiale reageerimise projektidele, millega loodi ja rakendati lühiajalisi uuenduslikke reageerimise projekte, mis käsitlesid otseselt COVID-19 pandeemiat;

Muud märkused

Muud märkused

| 20. | väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida instituut on teinud oma sotsiaalmeedias kohaloleku ja kestliku arengu strateegia jätkuvaks parandamiseks 2020. aastal; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida instituut on teinud oma sotsiaalmeedias kohaloleku ja kestliku arengu strateegia jätkuvaks parandamiseks 2020. aastal;

| 21. | võtab teadmiseks instituudi üldise infoturbepoliitika rakendusprotsessi, sealhulgas küberturvalisuse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aspektid; märgib, et selle programmi seniste suuniste ja rakendamise peamine tulemus on see, et instituut ei ole teatanud ühestki küberjulgeoleku intsidendist; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks instituudi üldise infoturbepoliitika rakendusprotsessi, sealhulgas küberturvalisuse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aspektid; märgib, et selle programmi seniste suuniste ja rakendamise peamine tulemus on see, et instituut ei ole teatanud ühestki küberjulgeoleku intsidendist;

| 22. | tuletab meelde, kui oluline on suurendada instituudi digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka menetluste digitaliseerimise kiirendamiseks; rõhutab, et instituut peab jätkama selles valdkonnas proaktiivset tegutsemist, et vältida iga hinna eest ametitevahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et vältida ohtu töödeldava teabe turvalisusele internetis; kutsub instituuti üles kiirendama oma küberturvalisuse poliitika väljatöötamist ja teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni, kui see on lõpule viidud; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, kui oluline on suurendada instituudi digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka menetluste digitaliseerimise kiirendamiseks; rõhutab, et instituut peab jätkama selles valdkonnas proaktiivset tegutsemist, et vältida iga hinna eest ametitevahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et vältida ohtu töödeldava teabe turvalisusele internetis; kutsub instituuti üles kiirendama oma küberturvalisuse poliitika väljatöötamist ja teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni, kui see on lõpule viidud;

| 23. | peab kahetsusväärseks, et instituut ei ole seni seadnud CO2 heite vähendamise eesmärke; tunnustab siiski instituudi jõupingutusi luua keskkonnasõbralik töökeskkond ja kõiki meetmeid, mida instituut on võtnud oma CO2 jalajälje ja energiatarbimise vähendamiseks ning paberivaba töövoo väljatöötamiseks; peab kiiduväärseks ka plastveepudelite kasutamise järkjärgulist lõpetamist; |
| --- | --- |

23.

peab kahetsusväärseks, et instituut ei ole seni seadnud CO2 heite vähendamise eesmärke; tunnustab siiski instituudi jõupingutusi luua keskkonnasõbralik töökeskkond ja kõiki meetmeid, mida instituut on võtnud oma CO2 jalajälje ja energiatarbimise vähendamiseks ning paberivaba töövoo väljatöötamiseks; peab kiiduväärseks ka plastveepudelite kasutamise järkjärgulist lõpetamist;

2

2

| 24. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

24.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

3

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 189.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teatavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17
  ).

2

).

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

3

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/301 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/301

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1763,

4. mai 2022,

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust instituudi tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0086/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust instituudi tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0086/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 294/2008 (millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut) (4), eriti selle artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 294/2008 (millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut) (4), eriti selle artiklit 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/819 (Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kohta) (5), eriti selle artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/819 (Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kohta) (5), eriti selle artiklit 23,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (6) artiklis 70, eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (6) artiklis 70, eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0094/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0094/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 97, 9.4.2008, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 189, 28.5.2021, lk 61.

5

(6)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/303 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/303

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1764,

4. mai 2022,

Euroopa Ravimiameti (EMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Ravimiameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0087/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0087/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse liidu kord inimravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet), (4) eriti selle artiklit 68, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse liidu kord inimravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet), (4) eriti selle artiklit 68,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0103/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0103/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Ravimiameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Ravimiameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Ravimiameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Ravimiameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/305 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/305

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1765,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Ravimiameti (EMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Ravimiameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Ravimiameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0103/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0103/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Ravimiameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 369 749 000 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 6,63 % suurust kasvu; arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %; arvestades, et ametit rahastatakse tasudest ning ameti 2020. aasta tulust laekus umbes 84,00 % farmaatsiatööstuse teenuste osutamise eest makstud tasudest, 15,92 % liidu eelarvest ja 0,08 % sihtotstarbelisest välistulust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ravimiameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 369 749 000 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 6,63 % suurust kasvu; arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär liidus 0,7 %; arvestades, et ametit rahastatakse tasudest ning ameti 2020. aasta tulust laekus umbes 84,00 % farmaatsiatööstuse teenuste osutamise eest makstud tasudest, 15,92 % liidu eelarvest ja 0,08 % sihtotstarbelisest välistulust;

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 98,83 %, mis oli 0,27 % võrra kõrgem kui 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 78,47 %, mis on 2019. aasta määrast 4,58 % võrra madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 98,83 %, mis oli 0,27 % võrra kõrgem kui 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 78,47 %, mis on 2019. aasta määrast 4,58 % võrra madalam;

| 2. | võtab teadmiseks ameti otsuse loobuda alates 13. märtsist 2020 kõigist tasudest võimalike COVID-19 ravimeetodite või vaktsiinide arendajate teadusnõustamisrakenduste eest ning väljendab heameelt selle üle, et alates 19. juunist 2020 loobuti kõigist tasudest harvikravimite väljatöötamisega tegelevatele teadlastele teadusnõuannete andmise eest; on veendunud, et edaspidi tuleks loobuda ka muudest tasudest, mille suhtes kohaldatakse ameti kehtestatud erikriteeriume, eelkõige seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega (VKEdega); |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks ameti otsuse loobuda alates 13. märtsist 2020 kõigist tasudest võimalike COVID-19 ravimeetodite või vaktsiinide arendajate teadusnõustamisrakenduste eest ning väljendab heameelt selle üle, et alates 19. juunist 2020 loobuti kõigist tasudest harvikravimite väljatöötamisega tegelevatele teadlastele teadusnõuannete andmise eest; on veendunud, et edaspidi tuleks loobuda ka muudest tasudest, mille suhtes kohaldatakse ameti kehtestatud erikriteeriume, eelkõige seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega (VKEdega);

Tulemused

Tulemused

| 3. | rõhutab ameti olulist rolli inimeste ja loomade tervise kaitsmisel ja edendamisel, kuna amet esitab sõltumatuid teaduspõhiseid soovitusi ravimite kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe kohta ning pakub teaduslikke nõuandeid ja stiimuleid, et ergutada uute innovatiivsete ravimite väljatöötamist ja parandada nende kättesaadavust; |
| --- | --- |

3.

rõhutab ameti olulist rolli inimeste ja loomade tervise kaitsmisel ja edendamisel, kuna amet esitab sõltumatuid teaduspõhiseid soovitusi ravimite kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe kohta ning pakub teaduslikke nõuandeid ja stiimuleid, et ergutada uute innovatiivsete ravimite väljatöötamist ja parandada nende kättesaadavust;

| 4. | tunnustab ameti panust seoses sellega, et amet andis kuuele ravimile kiirendatud hindamise järel müügiloa andmise soovituse, kolmeteistkümnele ravimile tingimusliku müügiloa andmise soovituse ja viiele ravimile müügiloa erandlikel asjaoludel; |
| --- | --- |

4.

tunnustab ameti panust seoses sellega, et amet andis kuuele ravimile kiirendatud hindamise järel müügiloa andmise soovituse, kolmeteistkümnele ravimile tingimusliku müügiloa andmise soovituse ja viiele ravimile müügiloa erandlikel asjaoludel;

| 5. | märgib, et hoolimata enneolematutest raskustest alates COVID-19 pandeemia puhkemisest 2020. aastal jätkas amet tegutsemist kõigi Euroopa elanike tervise nimel, keda COVID-19 ohustas, olles ravimite reguleerimisega tegelevate asutuste Euroopa võrgustiku keskuseks, mis rakendab asjakohast liidu õigusraamistikku sellistele toodetele; rõhutab, et ametil oli tähtis roll liidu reageerimises COVID-19 pandeemiale ning tunnustab ameti jõupingutusi COVID-19 vaktsiinide tõhusaks analüüsimiseks ja kiireks heakskiitmiseks liikmesriikides; |
| --- | --- |

5.

märgib, et hoolimata enneolematutest raskustest alates COVID-19 pandeemia puhkemisest 2020. aastal jätkas amet tegutsemist kõigi Euroopa elanike tervise nimel, keda COVID-19 ohustas, olles ravimite reguleerimisega tegelevate asutuste Euroopa võrgustiku keskuseks, mis rakendab asjakohast liidu õigusraamistikku sellistele toodetele; rõhutab, et ametil oli tähtis roll liidu reageerimises COVID-19 pandeemiale ning tunnustab ameti jõupingutusi COVID-19 vaktsiinide tõhusaks analüüsimiseks ja kiireks heakskiitmiseks liikmesriikides;

| 6. | väljendab heameelt selle üle, et amet hoidis edukalt oma tegevuse kvaliteeti ja järjepidevust oma tegevuse Amsterdamis asuvatesse uutesse ruumidesse üleviimise järel (pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist); märgib, et ameti Londonis asuvate endiste kontoriruumidega seotud võimalikud kohustused tekitavad endiselt muret; tunnistab, et amet suutis tõhusalt reageerida COVID-19 pandeemiaga seotud töökoormusele, ning väljendab heameelt ameti töö üle, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu uutele vaktsiinidele ja ravimitele COVID-19 raviks ja leviku tõkestamiseks; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt selle üle, et amet hoidis edukalt oma tegevuse kvaliteeti ja järjepidevust oma tegevuse Amsterdamis asuvatesse uutesse ruumidesse üleviimise järel (pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist); märgib, et ameti Londonis asuvate endiste kontoriruumidega seotud võimalikud kohustused tekitavad endiselt muret; tunnistab, et amet suutis tõhusalt reageerida COVID-19 pandeemiaga seotud töökoormusele, ning väljendab heameelt ameti töö üle, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu uutele vaktsiinidele ja ravimitele COVID-19 raviks ja leviku tõkestamiseks;

| 7. | toonitab asjaolu, et 2020. aastal andis amet müügiloa andmise soovituse 97 uuele inimtervishoius kasutatavale ravimile, sealhulgas 39 uuele toimeainele, ja 20 uuele veterinaarravimile, sealhulgas 13 uuele toimeainele; |
| --- | --- |

7.

toonitab asjaolu, et 2020. aastal andis amet müügiloa andmise soovituse 97 uuele inimtervishoius kasutatavale ravimile, sealhulgas 39 uuele toimeainele, ja 20 uuele veterinaarravimile, sealhulgas 13 uuele toimeainele;

| 8. | rõhutab asjaolu, et vaatamata ameti tublile tööle 2020. aastal seadis COVID-19 pandeemia olemasoleva terviseturve taristu kahtluse alla, ning rõhutab vajadust tugevdada ameti suutlikkust, et parandada selle vastupanuvõimet ja tõhusust hädaolukordades; rõhutab, et Euroopa roheline kokkulepe nõuab ka ametilt täiendavaid jõupingutusi, mis õigustaks ressursside suurendamist; väljendab heameelt asjaolu üle, et on astutud samme liidu terviseturve taristu ümberkujundamiseks, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/522 (2) loodud programmiga „EL tervise heaks“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/123 (3) ja komisjoni 25. novembri 2020. aasta teatisega „Euroopa ravimistrateegia; palub, et kontrollikoda uuriks oma eelarveaasta 2021 auditis ameti toimimist kohandatud institutsioonilises kontekstis; kutsub kontrollikoda üles selgitama välja, kas ametil on kohandatud institutsioonilises raamistikus piisavalt vahendeid, et oma laiendatud volitusi tõhusalt täita; |
| --- | --- |

8.

rõhutab asjaolu, et vaatamata ameti tublile tööle 2020. aastal seadis COVID-19 pandeemia olemasoleva terviseturve taristu kahtluse alla, ning rõhutab vajadust tugevdada ameti suutlikkust, et parandada selle vastupanuvõimet ja tõhusust hädaolukordades; rõhutab, et Euroopa roheline kokkulepe nõuab ka ametilt täiendavaid jõupingutusi, mis õigustaks ressursside suurendamist; väljendab heameelt asjaolu üle, et on astutud samme liidu terviseturve taristu ümberkujundamiseks, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/522 (2) loodud programmiga „EL tervise heaks“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/123 (3) ja komisjoni 25. novembri 2020. aasta teatisega „Euroopa ravimistrateegia; palub, et kontrollikoda uuriks oma eelarveaasta 2021 auditis ameti toimimist kohandatud institutsioonilises kontekstis; kutsub kontrollikoda üles selgitama välja, kas ametil on kohandatud institutsioonilises raamistikus piisavalt vahendeid, et oma laiendatud volitusi tõhusalt täita;

2

3

| 9. | märgib seoses eelmise aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et amet on muutmas oma näitajaid ja mõõdikuid, eesmärgiga tööd lihtsustada, läbipaistvust suurendada ning parandada oma tegevuse seiret; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses tehtud edusammudest aru anda; |
| --- | --- |

9.

märgib seoses eelmise aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et amet on muutmas oma näitajaid ja mõõdikuid, eesmärgiga tööd lihtsustada, läbipaistvust suurendada ning parandada oma tegevuse seiret; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses tehtud edusammudest aru anda;

| 10. | märgib rahuloluga, et amet teeb koostööd teiste ametitega, eelkõige Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) ja Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA), muu hulgas Euroopa vaktsineerimise infoportaali küsimuses, et jälgida vaktsiinide ohutust ja teatada kõrvaltoimetest, samuti seoses antimikroobikumide tarbimise ja resistentsusega; |
| --- | --- |

10.

märgib rahuloluga, et amet teeb koostööd teiste ametitega, eelkõige Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) ja Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA), muu hulgas Euroopa vaktsineerimise infoportaali küsimuses, et jälgida vaktsiinide ohutust ja teatada kõrvaltoimetest, samuti seoses antimikroobikumide tarbimise ja resistentsusega;

| 11. | toonitab, kui oluline on kaasata rahvatervise kaitset käsitlevasse avalikku arutellu asjaomased sidusrühmad, nagu tervishoiutöötajate, patsientide ja muude osapoolte esindajad, pidades silmas COVID-19 pandeemiaga seotud desinformatsiooni murettekitavat levikut, ning kutsub ametit üles jätkama sellesse arutellu võimalikult aktiivse panuse andmist, tuginedes uusimatele teaduslikele teadmistele; |
| --- | --- |

11.

toonitab, kui oluline on kaasata rahvatervise kaitset käsitlevasse avalikku arutellu asjaomased sidusrühmad, nagu tervishoiutöötajate, patsientide ja muude osapoolte esindajad, pidades silmas COVID-19 pandeemiaga seotud desinformatsiooni murettekitavat levikut, ning kutsub ametit üles jätkama sellesse arutellu võimalikult aktiivse panuse andmist, tuginedes uusimatele teaduslikele teadmistele;

| 12. | väljendab heameelt asjaolu üle, et üha suureneva antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemine (eelkõige toetades uute ravimite väljatöötamist, kogudes andmeid antimikroobsete veterinaarravimite tarbimise kohta ja edendades antimikroobikumide vastutustundlikku kasutamist) on endiselt üks EMA prioriteete, isegi kui võtta arvesse praegust olukorda; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt asjaolu üle, et üha suureneva antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemine (eelkõige toetades uute ravimite väljatöötamist, kogudes andmeid antimikroobsete veterinaarravimite tarbimise kohta ja edendades antimikroobikumide vastutustundlikku kasutamist) on endiselt üks EMA prioriteete, isegi kui võtta arvesse praegust olukorda;

| 13. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia mõjutab tervishoiu kõiki aspekte, sealhulgas ravimite kättesaadavust tarneahela häirete tõttu; on seisukohal, et olukord on üksnes toonud esile vajaduse, mida me juba teadsime, et liit saavutaks ravimite väljatöötamisel ja tootmisel võimalikult kõrge omavarustatuse taseme; väljendab heameelt ameti võetud kohustuse üle aidata jätkuvalt kaasa liidu reageerimissüsteemi arendamisele ja tugevdamisele juhul, kui ravimite kättesaadavus väheneb; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et COVID-19 pandeemia mõjutab tervishoiu kõiki aspekte, sealhulgas ravimite kättesaadavust tarneahela häirete tõttu; on seisukohal, et olukord on üksnes toonud esile vajaduse, mida me juba teadsime, et liit saavutaks ravimite väljatöötamisel ja tootmisel võimalikult kõrge omavarustatuse taseme; väljendab heameelt ameti võetud kohustuse üle aidata jätkuvalt kaasa liidu reageerimissüsteemi arendamisele ja tugevdamisele juhul, kui ravimite kättesaadavus väheneb;

| 14. | väljendab heameelt selle üle, kui palju abi on amet andnud ettevõtetele, kes töötavad välja COVID-19 vastaseid vaktsiine ja ravimeid; kiidab heaks tema järjekindla teadusliku lähenemisviisi, milles seatakse esikohale liidu kodanike tervis; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt selle üle, kui palju abi on amet andnud ettevõtetele, kes töötavad välja COVID-19 vastaseid vaktsiine ja ravimeid; kiidab heaks tema järjekindla teadusliku lähenemisviisi, milles seatakse esikohale liidu kodanike tervis;

| 15. | märgib seoses eelmise aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et ametil on ühised teenused komisjoni ja teiste liidu ametitega ning ta osaleb tihti ametitevahelistes ühishangetes; märgib lisaks, et amet teeb koostööd ELi ametite võrgustikuga, et jagada ja võtta kasutusele kõikide ametite ja ühisettevõtete tõhususe parandamisele suunatud parimaid tavasid; märgib, et detsembris 2020 toiminud küberründe tulemusena suurendas amet oma koostööd küberturvalisuse valdkonnas, eriti ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU), Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametiga (Europol) ja välise kolmandast isikust teenusepakkujaga, kellel on spetsiifilised erialased teadmised IT küberintsidentidele reageerimise kohta; |
| --- | --- |

15.

märgib seoses eelmise aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et ametil on ühised teenused komisjoni ja teiste liidu ametitega ning ta osaleb tihti ametitevahelistes ühishangetes; märgib lisaks, et amet teeb koostööd ELi ametite võrgustikuga, et jagada ja võtta kasutusele kõikide ametite ja ühisettevõtete tõhususe parandamisele suunatud parimaid tavasid; märgib, et detsembris 2020 toiminud küberründe tulemusena suurendas amet oma koostööd küberturvalisuse valdkonnas, eriti ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU), Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametiga (Europol) ja välise kolmandast isikust teenusepakkujaga, kellel on spetsiifilised erialased teadmised IT küberintsidentidele reageerimise kohta;

| 16. | märgib, et kontrollikoja eriaruande nr 22/2020 „ELi asutuste tulevik – võimalus suuremaks paindlikkuseks ja koostööks“ kohaselt peab amet parandama koostööd komisjoniga; palub ametil ja komisjonil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles vallas toimuvatest arengutest aru; |
| --- | --- |

16.

märgib, et kontrollikoja eriaruande nr 22/2020 „ELi asutuste tulevik – võimalus suuremaks paindlikkuseks ja koostööks“ kohaselt peab amet parandama koostööd komisjoniga; palub ametil ja komisjonil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles vallas toimuvatest arengutest aru;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 17. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 100,00 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 596 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 596 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 591); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 197 lepingulist töötajat ja 32 lähetatud riiklikku eksperti; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt asjaolu üle, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 100,00 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 596 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 596 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 591); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 197 lepingulist töötajat ja 32 lähetatud riiklikku eksperti;

| 18. | väljendab heameelt ettepaneku üle pikendada ameti volitusi, kuid väljendab muret selle pärast, et märkimisväärsete uute ülesannete lisamise ja ameti töökoormuse suurenemisega aastate jooksul ei ole kaasnenud ameti töötajate arvu ja vahendite vastavat suurenemist ning selline töötajate nappus seab juba niigi kriitilisel ajal ameti tegevuse järjepidevuse suure surve alla; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt ettepaneku üle pikendada ameti volitusi, kuid väljendab muret selle pärast, et märkimisväärsete uute ülesannete lisamise ja ameti töökoormuse suurenemisega aastate jooksul ei ole kaasnenud ameti töötajate arvu ja vahendite vastavat suurenemist ning selline töötajate nappus seab juba niigi kriitilisel ajal ameti tegevuse järjepidevuse suure surve alla;

| 19. | soovitab eelkõige eraldada ametile piisavalt lisavahendeid, et parandada tema pädevust võitluses ravimite nappuse vastu; kutsub komisjoni üles üksikasjalikult hindama, kas on võimalik anda ametile nappuse ohjamiseks täiendavat suutlikkust, muu hulgas Euroopa nappuse seire platvormi soovitud tulevase muutmise kaudu nõuetekohaseks ja tõhusaks ühiseks Euroopa andmebaasiks; |
| --- | --- |

19.

soovitab eelkõige eraldada ametile piisavalt lisavahendeid, et parandada tema pädevust võitluses ravimite nappuse vastu; kutsub komisjoni üles üksikasjalikult hindama, kas on võimalik anda ametile nappuse ohjamiseks täiendavat suutlikkust, muu hulgas Euroopa nappuse seire platvormi soovitud tulevase muutmise kaudu nõuetekohaseks ja tõhusaks ühiseks Euroopa andmebaasiks;

| 20. | võtab teadmiseks ameti kõrgema juhtkonna soolise tasakaalu, kus 16 inimest 26st (61,54 %) olid mehed, ja ameti haldusnõukogu soolise tasakaalu, kus 40 inimest 65st (61,54 %) olid mehed; võtab lisaks teadmiseks soolise tasakaalu ameti kogu töötajate seas, kus 536 inimest 802st (66,83 %) olid mehed; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks ameti kõrgema juhtkonna soolise tasakaalu, kus 16 inimest 26st (61,54 %) olid mehed, ja ameti haldusnõukogu soolise tasakaalu, kus 40 inimest 65st (61,54 %) olid mehed; võtab lisaks teadmiseks soolise tasakaalu ameti kogu töötajate seas, kus 536 inimest 802st (66,83 %) olid mehed;

| 21. | märgib, et kontrollikoda leidis puudusi ameti töölevõtmise valikukomisjonidesse liikmete nimetamise protsessis; väljendab heameelt meetmete üle, mida amet on selle probleemi lahendamiseks võtnud; |
| --- | --- |

21.

märgib, et kontrollikoda leidis puudusi ameti töölevõtmise valikukomisjonidesse liikmete nimetamise protsessis; väljendab heameelt meetmete üle, mida amet on selle probleemi lahendamiseks võtnud;

| 22. | on mures, et agentuuri haldusnõukogu on liiga suur, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid; |
| --- | --- |

22.

on mures, et agentuuri haldusnõukogu on liiga suur, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid;

| 23. | väljendab heameelt, et amet on teinud personalipoliitikas jõupingusi, edendamaks kaugtööd ja tervislikku eluviisi; kutsub ametit üles jälgima tähelepanelikult töötajate töökoormust, eriti COVID-19ga seotud erakorralise suure koormuse ajal; kutsub ametit üles võtma võimalikult ulatuslikke meetmeid, et tagada töötajate heaolu ning kehtestada läbipõlemise ja ahistamise vastane poliitika; innustab endiselt ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; avaldab tunnustust pingutuste eest, mida amet on selleks juba teinud; palub ametil anda aru töötajate heaolu kohta 2021. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt, et amet on teinud personalipoliitikas jõupingusi, edendamaks kaugtööd ja tervislikku eluviisi; kutsub ametit üles jälgima tähelepanelikult töötajate töökoormust, eriti COVID-19ga seotud erakorralise suure koormuse ajal; kutsub ametit üles võtma võimalikult ulatuslikke meetmeid, et tagada töötajate heaolu ning kehtestada läbipõlemise ja ahistamise vastane poliitika; innustab endiselt ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; avaldab tunnustust pingutuste eest, mida amet on selleks juba teinud; palub ametil anda aru töötajate heaolu kohta 2021. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel;

| 24. | märgib, et 2018. aasta järelaruande ja kontrollikoja 2019. aasta aruande kohaselt ei ole amet kontrollikoja väliskonsultantide kasutamise kohta antud soovitust ikka veel täielikult rakendanud; väljendab heameelt ameti jõupingutuste kohta 2020. aastal võtta selle tähelepaneku suhtes järelmeetmeid, vähendades IT konsultantide kasutamist; |
| --- | --- |

24.

märgib, et 2018. aasta järelaruande ja kontrollikoja 2019. aasta aruande kohaselt ei ole amet kontrollikoja väliskonsultantide kasutamise kohta antud soovitust ikka veel täielikult rakendanud; väljendab heameelt ameti jõupingutuste kohta 2020. aastal võtta selle tähelepaneku suhtes järelmeetmeid, vähendades IT konsultantide kasutamist;

| 25. | märgib, et 2020. aastal kajastus ameti tegevuses tugevalt COVID-19 pandeemia, mille tõttu suunati märkimisväärne kogus ressursse rahvatervise kriisiga tegelemisse; märgib, et seetõttu tuli vähendada ameti 2020. aasta tööprogrammi kohaldamisala, lükates edasi või tühistades toimepidevuse kava kohaselt rahvatervisega seotud tegevusi, nagu näiteks muude kui COVID-19-ga seotud toodete kliiniliste andmete avaldamine ja teaduslikele töörühmadele suuniste koostamine ning nende toetamine; võtab murega teadmiseks, et ameti endine tegevdirektor on enda sõnul väga mures ameti töötajate ümberpaigutamise pärast, rõhutades, et surve, mille all tema töötajad töötasid, ei saa kesta igavesti; märgib, et eelarvepädeva institutsiooni määratud 40 ajutise teenistuja kohta aitasid ametil tulla toime erakordse töökoormusega; võtab lisaks teadmiseks ameti avalduse, et need kohad täideti alles novembris 2020, kui oli operatiivses mõttes juba liiga hilja märkimisväärselt vähendada asjaomase aasta COVID-19-ga seotud töökoormust; |
| --- | --- |

25.

märgib, et 2020. aastal kajastus ameti tegevuses tugevalt COVID-19 pandeemia, mille tõttu suunati märkimisväärne kogus ressursse rahvatervise kriisiga tegelemisse; märgib, et seetõttu tuli vähendada ameti 2020. aasta tööprogrammi kohaldamisala, lükates edasi või tühistades toimepidevuse kava kohaselt rahvatervisega seotud tegevusi, nagu näiteks muude kui COVID-19-ga seotud toodete kliiniliste andmete avaldamine ja teaduslikele töörühmadele suuniste koostamine ning nende toetamine; võtab murega teadmiseks, et ameti endine tegevdirektor on enda sõnul väga mures ameti töötajate ümberpaigutamise pärast, rõhutades, et surve, mille all tema töötajad töötasid, ei saa kesta igavesti; märgib, et eelarvepädeva institutsiooni määratud 40 ajutise teenistuja kohta aitasid ametil tulla toime erakordse töökoormusega; võtab lisaks teadmiseks ameti avalduse, et need kohad täideti alles novembris 2020, kui oli operatiivses mõttes juba liiga hilja märkimisväärselt vähendada asjaomase aasta COVID-19-ga seotud töökoormust;

Hanked

Hanked

| 26. | võtab teadmiseks ameti vastuse eelmise aasta kontrollikoja aruande järelmärkusele, mis puudutas omavahel sidumata tegevuste (printerite hankimine ja laadimisplatvormi haldamine) kombineerimist ühte raamlepingu hankesse, mille kohaselt oleks nende teenuste kohta eraldi hangete korraldamine ebapraktiline ja ebatõhus; märgib, et pärast hangete ja lepingute nõuandekomitee vastukaja muudeti ameti lepingute pikkuse süsteem ümber 4 + 1 + 1-formaati, mis tähendab, et pärast nelja aasta möödumist on võimalik leping vajaduse korral lõpetada; kutsub ametit üles kontrollima kombineeritud teenuste sobivust, rakendades pakkumise strateegiat, mida toetab iga hankemenetluse osaks olev turuanalüüs, ning arvestada selle strateegiaga pakkumise korraldamise faasis, hoides eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis arengutega selles valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks ameti vastuse eelmise aasta kontrollikoja aruande järelmärkusele, mis puudutas omavahel sidumata tegevuste (printerite hankimine ja laadimisplatvormi haldamine) kombineerimist ühte raamlepingu hankesse, mille kohaselt oleks nende teenuste kohta eraldi hangete korraldamine ebapraktiline ja ebatõhus; märgib, et pärast hangete ja lepingute nõuandekomitee vastukaja muudeti ameti lepingute pikkuse süsteem ümber 4 + 1 + 1-formaati, mis tähendab, et pärast nelja aasta möödumist on võimalik leping vajaduse korral lõpetada; kutsub ametit üles kontrollima kombineeritud teenuste sobivust, rakendades pakkumise strateegiat, mida toetab iga hankemenetluse osaks olev turuanalüüs, ning arvestada selle strateegiaga pakkumise korraldamise faasis, hoides eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis arengutega selles valdkonnas;

| 27. | märgib seoses eelmise aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et amet allkirjastas 2019. aastal kolme ettevõttega raamlepingu ajutiste töötajate hankimiseks, kuid ei koostanud aruannet ajutiste teenistujate hinnanguliste personalikulude brutosumma kohta iga vajaliku kategooria puhul; märgib, et seetõttu ei suutnud amet hinnata, kas teenuseosutaja kasumimarginaal/brutokasum oli mõistlik (võrreldes teiste lepingutega); võtab teadmiseks, et amet on võtnud ühendust ELi ametite võrgustikuga ja viinud läbi turu-uuringuid, et mõista lepingulisi töötajaid mõjutavaid kohalikke turutingimusi; kutsub ametit üles suhtlema kontrollikojaga, et teha kindlaks asjakohased meetmed nende probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

27.

märgib seoses eelmise aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et amet allkirjastas 2019. aastal kolme ettevõttega raamlepingu ajutiste töötajate hankimiseks, kuid ei koostanud aruannet ajutiste teenistujate hinnanguliste personalikulude brutosumma kohta iga vajaliku kategooria puhul; märgib, et seetõttu ei suutnud amet hinnata, kas teenuseosutaja kasumimarginaal/brutokasum oli mõistlik (võrreldes teiste lepingutega); võtab teadmiseks, et amet on võtnud ühendust ELi ametite võrgustikuga ja viinud läbi turu-uuringuid, et mõista lepingulisi töötajaid mõjutavaid kohalikke turutingimusi; kutsub ametit üles suhtlema kontrollikojaga, et teha kindlaks asjakohased meetmed nende probleemide lahendamiseks;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 28. | rõhutab, et kuigi suurem osa tema rahalistest vahenditest tuleb eraallikatest, on amet avaliku sektori asutus; rõhutab, et ameti sõltumatuse ja usaldusväärsuse tajumine on äärmiselt oluline ning seetõttu on vaja tagada suur läbipaistvus kõigis ameti tegevustes, et vältida õigusaktide ettevalmistamisele mõju avaldamist (regulatory capture) ja tagada, et kodanikud säilitavad usalduse liidu müügilubade süsteemi vastu; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et kuigi suurem osa tema rahalistest vahenditest tuleb eraallikatest, on amet avaliku sektori asutus; rõhutab, et ameti sõltumatuse ja usaldusväärsuse tajumine on äärmiselt oluline ning seetõttu on vaja tagada suur läbipaistvus kõigis ameti tegevustes, et vältida õigusaktide ettevalmistamisele mõju avaldamist (regulatory capture) ja tagada, et kodanikud säilitavad usalduse liidu müügilubade süsteemi vastu;

regulatory capture

| 29. | tunnustab haldusnõukogu liikmete konkureerivate huvide käsitlemise muudetud poliitikat, mis jõustus 1. juulil 2020, ja kõikide haldusnõukogu liikmete esitatud huvide deklaratsioonide süstemaatilist eelkontrolli ning nõuet, et need liikmed peavad enne huvide deklaratsiooni esitamist läbima koolituse; |
| --- | --- |

29.

tunnustab haldusnõukogu liikmete konkureerivate huvide käsitlemise muudetud poliitikat, mis jõustus 1. juulil 2020, ja kõikide haldusnõukogu liikmete esitatud huvide deklaratsioonide süstemaatilist eelkontrolli ning nõuet, et need liikmed peavad enne huvide deklaratsiooni esitamist läbima koolituse;

| 30. | võtab rahuloluga teadmiseks erakorralised läbipaistvusmeetmed, mida amet on COVID-19 ravimite suhtes rakendanud, sealhulgas kliiniliste andmete kiirendatud avaldamise ajakava ja üldsusele suurema teabe andmine, näiteks inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee poolt müügiloa taotluse kohta positiivse arvamuse esitamise ajal ravimiteabe avaldamine koos kasutustingimuste üksikasjadega, Euroopa avaliku hindamisaruande täielik avaldamine kolme päeva jooksul pärast komisjonilt loa saamist, selliste kliiniliste andmete avaldamine, mis on esitatud ametile COVID-19 ravimite taotluste lisana pärast ravimile müügiloa saamist ja pärast isikuandmete anonüümseks muutmist, ning müügiloa saanud COVID-19 ravimite täieliku riskijuhtimiskava avaldamine; palub ametil kohaldada samu läbipaistvusmeetmeid kõigi ameti poolt reguleeritavate toodete suhtes; |
| --- | --- |

30.

võtab rahuloluga teadmiseks erakorralised läbipaistvusmeetmed, mida amet on COVID-19 ravimite suhtes rakendanud, sealhulgas kliiniliste andmete kiirendatud avaldamise ajakava ja üldsusele suurema teabe andmine, näiteks inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee poolt müügiloa taotluse kohta positiivse arvamuse esitamise ajal ravimiteabe avaldamine koos kasutustingimuste üksikasjadega, Euroopa avaliku hindamisaruande täielik avaldamine kolme päeva jooksul pärast komisjonilt loa saamist, selliste kliiniliste andmete avaldamine, mis on esitatud ametile COVID-19 ravimite taotluste lisana pärast ravimile müügiloa saamist ja pärast isikuandmete anonüümseks muutmist, ning müügiloa saanud COVID-19 ravimite täieliku riskijuhtimiskava avaldamine; palub ametil kohaldada samu läbipaistvusmeetmeid kõigi ameti poolt reguleeritavate toodete suhtes;

| 31. | võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja jõupingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; märgib, et 2020. aastal ei olnud mitte ühtegi ametisisesest rikkumisest teatamise juhtumit, kuid 25 korral teatati ametivälisest rikkumisest; märgib, et 15 juhtumi uurimine lõpetati ja kümme on veel pooleli; palub, et amet annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile nende juhtumite edenemisest aru; |
| --- | --- |

31.

võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja jõupingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; märgib, et 2020. aastal ei olnud mitte ühtegi ametisisesest rikkumisest teatamise juhtumit, kuid 25 korral teatati ametivälisest rikkumisest; märgib, et 15 juhtumi uurimine lõpetati ja kümme on veel pooleli; palub, et amet annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile nende juhtumite edenemisest aru;

| 32. | väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle suurendada oma otsuste tegemise läbipaistvust, millest annab tunnistust näiteks COVID-19 ravimitele müügiloa andmise menetluse käigus esitatud kliiniliste uuringute andmete avaldamine või meedia ja üldsusega tihedam suhtlemine; on seisukohal, et selline läbipaistev lähenemisviis on praeguses olukorras äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle suurendada oma otsuste tegemise läbipaistvust, millest annab tunnistust näiteks COVID-19 ravimitele müügiloa andmise menetluse käigus esitatud kliiniliste uuringute andmete avaldamine või meedia ja üldsusega tihedam suhtlemine; on seisukohal, et selline läbipaistev lähenemisviis on praeguses olukorras äärmiselt oluline;

| 33. | märgib rahuloluga, et amet ei teatanud 2020. aastal ühestki huvide konflikti juhtumist ning avaldas haldusnõukogu liikmete ja kõrgema juhtkonna liikmete huvide konfliktide deklaratsioonid; märgib rahuloluga, et amet avaldas oma haldusnõukogu liikmete, kõrgema juhtkonna liikmete ning välis- ja siseekspertide elulookirjeldused; |
| --- | --- |

33.

märgib rahuloluga, et amet ei teatanud 2020. aastal ühestki huvide konflikti juhtumist ning avaldas haldusnõukogu liikmete ja kõrgema juhtkonna liikmete huvide konfliktide deklaratsioonid; märgib rahuloluga, et amet avaldas oma haldusnõukogu liikmete, kõrgema juhtkonna liikmete ning välis- ja siseekspertide elulookirjeldused;

| 34. | väljendab heameelt täiendavate sammude üle, mida on astutud ameti tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks teabe andmisega ameti töötajate kohtumiste kohta väliste sidusrühmadega, ning võimaluse üle selle teabega ameti veebisaidil tutvuda; märgib, et on tõsine ja püsiv mure ravimiettevõtjatega sõlmitud vaktsiinilepingute läbipaistmatuse pärast, kuid rõhutab, et kuigi amet kiidab need vaktsiinid heaks, ei ole nende lepingute osaline mitte amet, vaid komisjon; |
| --- | --- |

34.

väljendab heameelt täiendavate sammude üle, mida on astutud ameti tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks teabe andmisega ameti töötajate kohtumiste kohta väliste sidusrühmadega, ning võimaluse üle selle teabega ameti veebisaidil tutvuda; märgib, et on tõsine ja püsiv mure ravimiettevõtjatega sõlmitud vaktsiinilepingute läbipaistmatuse pärast, kuid rõhutab, et kuigi amet kiidab need vaktsiinid heaks, ei ole nende lepingute osaline mitte amet, vaid komisjon;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 35. | märgib, et ametis kehtiv sisekontrollisüsteem ja selle osad on üldiselt tõhusad, kuid mõnede spetsiifiliste osade tõhusust saaks mõningate muudatuste abil veelgi parandada; märgib lisaks, et sisekontrolli menetlused tagavad piisava kindluse, et tegevdirektori vastutusalasse kuuluvaid ressursse kasutati ettenähtud eesmärkidel ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega; |
| --- | --- |

35.

märgib, et ametis kehtiv sisekontrollisüsteem ja selle osad on üldiselt tõhusad, kuid mõnede spetsiifiliste osade tõhusust saaks mõningate muudatuste abil veelgi parandada; märgib lisaks, et sisekontrolli menetlused tagavad piisava kindluse, et tegevdirektori vastutusalasse kuuluvaid ressursse kasutati ettenähtud eesmärkidel ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega;

| 36. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku toitlustuse ja restoraniteenuste raamlepingus kehtestatud hindade muutmise kohta, mistõttu oli võimalik muutused sisse viia alles 2021. aastal, ning asjaolu, et 2020. aasta hindade läbivaatamine kuulutati kontrollikoja poolt õigusnormide vastaseks; märgib lisaks, et amet ei suutnud ühe 125 954 euro suuruse auditeeritud makse puhul viia vastavusse nõutud tasusid raamlepingus kehtestatud normide ja tasudega, rikkudes seega finantsmäärust; märgib, et mõlemad tähelepanekud osutavad sisekontrolli puudujääkidele, mistõttu peaks iga-aastase sisekontrolliraamistiku hindamise läbi vaatama; kutsub ametit üles lisama kontrollikoja järeldused iga-aastasesse hindamisse ning anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile hindamise tulemustest aru; |
| --- | --- |

36.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku toitlustuse ja restoraniteenuste raamlepingus kehtestatud hindade muutmise kohta, mistõttu oli võimalik muutused sisse viia alles 2021. aastal, ning asjaolu, et 2020. aasta hindade läbivaatamine kuulutati kontrollikoja poolt õigusnormide vastaseks; märgib lisaks, et amet ei suutnud ühe 125 954 euro suuruse auditeeritud makse puhul viia vastavusse nõutud tasusid raamlepingus kehtestatud normide ja tasudega, rikkudes seega finantsmäärust; märgib, et mõlemad tähelepanekud osutavad sisekontrolli puudujääkidele, mistõttu peaks iga-aastase sisekontrolliraamistiku hindamise läbi vaatama; kutsub ametit üles lisama kontrollikoja järeldused iga-aastasesse hindamisse ning anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile hindamise tulemustest aru;

COVID-19 kriisile reageerimine ja toimepidevus

COVID-19 kriisile reageerimine ja toimepidevus

| 37. | märgib, et pärast COVID-19 kriisi puhkemist võttis amet oma töötajate, esindajate ja lepingupartnerite tervise kaitsmiseks kasutusele toimepidevuse kava ja rahvatervise kriisi kava, jätkates samas oma volituste täitmist; märgib, et amet jälgis hoolikalt pandeemia mõju erinevates mõõtmetes ja järgis komisjoni, Madalmaade valitsuse, vastuvõtva liikmesriigi ning terviseorganisatsioonide, nagu Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ning Maailma Terviseorganisatsiooni suuniseid ja otsuseid; |
| --- | --- |

37.

märgib, et pärast COVID-19 kriisi puhkemist võttis amet oma töötajate, esindajate ja lepingupartnerite tervise kaitsmiseks kasutusele toimepidevuse kava ja rahvatervise kriisi kava, jätkates samas oma volituste täitmist; märgib, et amet jälgis hoolikalt pandeemia mõju erinevates mõõtmetes ja järgis komisjoni, Madalmaade valitsuse, vastuvõtva liikmesriigi ning terviseorganisatsioonide, nagu Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ning Maailma Terviseorganisatsiooni suuniseid ja otsuseid;

| 38. | märgib, et amet loobus 2020. aastal kõikidest tasudest ravimifirmade teadusnõustamisele, kes tegelevad COVID-19 ravimeetodite ja vaktsiinide arendamisega, et edendada COVID-19-ga seotud uurimistööd; märgib siiski, et ameti hinnangulised tulud ei muutnud, sest loovutatud tasusid ei kajastatud algselt prognoositud eelarves; |
| --- | --- |

38.

märgib, et amet loobus 2020. aastal kõikidest tasudest ravimifirmade teadusnõustamisele, kes tegelevad COVID-19 ravimeetodite ja vaktsiinide arendamisega, et edendada COVID-19-ga seotud uurimistööd; märgib siiski, et ameti hinnangulised tulud ei muutnud, sest loovutatud tasusid ei kajastatud algselt prognoositud eelarves;

Muud kommentaarid

Muud kommentaarid

| 39. | märgib seoses eelmise aasta kinnitava avalduse järelmeetmete ja 2020. aasta kontrollikoja aruande asjaolu rõhutava lõiguga, et amet väljendab muret seoses oma endiste Londonis asuvate ruumide üüri- ja allüürilepinguga, mis kehtib 2039. aastani; väljendab heameelt asjaolu üle, et ameti haldusnõukogu on palunud komisjonil tegeleda selle probleemiga poliitilisel tasandil, sest probleem ei lahenenud Ühendkuningriigi liidust lahkumise läbirääkimiste käigus; märgib murega, et üüri- ja allüürilepinguga seotud tegevus on ressursimahukas ning ei lange ameti rahvatervisega seotud kohustuste alla; märgib lisaks, et muu hulgas COVID-19 pandeemiast tingitud Ühendkuningriigi ja maailmamajanduse praegune volatiilsus suurendab vajadust küsimuse kiire lahendamise järele, et amet saaks täielikult rakendada oma vahendid rahvatervise kriisi vastu võitlemiseks ja suunata oma jõupingutused rahvatervise missioonile; |
| --- | --- |

39.

märgib seoses eelmise aasta kinnitava avalduse järelmeetmete ja 2020. aasta kontrollikoja aruande asjaolu rõhutava lõiguga, et amet väljendab muret seoses oma endiste Londonis asuvate ruumide üüri- ja allüürilepinguga, mis kehtib 2039. aastani; väljendab heameelt asjaolu üle, et ameti haldusnõukogu on palunud komisjonil tegeleda selle probleemiga poliitilisel tasandil, sest probleem ei lahenenud Ühendkuningriigi liidust lahkumise läbirääkimiste käigus; märgib murega, et üüri- ja allüürilepinguga seotud tegevus on ressursimahukas ning ei lange ameti rahvatervisega seotud kohustuste alla; märgib lisaks, et muu hulgas COVID-19 pandeemiast tingitud Ühendkuningriigi ja maailmamajanduse praegune volatiilsus suurendab vajadust küsimuse kiire lahendamise järele, et amet saaks täielikult rakendada oma vahendid rahvatervise kriisi vastu võitlemiseks ja suunata oma jõupingutused rahvatervise missioonile;

| 40. | tunnustab ameti edusamme tõhusat ravimitele müügilubade andmist ja järelevalvet võimaldavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide väljatöötamisel ning liidu uute õigusaktide, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 536/2014 (4) ja (EL) 2019/6 (5) rakendamisel; |
| --- | --- |

40.

tunnustab ameti edusamme tõhusat ravimitele müügilubade andmist ja järelevalvet võimaldavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide väljatöötamisel ning liidu uute õigusaktide, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 536/2014 (4) ja (EL) 2019/6 (5) rakendamisel;

4

5

| 41. | märgib kahetsusega, et amet langes 2020. aasta detsembris küberründe ohvriks; märgib, et õiguskaitseasutused algatasid koostöös CERT-EU, Europoli ja kolmandast isikust teenusepakkujaga, kellel on spetsiifilised erialased teadmised IT turbe intsidentidele reageerimise kohta, põhjaliku kriminaaluurimise; märgib, et ameti küberturbe alast kaitsesuutlikkust on pärast seda täiendatud ja kaasatud on täiendavaid investeeringuid ameti kaitsmiseks tulevaste rünnete eest; väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle ja kutsub ametit üles arvestama ka maineriskide ning destabiliseeriva mõjuga avalikule arvamusele, mis kaasneb sellise ründe käigus saadud teabe kuritarvitamisega; palub, et amet tugevdaks veelgi oma kübertuvalisuse poliitikat ja annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellest aru; |
| --- | --- |

41.

märgib kahetsusega, et amet langes 2020. aasta detsembris küberründe ohvriks; märgib, et õiguskaitseasutused algatasid koostöös CERT-EU, Europoli ja kolmandast isikust teenusepakkujaga, kellel on spetsiifilised erialased teadmised IT turbe intsidentidele reageerimise kohta, põhjaliku kriminaaluurimise; märgib, et ameti küberturbe alast kaitsesuutlikkust on pärast seda täiendatud ja kaasatud on täiendavaid investeeringuid ameti kaitsmiseks tulevaste rünnete eest; väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle ja kutsub ametit üles arvestama ka maineriskide ning destabiliseeriva mõjuga avalikule arvamusele, mis kaasneb sellise ründe käigus saadud teabe kuritarvitamisega; palub, et amet tugevdaks veelgi oma kübertuvalisuse poliitikat ja annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellest aru;

| 42. | rõhutab, et ametis tuleb digitaliseerida senisest rohkem, sest see on vajalik nii ametisisese töökorralduse kui ka juhtimise jaoks, ning ka menetlusi tuleb digitaliseerida kiiremini; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et asutustevahelist digilõhet kõigiti vältida; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et ametis tuleb digitaliseerida senisest rohkem, sest see on vajalik nii ametisisese töökorralduse kui ka juhtimise jaoks, ning ka menetlusi tuleb digitaliseerida kiiremini; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et asutustevahelist digilõhet kõigiti vältida;

| 43. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet ühines EFSA algatusega, et uurida tehisintellekti potentsiaali ametite töö eri valdkondades, nagu prognoosimine, automatiseeritud aruandlus, kujutiste töötlemine, sisu saniteerimine ja ekspertide kindlakstegemine; kutsub ametit üles jätkama lähiaastatel selle algatusega seotud jõupingutusi ning palub ametil anda aru oma kogemustest tehisintellekti kasutamisel oma töös; |
| --- | --- |

43.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet ühines EFSA algatusega, et uurida tehisintellekti potentsiaali ametite töö eri valdkondades, nagu prognoosimine, automatiseeritud aruandlus, kujutiste töötlemine, sisu saniteerimine ja ekspertide kindlakstegemine; kutsub ametit üles jätkama lähiaastatel selle algatusega seotud jõupingutusi ning palub ametil anda aru oma kogemustest tehisintellekti kasutamisel oma töös;

| 44. | märgib, et amet töötas välja ja rakendas 2020. aasta teabevahetuskava, mille eesmärk oli laiendada ameti teabevahetuse ulatust, eriti pretsedenditu COVID-19 pandeemia olukorra puhul; |
| --- | --- |

44.

märgib, et amet töötas välja ja rakendas 2020. aasta teabevahetuskava, mille eesmärk oli laiendada ameti teabevahetuse ulatust, eriti pretsedenditu COVID-19 pandeemia olukorra puhul;

| 45. | väljendab heameelt ameti jõupingtuste üle kehtestada kõikehõlmav kestliku arengu strateegia, mis hõlmab meetmeid CO2 heite ja energiatarbimise vähendamiseks, ning tagada, et amet oleks kulutõhus ja keskkonnasõbralik töökoht; ergutab ametit veelgi suurendama oma jõupingutusi kestlikkuse saavutamiseks; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses tehtud edusammudest aru anda; |
| --- | --- |

45.

väljendab heameelt ameti jõupingtuste üle kehtestada kõikehõlmav kestliku arengu strateegia, mis hõlmab meetmeid CO2 heite ja energiatarbimise vähendamiseks, ning tagada, et amet oleks kulutõhus ja keskkonnasõbralik töökoht; ergutab ametit veelgi suurendama oma jõupingutusi kestlikkuse saavutamiseks; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses tehtud edusammudest aru anda;

2

| 46. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (6) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

46.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (6) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

6

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 25.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/522, 24. märts 2021, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/123, 25. jaanuari 2022, mis käsitleb Euroopa Ravimiameti suuremat rolli ravimite ja meditsiiniseadmete alases kriisivalmiduses ja -ohjes (ELT L 20, 31.1.2022, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 536/2014, milles käsitletakse inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilisi uuringuid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/20/EÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/6, 11. detsember 2018, mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ (ELT L 4, 7.1.2019, lk 43).

5

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/312 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/312

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1766,

4. mai 2022,

Euroopa Ravimiameti (EMA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Ravimiameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0087/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0087/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse liidu kord inimravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) (4), eriti selle artiklit 68, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse liidu kord inimravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) (4), eriti selle artiklit 68,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0103/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0103/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Ravimiameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Ravimiameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ravimiameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ravimiameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/313 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/313

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1767,

4. mai 2022,

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0088/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0088/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1920/2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (4), eriti selle artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1920/2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (4), eriti selle artiklit 15,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0118/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0118/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse direktori tegevusele keskuse 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse direktori tegevusele keskuse 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 376, 27.12.2006, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/315 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/315

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1768,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0118/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0118/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (edaspidi „keskus“) finantsaruannete kohaselt (1) oli keskuse 2020. aasta lõplik eelarve 18 048 883 eurot, mis kujutab 2019. aastaga võrreldes minimaalset vähenemist 0,71 % võrra; arvestades, et keskuse eelarve koosneb peamiselt (90 %) liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (edaspidi „keskus“) finantsaruannete kohaselt (1) oli keskuse 2020. aasta lõplik eelarve 18 048 883 eurot, mis kujutab 2019. aastaga võrreldes minimaalset vähenemist 0,71 % võrra; arvestades, et keskuse eelarve koosneb peamiselt (90 %) liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes keskuse eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes keskuse eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 100 % ehk sama mis 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 94,73 %, mis on eelnenud aasta määrast 3,56 % võrra madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 100 % ehk sama mis 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 94,73 %, mis on eelnenud aasta määrast 3,56 % võrra madalam;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 2. | rõhutab keskuse olulist rolli poliitikakujundajatele ja praktikutele narkootikumide ja narkomaania ning esilekerkivate suundumuste alaste analüüside ja teabe pakkumisel, et võidelda tõhusalt ebaseadusliku uimastitarbimise ja -kaubanduse vastu ning aidata kaasa tervislikumale Euroopale, tegeledes uimastitega seotud oluliste rahvatervise probleemidega; tuletab meelde, et uimastikaubandust peetakse organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi peamiseks tuluallikaks ja värbamiskanaliks, ning rõhutab seetõttu keskuse panust ka Euroopa turvalisuse suurendamisse; |
| --- | --- |

2.

rõhutab keskuse olulist rolli poliitikakujundajatele ja praktikutele narkootikumide ja narkomaania ning esilekerkivate suundumuste alaste analüüside ja teabe pakkumisel, et võidelda tõhusalt ebaseadusliku uimastitarbimise ja -kaubanduse vastu ning aidata kaasa tervislikumale Euroopale, tegeledes uimastitega seotud oluliste rahvatervise probleemidega; tuletab meelde, et uimastikaubandust peetakse organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi peamiseks tuluallikaks ja värbamiskanaliks, ning rõhutab seetõttu keskuse panust ka Euroopa turvalisuse suurendamisse;

| 3. | võtab rahuloluga teadmiseks keskuse 35 väljaannet, sealhulgas strateegilised ja olukorraanalüüsid ning ohuhinnangud, millest on abi poliitika ja tegevuse kujundamisel; väljendab heameelt keskuse ning teiste justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste, nagu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Europoli tiheda koostöö üle ning 2020. aastal avaldatud ühisväljaannete üle; |
| --- | --- |

3.

võtab rahuloluga teadmiseks keskuse 35 väljaannet, sealhulgas strateegilised ja olukorraanalüüsid ning ohuhinnangud, millest on abi poliitika ja tegevuse kujundamisel; väljendab heameelt keskuse ning teiste justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste, nagu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Europoli tiheda koostöö üle ning 2020. aastal avaldatud ühisväljaannete üle;

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aasta Euroopa narkootikumide teemaline suvekool korraldati läbinisti digitaalsel kujul ning sellel oli 49 osalejat 30 riigist; peab väga tähtsaks jätkata teadlikkuse suurendamist sellest, kui oluline on, et kõigis uimastipoliitika meetmetes järgitakse ennetusel ja vaimsel tervisel põhinevat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et 2020. aasta Euroopa narkootikumide teemaline suvekool korraldati läbinisti digitaalsel kujul ning sellel oli 49 osalejat 30 riigist; peab väga tähtsaks jätkata teadlikkuse suurendamist sellest, kui oluline on, et kõigis uimastipoliitika meetmetes järgitakse ennetusel ja vaimsel tervisel põhinevat lähenemisviisi;

| 5. | toonitab keskuse aastaaruannete kaudu antavat panust ELi uimastitevastase võitluse programmi ja tegevuskava 2021–2025 väljatöötamisse ning keskuse rolli selle rakendamisel; |
| --- | --- |

5.

toonitab keskuse aastaaruannete kaudu antavat panust ELi uimastitevastase võitluse programmi ja tegevuskava 2021–2025 väljatöötamisse ning keskuse rolli selle rakendamisel;

| 6. | märgib, et keskuse tulemuslikkuse mõõtmise mudelis on kindlaks määratud piiratud arv (10) liidetud põhilisi tulemusnäitajaid, mida kasutatakse soovitud väljundite saavutamise tulemuslikkuse ja ressursside kasutamise tõhususe mõõtmiseks, ning mida täiendavad kõrgema taseme põhilised tulemusnäitajad, mis keskenduvad tulemustele ja mõjule; märgib, et kõrgema tasandi tulemusnäitajate jaoks on keskus kindlaks määranud 55 eesmärki; märgib, et 2020. aastal osutusid kaks eesmärki mittekohaldatavaks, 81 % täideti ja 19 % täideti osaliselt; |
| --- | --- |

6.

märgib, et keskuse tulemuslikkuse mõõtmise mudelis on kindlaks määratud piiratud arv (10) liidetud põhilisi tulemusnäitajaid, mida kasutatakse soovitud väljundite saavutamise tulemuslikkuse ja ressursside kasutamise tõhususe mõõtmiseks, ning mida täiendavad kõrgema taseme põhilised tulemusnäitajad, mis keskenduvad tulemustele ja mõjule; märgib, et kõrgema tasandi tulemusnäitajate jaoks on keskus kindlaks määranud 55 eesmärki; märgib, et 2020. aastal osutusid kaks eesmärki mittekohaldatavaks, 81 % täideti ja 19 % täideti osaliselt;

| 7. | märgib, et suurem osa keskuse 2020. aasta tööst oli pühendatud sellele, et uurida COVID-19 mõju uimastiolukorrale Euroopas, ning keskus võttis 2020.aastal kasutusele 12 uut vahendit, sealhulgas eriaruanded ja veebilehed, et anda õigeaegselt teavet ja vahendeid COVID-19 vastasesse võitlusesse; |
| --- | --- |

7.

märgib, et suurem osa keskuse 2020. aasta tööst oli pühendatud sellele, et uurida COVID-19 mõju uimastiolukorrale Euroopas, ning keskus võttis 2020.aastal kasutusele 12 uut vahendit, sealhulgas eriaruanded ja veebilehed, et anda õigeaegselt teavet ja vahendeid COVID-19 vastasesse võitlusesse;

| 8. | märgib, et keskus täitis osaliselt oma eesmärgi, mis puudutas koolituspäevade arvu ühe töötaja kohta (eesmärk oli 3 päeva, saavutati 1,9 päeva), sest pandeemia tõttu tuli mitu kavandatud koolitust vääramatu jõu tõttu tühistada; märgib, et eesmärk teha tõendavad dokumendid riiklikele teabekeskustele kättesaadavaks kaks nädalat enne koosolekuid saavutati osaliselt, arvestades ebakindlust paljude keskuse koosolekute suhtes, tingituna ootamatutest liikumispiirangutest ja koosolekute formaadiga seotud ebakindlusest; märgib, et tööprogrammi täitmise ja kolmandate riikidega seotud tehnilise abi projektide tõhusa rakendamisega seotud põhilised tulemusnäitajad saavutati pandeemia mõju tõttu ainult osaliselt; |
| --- | --- |

8.

märgib, et keskus täitis osaliselt oma eesmärgi, mis puudutas koolituspäevade arvu ühe töötaja kohta (eesmärk oli 3 päeva, saavutati 1,9 päeva), sest pandeemia tõttu tuli mitu kavandatud koolitust vääramatu jõu tõttu tühistada; märgib, et eesmärk teha tõendavad dokumendid riiklikele teabekeskustele kättesaadavaks kaks nädalat enne koosolekuid saavutati osaliselt, arvestades ebakindlust paljude keskuse koosolekute suhtes, tingituna ootamatutest liikumispiirangutest ja koosolekute formaadiga seotud ebakindlusest; märgib, et tööprogrammi täitmise ja kolmandate riikidega seotud tehnilise abi projektide tõhusa rakendamisega seotud põhilised tulemusnäitajad saavutati pandeemia mõju tõttu ainult osaliselt;

| 9. | väljendab heameelt keskuse koostöö üle teiste ametitega ning tema panuse üle justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste võrgustikku; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt keskuse koostöö üle teiste ametitega ning tema panuse üle justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste võrgustikku;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 10. | märgib, et 31. detsembril 2020 oli ametikohtade loetelust täidetud 93,69 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 10 ametnikust ja 66 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud seitse ametnikku ja 62 ajutist teenistujat (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 76); märgib, et 2020. aastal töötas keskuse heaks ka 34 lepingulist töötajat, üks lähetatud riiklik ekspert ning kolm ajutist töötajat ja konsultanti; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 31. detsembril 2020 oli ametikohtade loetelust täidetud 93,69 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 10 ametnikust ja 66 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud seitse ametnikku ja 62 ajutist teenistujat (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 76); märgib, et 2020. aastal töötas keskuse heaks ka 34 lepingulist töötajat, üks lähetatud riiklik ekspert ning kolm ajutist töötajat ja konsultanti;

| 11. | väljendab muret selle pärast, et kontrollikoda on tuvastanud korduva puuduse seoses mitme asutuse tavaga palgata koosseisuväliseid töötajaid ja ajutisi töötajaid; nõuab, et selles olulises valdkonnas vähendataks sõltuvust koosseisuvälistest töötajatest ja järgitaks kohaldatavat tööõigust; võtab teadmiseks Euroopa Kohtu 11. novembri 2021. aasta otsuse kohtuasjas C-948/19, (2) milles loeti liidu asutuste renditöötajad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/104/EÜ (3) kohaldamisalasse kuuluvaks; kutsub keskust üles tuginema võimalikult palju alalistele töötajatele ja palub komisjonil näha selleks ette piisavad inimressursid; |
| --- | --- |

11.

väljendab muret selle pärast, et kontrollikoda on tuvastanud korduva puuduse seoses mitme asutuse tavaga palgata koosseisuväliseid töötajaid ja ajutisi töötajaid; nõuab, et selles olulises valdkonnas vähendataks sõltuvust koosseisuvälistest töötajatest ja järgitaks kohaldatavat tööõigust; võtab teadmiseks Euroopa Kohtu 11. novembri 2021. aasta otsuse kohtuasjas C-948/19, (2) milles loeti liidu asutuste renditöötajad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/104/EÜ (3) kohaldamisalasse kuuluvaks; kutsub keskust üles tuginema võimalikult palju alalistele töötajatele ja palub komisjonil näha selleks ette piisavad inimressursid;

2

3

| 12. | võtab murega teadmiseks soolise tasakaalu puudumise keskuse kõrgemas juhtkonnas, kus on kaks naist (22,2 %) ja seitse meest (77,8 %) ning haldusnõukogus 22 meest (69 %) ja 10 naist (31 %); märgib, et kogu personali hulgas oli 46 meest (45,1 %) ja 56 naist (54,9 %); palub keskusel edaspidi tagada oma juhtkonnas sooline tasakaal; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid keskuse haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

12.

võtab murega teadmiseks soolise tasakaalu puudumise keskuse kõrgemas juhtkonnas, kus on kaks naist (22,2 %) ja seitse meest (77,8 %) ning haldusnõukogus 22 meest (69 %) ja 10 naist (31 %); märgib, et kogu personali hulgas oli 46 meest (45,1 %) ja 56 naist (54,9 %); palub keskusel edaspidi tagada oma juhtkonnas sooline tasakaal; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid keskuse haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

Hanked

Hanked

| 13. | väljendab heameelt selle üle, et keskus sõlmis 2020. aastal komisjoni informaatika peadirektoraadiga (DIGIT) teenustaseme kokkuleppe IKT hangete ja e-hangetega seotud teenuste (e-PRIORi teenused) osutamiseks; märgib, et hangete teostamise osas kehtestati 2020. aasta hankekava kooskõlas keskuse 2020. aasta juhtimiskavaga ning see viidi edukalt ellu tihedas koostöös kõigi üksustega; väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei esitanud märkusi keskuse hankelepingute sõlmimise korra kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt selle üle, et keskus sõlmis 2020. aastal komisjoni informaatika peadirektoraadiga (DIGIT) teenustaseme kokkuleppe IKT hangete ja e-hangetega seotud teenuste (e-PRIORi teenused) osutamiseks; märgib, et hangete teostamise osas kehtestati 2020. aasta hankekava kooskõlas keskuse 2020. aasta juhtimiskavaga ning see viidi edukalt ellu tihedas koostöös kõigi üksustega; väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda ei esitanud märkusi keskuse hankelepingute sõlmimise korra kohaldamise kohta;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 14. | võtab teadmiseks keskuse kehtestatud meetmed ja tehtavad jõupingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; märgib, et keskus avaldas oma veebisaidil haldusnõukogu liikmete, direktori ja teaduskomiteesse kuuluvate välisekspertide elulookirjeldused; väljendab heameelt selle üle, et keskus avaldab haldusnõukogu liikmete huvide deklaratsioonid; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks keskuse kehtestatud meetmed ja tehtavad jõupingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; märgib, et keskus avaldas oma veebisaidil haldusnõukogu liikmete, direktori ja teaduskomiteesse kuuluvate välisekspertide elulookirjeldused; väljendab heameelt selle üle, et keskus avaldab haldusnõukogu liikmete huvide deklaratsioonid;

| 15. | märgib, et huvide konflikti ohu olemasolu hinnatakse keskuse direktori egiidi all ning haldusnõukogu võtab vajaduse korral meetmeid huvide konflikti ennetamiseks või vältimiseks; märgib, et 2020. aastal ei teatatud, uuritud ega viidud lõpule ühtegi huvide konflikti juhtumit; |
| --- | --- |

15.

märgib, et huvide konflikti ohu olemasolu hinnatakse keskuse direktori egiidi all ning haldusnõukogu võtab vajaduse korral meetmeid huvide konflikti ennetamiseks või vältimiseks; märgib, et 2020. aastal ei teatatud, uuritud ega viidud lõpule ühtegi huvide konflikti juhtumit;

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

| 16. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aasta märtsis moodustas keskus pärast keskuse hädaolukorra lahendamise kava käivitamist rakkerühma, et koordineerida rahvatervishoiumeetmeid pandeemiale reageerimisel, ning kehtestas meetmed töötajate ohutuse ja talitluspidevuse tagamiseks; märgib, et keskus aktiveeris oma talitluspidevuse kava ning et lisaks töötajate kaugtööle hõlmasid põhimeetmed intsidentide lahendamise üksuse (mis koosneb keskuse direktorist, talitluspidevuse juhist, keskuse meditsiininõustajast ja muudest olulistest töötajatest) iganädalasi kohtumisi, selgete protokollide ja menetluste kehtestamist keskuse ruumidesse pääsemiseks ja COVID-19ga seotud sündmustest teavitamiseks, töövoogude ümberkujundamist mõnes olulises valdkonnas, et minna üle paberipõhistelt tööahelatelt täielikult elektroonilistele tööahelatele, ning selle tagamist, et IKT-taristu toetaks organisatsiooni kaugtööd; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt selle üle, et 2020. aasta märtsis moodustas keskus pärast keskuse hädaolukorra lahendamise kava käivitamist rakkerühma, et koordineerida rahvatervishoiumeetmeid pandeemiale reageerimisel, ning kehtestas meetmed töötajate ohutuse ja talitluspidevuse tagamiseks; märgib, et keskus aktiveeris oma talitluspidevuse kava ning et lisaks töötajate kaugtööle hõlmasid põhimeetmed intsidentide lahendamise üksuse (mis koosneb keskuse direktorist, talitluspidevuse juhist, keskuse meditsiininõustajast ja muudest olulistest töötajatest) iganädalasi kohtumisi, selgete protokollide ja menetluste kehtestamist keskuse ruumidesse pääsemiseks ja COVID-19ga seotud sündmustest teavitamiseks, töövoogude ümberkujundamist mõnes olulises valdkonnas, et minna üle paberipõhistelt tööahelatelt täielikult elektroonilistele tööahelatele, ning selle tagamist, et IKT-taristu toetaks organisatsiooni kaugtööd;

| 17. | väljendab heameelt COVID-19 veebilehe loomise üle, mille eesmärk on pakkuda ressursse ja suurendada teadlikkust haiguste mõjust narkootikume tarbivatele inimestele ja uimastitega seotud teenuste osutajatele, sh vanglateenistustele, ning keskuse kavandatud 28 uue projekti üle, millest 11 keskendusid COVID-19-le; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt COVID-19 veebilehe loomise üle, mille eesmärk on pakkuda ressursse ja suurendada teadlikkust haiguste mõjust narkootikume tarbivatele inimestele ja uimastitega seotud teenuste osutajatele, sh vanglateenistustele, ning keskuse kavandatud 28 uue projekti üle, millest 11 keskendusid COVID-19-le;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 18. | märgib, et keskus viis lõpule järelmeetmed seoses siseauditi talituse 2017. aasta auditi soovitustega andmete haldamise ja sellega seotud tegevuskava kohta; märgib, et siseauditi talituse strateegiline siseauditi kava aastateks 2020–2022 sisaldab keskuse jaoks kaht võimalikku audititeemat, nimelt personalijuhtimist ning strateegilist planeerimist ja programmitööd, ning et auditikava sisaldab ka järelmeetmeid ja varuaudititeemat rahvusvahelise koostöö reservi teemal; märgib, et siseauditi talitus alustas esialgseid vestlusi seoses personalijuhtimise auditiga 2020. aasta novembris ja kohapealne töö toimus 2021. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

18.

märgib, et keskus viis lõpule järelmeetmed seoses siseauditi talituse 2017. aasta auditi soovitustega andmete haldamise ja sellega seotud tegevuskava kohta; märgib, et siseauditi talituse strateegiline siseauditi kava aastateks 2020–2022 sisaldab keskuse jaoks kaht võimalikku audititeemat, nimelt personalijuhtimist ning strateegilist planeerimist ja programmitööd, ning et auditikava sisaldab ka järelmeetmeid ja varuaudititeemat rahvusvahelise koostöö reservi teemal; märgib, et siseauditi talitus alustas esialgseid vestlusi seoses personalijuhtimise auditiga 2020. aasta novembris ja kohapealne töö toimus 2021. aasta jaanuaris;

| 19. | võtab teadmiseks, et keskuse infotehnoloogia projektijuhtimise auditiaruanne sisaldas kahte väga olulist soovitust määrata kindlaks ja võtta vastu nõuete haldamise protsess ning võtta vastu süsteemide väljatöötamise metoodika; märgib, et mõlemad soovitused viidi ellu 2019. aastal ja siseauditi talitus viis need ametlikult lõpule 2020. aastal; märgib, et auditiaruanne, milles käsitleti andmete kogumise, valideerimise ja kvaliteedi tagamise juhtimist keskuses, sisaldas üht väga olulist soovitust, mille eesmärk oli parandada keskuse ärivajaduste määratlemist ja teha kindlaks sellega seotud IT-funktsioonid, et toetada andmete kogumist, valideerimist ja kvaliteedi tagamise protsessi; väljendab heameelt selle üle, et keskus leppis selle soovituse täitmiseks siseauditi talitusega kokku tegevuskava, mida rakendati nõuetekohaselt ja tõhusalt, ning et siseauditi talitus viis selle ametlikult lõpule 2020. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks, et keskuse infotehnoloogia projektijuhtimise auditiaruanne sisaldas kahte väga olulist soovitust määrata kindlaks ja võtta vastu nõuete haldamise protsess ning võtta vastu süsteemide väljatöötamise metoodika; märgib, et mõlemad soovitused viidi ellu 2019. aastal ja siseauditi talitus viis need ametlikult lõpule 2020. aastal; märgib, et auditiaruanne, milles käsitleti andmete kogumise, valideerimise ja kvaliteedi tagamise juhtimist keskuses, sisaldas üht väga olulist soovitust, mille eesmärk oli parandada keskuse ärivajaduste määratlemist ja teha kindlaks sellega seotud IT-funktsioonid, et toetada andmete kogumist, valideerimist ja kvaliteedi tagamise protsessi; väljendab heameelt selle üle, et keskus leppis selle soovituse täitmiseks siseauditi talitusega kokku tegevuskava, mida rakendati nõuetekohaselt ja tõhusalt, ning et siseauditi talitus viis selle ametlikult lõpule 2020. aasta jaanuaris;

| 20. | märgib, et pärast 2017. aastal uue sisekontrolliraamistiku kehtestamist ja 2018. aastal selle rakendamise seisu kajastava registri loomist kiitis keskuse direktor uue sisekontrolliraamistiku registri lõpliku versiooni heaks 2019. aasta märtsis; märgib, et keskus viis 2020. aastal läbi oma sisekontrollisüsteemi hindamise, milles jõuti järeldusele, et kõik komponendid on olemas ja toimivad, ning et selle hindamise käigus tehti kindlaks kaks sisekontrolli põhimõtet, mille puhul on vaja teha mõningaid parandusi kontrollitegevuse ning teabe ja teabevahetuse valdkonnas, kuid mis ei mõjutanud sisekontrollisüsteemi üldist tulemuslikkust; väljendab heameelt asjaolu üle, et keskus võtab tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks vajalikke parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

20.

märgib, et pärast 2017. aastal uue sisekontrolliraamistiku kehtestamist ja 2018. aastal selle rakendamise seisu kajastava registri loomist kiitis keskuse direktor uue sisekontrolliraamistiku registri lõpliku versiooni heaks 2019. aasta märtsis; märgib, et keskus viis 2020. aastal läbi oma sisekontrollisüsteemi hindamise, milles jõuti järeldusele, et kõik komponendid on olemas ja toimivad, ning et selle hindamise käigus tehti kindlaks kaks sisekontrolli põhimõtet, mille puhul on vaja teha mõningaid parandusi kontrollitegevuse ning teabe ja teabevahetuse valdkonnas, kuid mis ei mõjutanud sisekontrollisüsteemi üldist tulemuslikkust; väljendab heameelt asjaolu üle, et keskus võtab tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks vajalikke parandusmeetmeid;

| 21. | märgib, et keskuse pettusevastane strateegia on pärit 2016. aasta augustist ja keskuse konsolideeritud iga-aastases tegevusaruandes sisalduva teabe põhjal on see täielikult rakendatud; märgib, et keskus alustas oma pettusevastase strateegia läbivaatamist, mis peaks täielikult uuenema 2021. aasta juuniks; palub keskusel strateegia uuendamist kiirendada ja teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

21.

märgib, et keskuse pettusevastane strateegia on pärit 2016. aasta augustist ja keskuse konsolideeritud iga-aastases tegevusaruandes sisalduva teabe põhjal on see täielikult rakendatud; märgib, et keskus alustas oma pettusevastase strateegia läbivaatamist, mis peaks täielikult uuenema 2021. aasta juuniks; palub keskusel strateegia uuendamist kiirendada ja teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest;

Muud märkused

Muud märkused

| 22. | märgib, et keskus on pidevate parandamistsüklite käigus aktiivselt jälginud oma keskkonnatoimet ja süsinikujalajälge, vähendades aastate jooksul oma CO2-jalajälge võrreldes 2014. aasta võrdlusalusega 9,99 tonnilt töötaja kohta 5,66 tonnini 2019. aastal; võtab teadmiseks 2020. aastal toimunud märkimisväärse vähenemise 0,82 tonnini töötaja kohta, mis on tingitud COVID-19ga seotud lähetuste ja transpordi vähenemisest ning keskuse üleminekust CO2-neutraalsele taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiale; kutsub keskust üles jätkama oma energiatarbimise jälgimist ja meetmete võtmist CO2 jalajälje vähendamiseks, tunnistades samas, et keskusel on selleks kasutusel eeskujulik süsteem; |
| --- | --- |

22.

märgib, et keskus on pidevate parandamistsüklite käigus aktiivselt jälginud oma keskkonnatoimet ja süsinikujalajälge, vähendades aastate jooksul oma CO2-jalajälge võrreldes 2014. aasta võrdlusalusega 9,99 tonnilt töötaja kohta 5,66 tonnini 2019. aastal; võtab teadmiseks 2020. aastal toimunud märkimisväärse vähenemise 0,82 tonnini töötaja kohta, mis on tingitud COVID-19ga seotud lähetuste ja transpordi vähenemisest ning keskuse üleminekust CO2-neutraalsele taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiale; kutsub keskust üles jätkama oma energiatarbimise jälgimist ja meetmete võtmist CO2 jalajälje vähendamiseks, tunnistades samas, et keskusel on selleks kasutusel eeskujulik süsteem;

2

2

2

| 23. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta (4). |
| --- | --- |

23.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta (4).

4

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 32.

1

(2)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. november 2021, UAB
  „Manpower Lit“
  vs. E. S. ja teised, C-948/19, ECLI:EU:C:2021:906.

2

„Manpower Lit“
  vs

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/104/EÜ renditöö kohta (ELT L 327, 5.12.2008, lk 9).

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

4

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/319 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/319

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1769,

4. mai 2022,

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0088/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0088/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1920/2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (4), eriti selle artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1920/2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (4), eriti selle artiklit 15,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0118/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0118/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 376, 27.12.2006, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/320 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/320

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1770,

4. mai 2022,

Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0089/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0089/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) (4), eriti selle artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) (4), eriti selle artiklit 19,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (5) artiklis 70, eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (5) artiklis 70, eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0100/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0100/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/321 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/321

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1771,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0100/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0100/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 96 724 337,95 eurot, mis on 2019. aasta eelarvest 0,07 % väiksem; arvestades, et ameti eelarve koosneb ainult liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 96 724 337,95 eurot, mis on 2019. aasta eelarvest 0,07 % väiksem; arvestades, et ameti eelarve koosneb ainult liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 98,89 % (veidi (0,33 % võrra) madalam kui 2019. aastal), ja maksete assigneeringute täitmise määr oli 96,08 %, mis on samuti veidi madalam (0,36 %); |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 98,89 % (veidi (0,33 % võrra) madalam kui 2019. aastal), ja maksete assigneeringute täitmise määr oli 96,08 %, mis on samuti veidi madalam (0,36 %);

| 2. | märgib kontrollikoja tähelepanekute põhjal, et ametil on viimase nelja aasta jooksul olnud kõrge hilinenud maksete määr ja 2020. aastal oli see 11 % maksetest; märgib, et 2020. aasta hilinenud maksed paranesid 7 % võrreldes 18 % hilinenud maksetega 2019. aastal; märgib, et 2020. aasta hilinenud maksete summa sisaldab endiselt hilinenud maksete kuhjumist, mis 2019. aastast „üle kanti“; märgib, et ilma eespool nimetatud hilinenud maksete kuhjumiseta oleks hilinenud maksed ja 2020. aasta tegevustega seotud maksed moodustanud 3 %; märgib, et enamik hilinenud makseid puudutas õpikodades osalejate reisikulude hüvitamist; võtab teadmiseks ameti vastuse, milles märgitakse, et maksete töötlemiseks ja 2019. aasta mahajäämuse täielikuks kõrvaldamiseks 2020. aasta jooksul lisati täiendavaid töötajaid; märgib, et amet otsustas uurida ka võimalust anda ekspertide ja osalejate kulude hüvitamine õpikodade eest edasi komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise büroole; kordab, et hilinenud maksete olukord tuleb lahendada ning tuleb leevendada kontrollikoja kirjeldatud finants- ja maineriski; |
| --- | --- |

2.

märgib kontrollikoja tähelepanekute põhjal, et ametil on viimase nelja aasta jooksul olnud kõrge hilinenud maksete määr ja 2020. aastal oli see 11 % maksetest; märgib, et 2020. aasta hilinenud maksed paranesid 7 % võrreldes 18 % hilinenud maksetega 2019. aastal; märgib, et 2020. aasta hilinenud maksete summa sisaldab endiselt hilinenud maksete kuhjumist, mis 2019. aastast „üle kanti“; märgib, et ilma eespool nimetatud hilinenud maksete kuhjumiseta oleks hilinenud maksed ja 2020. aasta tegevustega seotud maksed moodustanud 3 %; märgib, et enamik hilinenud makseid puudutas õpikodades osalejate reisikulude hüvitamist; võtab teadmiseks ameti vastuse, milles märgitakse, et maksete töötlemiseks ja 2019. aasta mahajäämuse täielikuks kõrvaldamiseks 2020. aasta jooksul lisati täiendavaid töötajaid; märgib, et amet otsustas uurida ka võimalust anda ekspertide ja osalejate kulude hüvitamine õpikodade eest edasi komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise büroole; kordab, et hilinenud maksete olukord tuleb lahendada ning tuleb leevendada kontrollikoja kirjeldatud finants- ja maineriski;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | väljendab heameelt ameti strateegia üle aastateks 2020–2024, mis võimaldab ametil täita oma ülesandeid mereseire, ohutuse ja turvalisuse vallas, andes samas mõjusa panuse liidu digitaalsetesse ja keskkonnaalastesse prioriteetidesse; tunneb eriti heameelt selle üle, et amet koostas koos Euroopa Keskkonnaametiga esimese Euroopa meretranspordi keskkonnaaruande, kuhu on kogutud kontrollitud teave laevandustegevuse ökoloogilise jalajälje kohta; peab kiiduväärseks seda, et amet on veelgi täiustanud THETIS-MRV süsteemi, ning rõhutab, et oluline on anda ametile vajalikud volitused ja vahendid laevade heitkoguste aruandluse jälgimiseks; väljendab erilist heameelt asjaolu üle, et amet kogus teist aastat järjest andmeid ELi vetes tegutsevate üle 5 000 brutoregistertonnaažiga laevade CO2 heite kohta ning tegi selle teabe 2020. aasta juunis teatavaks 12 000 laeva kohta tänu THETIS-MRV-le; juhib lisaks tähelepanu sellele, et täiendava suutlikkusega võiks ametil olla veelgi suurem roll valdkondlike kasvuhoonegaaside heitkoguste ja muude laevandusega seotud keskkonnariskide leevendamisel; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt ameti strateegia üle aastateks 2020–2024, mis võimaldab ametil täita oma ülesandeid mereseire, ohutuse ja turvalisuse vallas, andes samas mõjusa panuse liidu digitaalsetesse ja keskkonnaalastesse prioriteetidesse; tunneb eriti heameelt selle üle, et amet koostas koos Euroopa Keskkonnaametiga esimese Euroopa meretranspordi keskkonnaaruande, kuhu on kogutud kontrollitud teave laevandustegevuse ökoloogilise jalajälje kohta; peab kiiduväärseks seda, et amet on veelgi täiustanud THETIS-MRV süsteemi, ning rõhutab, et oluline on anda ametile vajalikud volitused ja vahendid laevade heitkoguste aruandluse jälgimiseks; väljendab erilist heameelt asjaolu üle, et amet kogus teist aastat järjest andmeid ELi vetes tegutsevate üle 5 000 brutoregistertonnaažiga laevade CO2 heite kohta ning tegi selle teabe 2020. aasta juunis teatavaks 12 000 laeva kohta tänu THETIS-MRV-le; juhib lisaks tähelepanu sellele, et täiendava suutlikkusega võiks ametil olla veelgi suurem roll valdkondlike kasvuhoonegaaside heitkoguste ja muude laevandusega seotud keskkonnariskide leevendamisel;

2

| 4. | võtab rahuloluga teadmiseks, et amet hindab iga-aastase tööprogrammi täitmist peamiste tulemusnäitajate varal; märgib, et ameti perioodiline hindamine on peamine vahend, millega hinnata ameti tegevusest tulenevat lisaväärtust; |
| --- | --- |

4.

võtab rahuloluga teadmiseks, et amet hindab iga-aastase tööprogrammi täitmist peamiste tulemusnäitajate varal; märgib, et ameti perioodiline hindamine on peamine vahend, millega hinnata ameti tegevusest tulenevat lisaväärtust;

| 5. | väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle panustada Euroopa meretranspordi keskkonnahoidlikusse tegevuskavasse, tugevdades ELi suutlikkust kaitsta merekeskkonda ja ohjata kliimamuutusi, sealhulgas üleminekuga kestlikule liikuvusele, kasutades meretranspordi panust, mida kajastab 2020. aasta detsembris vastu võetud kestliku ja aruka liikuvuse strateegia, millele lisatud tegevuskavas anti teada ameti volituste läbivaatamisest; rõhutab, et meresõiduohutuse ja keskkonnaalaseid õigusakte ajakohastatakse samal ajal ameti volituste läbivaatamisega; rõhutab ühtlasi rolli, mida amet võiks täita riskihindamise suutlikkuse suurendamisel ohutusvaldkondades, sealhulgas alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtul; toonitab seepärast, et ameti volitustes võib olla vaja teha kohandusi, et amet saaks oma toetust suurendada, ning sellega võiksid kaasneda asjakohased eelarvevahendid; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle panustada Euroopa meretranspordi keskkonnahoidlikusse tegevuskavasse, tugevdades ELi suutlikkust kaitsta merekeskkonda ja ohjata kliimamuutusi, sealhulgas üleminekuga kestlikule liikuvusele, kasutades meretranspordi panust, mida kajastab 2020. aasta detsembris vastu võetud kestliku ja aruka liikuvuse strateegia, millele lisatud tegevuskavas anti teada ameti volituste läbivaatamisest; rõhutab, et meresõiduohutuse ja keskkonnaalaseid õigusakte ajakohastatakse samal ajal ameti volituste läbivaatamisega; rõhutab ühtlasi rolli, mida amet võiks täita riskihindamise suutlikkuse suurendamisel ohutusvaldkondades, sealhulgas alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtul; toonitab seepärast, et ameti volitustes võib olla vaja teha kohandusi, et amet saaks oma toetust suurendada, ning sellega võiksid kaasneda asjakohased eelarvevahendid;

| 6. | väljendab eelkõige heameelt asjaolu üle, et ameti roll ELi meresõiduohutust käsitlevate õigusaktide rakendamise hindamisel ja kontrollimisel on aastate jooksul suurenenud, kuna komisjonil ja EFTA järelevalveametil on vaja lisajõudu ning eeldatavasti see vajadus suureneb, võttes arvesse valdkonna kasvavat prioriteeti ELi tasandil; |
| --- | --- |

6.

väljendab eelkõige heameelt asjaolu üle, et ameti roll ELi meresõiduohutust käsitlevate õigusaktide rakendamise hindamisel ja kontrollimisel on aastate jooksul suurenenud, kuna komisjonil ja EFTA järelevalveametil on vaja lisajõudu ning eeldatavasti see vajadus suureneb, võttes arvesse valdkonna kasvavat prioriteeti ELi tasandil;

| 7. | peab tervitatavaks Copernicuse mereseireteenistuste kiiret laienemist nii teenindatavate organisatsioonide arvu kui ka maaseire toodete osas; |
| --- | --- |

7.

peab tervitatavaks Copernicuse mereseireteenistuste kiiret laienemist nii teenindatavate organisatsioonide arvu kui ka maaseire toodete osas;

| 8. | väljendab heameelt selle üle, et amet abistab komisjoni ja liikmesriike teavitusformaalsuste lihtsustamisel, ühtlustamisel ja ratsionaliseerimisel; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt selle üle, et amet abistab komisjoni ja liikmesriike teavitusformaalsuste lihtsustamisel, ühtlustamisel ja ratsionaliseerimisel;

| 9. | peab kiiduväärseks asjaolu, et ameti osutatavate kaugjuhitavate õhusõidukite teenuste (RPA-teenuste) kolmandal täisaastal suurendas amet RPA-süsteemide teenuseid rannikuvalveülesannete raames ning liikmesriikide ja ELi asutuste mereseireoperatsioonide toetamisel 944 tööpäevani (1 372 lennutundi); |
| --- | --- |

9.

peab kiiduväärseks asjaolu, et ameti osutatavate kaugjuhitavate õhusõidukite teenuste (RPA-teenuste) kolmandal täisaastal suurendas amet RPA-süsteemide teenuseid rannikuvalveülesannete raames ning liikmesriikide ja ELi asutuste mereseireoperatsioonide toetamisel 944 tööpäevani (1 372 lennutundi);

| 10. | märgib, et ameti kavandatud tegevus oli 2020. aastal COVID-19 pandeemia tõttu mõnevõrra piiratud; märgib, et amet ei suutnud korraldada oma reostustõrjevahendite osalemist õppustel, kasutades hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse kasutuselevõtmise menetlust; märgib, et amet ei saanud korraldada praktilist koolitust varustuse abiteenuse kasutamise kohta liikmesriikide käitajatele; märgib, et amet ei suutnud korraldada ameti CleanSeaNeti kasutajarühma koosolekuid; märgib, et vaatamata COVID-19 puhangule suutis amet edukalt täita enamiku oma 2020. aasta tulemuslikkuse kavas seatud eesmärkidest; |
| --- | --- |

10.

märgib, et ameti kavandatud tegevus oli 2020. aastal COVID-19 pandeemia tõttu mõnevõrra piiratud; märgib, et amet ei suutnud korraldada oma reostustõrjevahendite osalemist õppustel, kasutades hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse kasutuselevõtmise menetlust; märgib, et amet ei saanud korraldada praktilist koolitust varustuse abiteenuse kasutamise kohta liikmesriikide käitajatele; märgib, et amet ei suutnud korraldada ameti CleanSeaNeti kasutajarühma koosolekuid; märgib, et vaatamata COVID-19 puhangule suutis amet edukalt täita enamiku oma 2020. aasta tulemuslikkuse kavas seatud eesmärkidest;

| 11. | märgib, et amet teeb pärast 2020. aasta strateegiakava Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ning Euroopa Kalanduskontrolli Ametiga kuluvalvefunktsioonide osas tihedat koostööd; väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle teha liikmesriikide ja teiste ametitega operatiivteabe, järelevalve ja sideteenuste vahetamisel ning suutlikkuse jagamise konkreetsete võimaluste kindlakstegemisel koostööd; |
| --- | --- |

11.

märgib, et amet teeb pärast 2020. aasta strateegiakava Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ning Euroopa Kalanduskontrolli Ametiga kuluvalvefunktsioonide osas tihedat koostööd; väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle teha liikmesriikide ja teiste ametitega operatiivteabe, järelevalve ja sideteenuste vahetamisel ning suutlikkuse jagamise konkreetsete võimaluste kindlakstegemisel koostööd;

| 12. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ameti, Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) vaheline kolmepoolne töökorraldus on alates 2017. aastast edukalt toiminud; on seisukohal, et see töökorraldus on näide ELi asutuste vahelisest koostoimest, mis peaks olema inspiratsiooniallikaks teistele asutustele muudes valdkondades; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt asjaolu üle, et ameti, Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) vaheline kolmepoolne töökorraldus on alates 2017. aastast edukalt toiminud; on seisukohal, et see töökorraldus on näide ELi asutuste vahelisest koostoimest, mis peaks olema inspiratsiooniallikaks teistele asutustele muudes valdkondades;

| 13. | märgib, et Euroopa Lennundusohutusamet ei allkirjastanud 2020. aastal ametiga teenustaseme kokkulepet ohutute ja tõhusate kaugjuhitavate teenuste kohta; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni olukorrast ja tuua välja selle tagajärjed ameti eelarve täitmisele; |
| --- | --- |

13.

märgib, et Euroopa Lennundusohutusamet ei allkirjastanud 2020. aastal ametiga teenustaseme kokkulepet ohutute ja tõhusate kaugjuhitavate teenuste kohta; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni olukorrast ja tuua välja selle tagajärjed ameti eelarve täitmisele;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 14. | märgib, et 31. detsembril 2020 oli ametikohtade loetelust täidetud 97,64 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 212 ametnikust ja ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 207 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 212); märgib, et lisaks 30 lepingulisele töötajale, keda rahastati ameti eelarvest, töötas ameti heaks 2020. aastal kolm lepingulist töötajat, keda rahastati Copernicuse eelarvest, ja 14 lähetatud riiklikku eksperti; |
| --- | --- |

14.

märgib, et 31. detsembril 2020 oli ametikohtade loetelust täidetud 97,64 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 212 ametnikust ja ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 207 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 212); märgib, et lisaks 30 lepingulisele töötajale, keda rahastati ameti eelarvest, töötas ameti heaks 2020. aastal kolm lepingulist töötajat, keda rahastati Copernicuse eelarvest, ja 14 lähetatud riiklikku eksperti;

| 15. | võtab teadmiseks ameti kõrgema juhtkonna soolise tasakaalu, kus viiest liikmest kolm (60 %) on naised; võtab teadmiseks ameti haldusnõukogu soolise tasakaalu puudumise, kuna 61 liikmest 46 on mehed (75,41 %); võtab teadmiseks ka agentuuri kogu töötajaskonna soolise tasakaalu puudumise, kuna 253 töötajast 159 on mehed (62,85 %); palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid oma kandidaatide esitamisel ameti haldusnõukogusse arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks ameti kõrgema juhtkonna soolise tasakaalu, kus viiest liikmest kolm (60 %) on naised; võtab teadmiseks ameti haldusnõukogu soolise tasakaalu puudumise, kuna 61 liikmest 46 on mehed (75,41 %); võtab teadmiseks ka agentuuri kogu töötajaskonna soolise tasakaalu puudumise, kuna 253 töötajast 159 on mehed (62,85 %); palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid oma kandidaatide esitamisel ameti haldusnõukogusse arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 16. | märgib, et amet allkirjastas 2020. aasta mais uue ajutiste teenuste raamlepingu, mis on täielikult kooskõlas siseriikliku õigusega, millega võetakse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/104/EÜ (2); |
| --- | --- |

16.

märgib, et amet allkirjastas 2020. aasta mais uue ajutiste teenuste raamlepingu, mis on täielikult kooskõlas siseriikliku õigusega, millega võetakse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/104/EÜ (2);

2

Hanked

Hanked

| 17. | märgib, et kolm laeva, mille kohta sõlmiti leping 2019. aasta lõpus, asendasid Aadria mere, Vahemere lääne- ja keskosa reageerimisvõime, viisid ettevalmistusetapi edukalt lõpule ja alustasid tegevust 2020. aasta keskel ning lisaks asendati üks Atlandi ookeani põhjaosas tegutsev kehtiva lepinguga laev; märgib, et pärast avalikku hankemenetlust sõlmis amet lepingud kolme laeva kohta, et asendada Atlandi ookeani lõunaranniku, Vahemere lääne- ja keskosa reageerimisvõimekus, kusjuures kolm laeva alustasid tegevust 2021. aasta lõpuks; märgib lisaks, et Läänemere, Kanaari saarte ja Madeira lepinguid pikendati veel neljaks aastaks; |
| --- | --- |

17.

märgib, et kolm laeva, mille kohta sõlmiti leping 2019. aasta lõpus, asendasid Aadria mere, Vahemere lääne- ja keskosa reageerimisvõime, viisid ettevalmistusetapi edukalt lõpule ja alustasid tegevust 2020. aasta keskel ning lisaks asendati üks Atlandi ookeani põhjaosas tegutsev kehtiva lepinguga laev; märgib, et pärast avalikku hankemenetlust sõlmis amet lepingud kolme laeva kohta, et asendada Atlandi ookeani lõunaranniku, Vahemere lääne- ja keskosa reageerimisvõimekus, kusjuures kolm laeva alustasid tegevust 2021. aasta lõpuks; märgib lisaks, et Läänemere, Kanaari saarte ja Madeira lepinguid pikendati veel neljaks aastaks;

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

| 18. | märgib kontrollikoja märkuste põhjal, et amet vaatas läbi oma menetluse ja suunised, mis on seotud valikukomisjoni liikmete huvide konflikti kindlakstegemise ja haldamisega; märgib, et uut menetlust rakendati 2020. aasta alguses ning see tagab võimalike huvide konfliktide nõuetekohase aruandluse ja haldamise ning õiglase ja läbipaistva värbamisprotsessi; |
| --- | --- |

18.

märgib kontrollikoja märkuste põhjal, et amet vaatas läbi oma menetluse ja suunised, mis on seotud valikukomisjoni liikmete huvide konflikti kindlakstegemise ja haldamisega; märgib, et uut menetlust rakendati 2020. aasta alguses ning see tagab võimalike huvide konfliktide nõuetekohase aruandluse ja haldamise ning õiglase ja läbipaistva värbamisprotsessi;

| 19. | võtab teadmiseks, et amet on võtnud kasutusele ja avaldab oma haldusnõukogu ja kõrgema juhtkonna liikmete deklaratsioonid huvide konflikti puudumise kohta ning et amet on huvide konfliktide kohta avaldanud suunised ja kehtestanud rikkumisest teatamise korra, mis aitab avastada pettusi, korruptsiooni ja raskeid rikkumisi; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks, et amet on võtnud kasutusele ja avaldab oma haldusnõukogu ja kõrgema juhtkonna liikmete deklaratsioonid huvide konflikti puudumise kohta ning et amet on huvide konfliktide kohta avaldanud suunised ja kehtestanud rikkumisest teatamise korra, mis aitab avastada pettusi, korruptsiooni ja raskeid rikkumisi;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 20. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal maksis amet sisseseadmistoetust ja päevaraha kõigile ajutiste teenistujatena tööle võetud töötajatele kohe pärast nende ametisse tööle lähetamist. märgib, et amet ei astunud piisavalt samme, et kontrollida nende hüvitistega seotud õigusi, ja järeldab, et see tava kujutab endast sisekontrolli puudust; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal maksis amet sisseseadmistoetust ja päevaraha kõigile ajutiste teenistujatena tööle võetud töötajatele kohe pärast nende ametisse tööle lähetamist. märgib, et amet ei astunud piisavalt samme, et kontrollida nende hüvitistega seotud õigusi, ja järeldab, et see tava kujutab endast sisekontrolli puudust;

| 21. | märgib, et viiel ameti juhtivatel ametikohtadel töötaval töötajal olid volitused, mis võimaldasid neil kasutada kõigi eelarvepunktide puhul täpselt samu volitusi kui tegevdirektor; märgib, et see kujutab endast riski ega soodusta ameti õiguste, ülesannete ja vastutuse selget hierarhiat; |
| --- | --- |

21.

märgib, et viiel ameti juhtivatel ametikohtadel töötaval töötajal olid volitused, mis võimaldasid neil kasutada kõigi eelarvepunktide puhul täpselt samu volitusi kui tegevdirektor; märgib, et see kujutab endast riski ega soodusta ameti õiguste, ülesannete ja vastutuse selget hierarhiat;

| 22. | märgib, et ameti tegevdirektor allkirjastas ka otsuse, millega nimetatakse tegevdirektori põhipuhkuse ajaks ametisse tegevdirektori kohusetäitja ja ametisse nimetava asutuse või ametiisiku kohusetäitja, delegeerides need kaks rolli sellel ajavahemikul täielikult. märgib, et see otsus ületas tegevdirektorile ameti asutamismääruse artiklis 15 antud volitusi; |
| --- | --- |

22.

märgib, et ameti tegevdirektor allkirjastas ka otsuse, millega nimetatakse tegevdirektori põhipuhkuse ajaks ametisse tegevdirektori kohusetäitja ja ametisse nimetava asutuse või ametiisiku kohusetäitja, delegeerides need kaks rolli sellel ajavahemikul täielikult. märgib, et see otsus ületas tegevdirektorile ameti asutamismääruse artiklis 15 antud volitusi;

| 23. | võtab teadmiseks registreeritud erandite arvu suurenemise, mis olid ameti sõnul otseselt seotud COVID-19 pandeemiaga; väljendab heameelt ameti aruande üle nende erandite kohta, kuna see näitab, et ametil on sisekontrollimenetlused, ning ta teeb ka põhjendatud otsuseid nendest kõrvale kalduda, kui asjaolud seda nõuavad; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks registreeritud erandite arvu suurenemise, mis olid ameti sõnul otseselt seotud COVID-19 pandeemiaga; väljendab heameelt ameti aruande üle nende erandite kohta, kuna see näitab, et ametil on sisekontrollimenetlused, ning ta teeb ka põhjendatud otsuseid nendest kõrvale kalduda, kui asjaolud seda nõuavad;

| 24. | võtab teadmiseks ameti tehtud sisekontrollisüsteemi iga-aastase hindamise ja järelduse, et kõik sisekontrolli põhimõtted ja viis sisekontrolli komponenti on nõuetekohaselt rakendatud ja üldiselt mõjusad, et vaja on vaid väikesi parandusi ning et märkimisväärsetest kontrollialastest puudustest ei ole teatatud; kutsub ametit üles võtma arvesse kontrollikoja tuvastatud puudusi, kuna need näivad osutavat sellele, et teatavaid sisekontrolli põhimõtteid on vaja tugevdada; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks ameti tehtud sisekontrollisüsteemi iga-aastase hindamise ja järelduse, et kõik sisekontrolli põhimõtted ja viis sisekontrolli komponenti on nõuetekohaselt rakendatud ja üldiselt mõjusad, et vaja on vaid väikesi parandusi ning et märkimisväärsetest kontrollialastest puudustest ei ole teatatud; kutsub ametit üles võtma arvesse kontrollikoja tuvastatud puudusi, kuna need näivad osutavat sellele, et teatavaid sisekontrolli põhimõtteid on vaja tugevdada;

| 25. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjoni siseauditi talitus ja Euroopa Kontrollikoda ei esitanud 2020. aastal ühtegi kriitilise tähtsusega auditisoovitust ega tähelepanekut, mis võiks anda alust reservatsioonide esitamiseks iga-aastases kinnitavas avalduses; rõhutab siiski vajadust minimeerida võimalikult palju eelarve sisekontrolli puudustega seotud riske, (3) kuid väljendab heameelt ameti 2021. aasta juunis võetud meetmete üle sellele reageerimiseks; |
| --- | --- |

25.

väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjoni siseauditi talitus ja Euroopa Kontrollikoda ei esitanud 2020. aastal ühtegi kriitilise tähtsusega auditisoovitust ega tähelepanekut, mis võiks anda alust reservatsioonide esitamiseks iga-aastases kinnitavas avalduses; rõhutab siiski vajadust minimeerida võimalikult palju eelarve sisekontrolli puudustega seotud riske, (3) kuid väljendab heameelt ameti 2021. aasta juunis võetud meetmete üle sellele reageerimiseks;

3

COVIDile reageerimine ja talitluspidevus

COVIDile reageerimine ja talitluspidevus

| 26. | peab kiiduväärseks asjaolu, et amet suutis COVID-19 kriisiga kiiresti kohaneda ning oli võimeline tagama oma sidusrühmadele oodatavate teenuste valiku ja kvaliteedi; |
| --- | --- |

26.

peab kiiduväärseks asjaolu, et amet suutis COVID-19 kriisiga kiiresti kohaneda ning oli võimeline tagama oma sidusrühmadele oodatavate teenuste valiku ja kvaliteedi;

| 27. | märgib, et COVID-19 pandeemia arengut silmas pidades varustati ameti töötajad arvutitega kaugtööks ning töö jätkus kavakohaselt 2020. aastal; märgib, et amet on suurendanud sisekoosolekutel, värbamiskomisjonides ja kohtumistel väliste sidusrühmadega videokonverentside kasutamist; märgib lisaks, et amet kohandas oma töömeetodeid, et tagada võimalikult paljude teenuste osutamise alternatiivsed vormid, ning töötas välja uued meetodid ja vahendid, mis võiksid olla tulevikus jätkuvalt kasulikud, näiteks otseülekande õpikojad ja e-koolitusmoodulid; ergutab ametit jätkama pandeemia ajal saadud õppetundide säilitamist ja jätkama pandeemia ajal vajaduse korral välja töötatud töömeetodite kasutamist, kui need annavad pandeemiajärgsel ajal lisaväärtust; |
| --- | --- |

27.

märgib, et COVID-19 pandeemia arengut silmas pidades varustati ameti töötajad arvutitega kaugtööks ning töö jätkus kavakohaselt 2020. aastal; märgib, et amet on suurendanud sisekoosolekutel, värbamiskomisjonides ja kohtumistel väliste sidusrühmadega videokonverentside kasutamist; märgib lisaks, et amet kohandas oma töömeetodeid, et tagada võimalikult paljude teenuste osutamise alternatiivsed vormid, ning töötas välja uued meetodid ja vahendid, mis võiksid olla tulevikus jätkuvalt kasulikud, näiteks otseülekande õpikojad ja e-koolitusmoodulid; ergutab ametit jätkama pandeemia ajal saadud õppetundide säilitamist ja jätkama pandeemia ajal vajaduse korral välja töötatud töömeetodite kasutamist, kui need annavad pandeemiajärgsel ajal lisaväärtust;

| 28. | märgib, et amet kohandas oma eelarvet ja tegevust vastavalt COVID-19 puhangule, analüüsides asutusesisest pandeemia arengut ja selle mõju ameti tööprogrammile; märgib, et ameti tegevuse ümberplaneerimisest kõnealusel ajavahemikul tulenev ülejääk oli hinnanguliselt 1 379 110 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 1 602 088 eurot maksete assigneeringutena, mis tagastati Euroopa Komisjonile koondümberpaigutamise käigus; |
| --- | --- |

28.

märgib, et amet kohandas oma eelarvet ja tegevust vastavalt COVID-19 puhangule, analüüsides asutusesisest pandeemia arengut ja selle mõju ameti tööprogrammile; märgib, et ameti tegevuse ümberplaneerimisest kõnealusel ajavahemikul tulenev ülejääk oli hinnanguliselt 1 379 110 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 1 602 088 eurot maksete assigneeringutena, mis tagastati Euroopa Komisjonile koondümberpaigutamise käigus;

| 29. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et amet korraldas alates 16. märtsist 2020 kõigile töötajatele kaugtöö ja oli kohe töövalmis; märgib, et ameti andmetel olid selle töötajad 3. juuniks 2020 korraldanud 68 000 neljasilmakohtumist Skype’is, 3 444 koosolekut Skype’is, 2 203 neljasilmakohtumist Teamsis ja 287 rühmakoosolekut Teamsis; |
| --- | --- |

29.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et amet korraldas alates 16. märtsist 2020 kõigile töötajatele kaugtöö ja oli kohe töövalmis; märgib, et ameti andmetel olid selle töötajad 3. juuniks 2020 korraldanud 68 000 neljasilmakohtumist Skype’is, 3 444 koosolekut Skype’is, 2 203 neljasilmakohtumist Teamsis ja 287 rühmakoosolekut Teamsis;

Muud märkused

Muud märkused

| 30. | märgib, et amet teeb edusamme Euroopa Liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi rakendamisel, mis toetab ameti kohustust luua ja säilitada keskkonnahoidlik töökeskkond ning parandada oma keskkonnatoimet üldiselt; kutsub ametit üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni süsteemi rakendamise edusammudest 2021. aasta jooksul; |
| --- | --- |

30.

märgib, et amet teeb edusamme Euroopa Liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi rakendamisel, mis toetab ameti kohustust luua ja säilitada keskkonnahoidlik töökeskkond ning parandada oma keskkonnatoimet üldiselt; kutsub ametit üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni süsteemi rakendamise edusammudest 2021. aasta jooksul;

| 31. | kutsub veel kord ametit üles suurendama oma veebisaidi kättesaadavust muudes keeltes peale inglise keele; on seisukohal, et suurem keeleline mitmekesisus hõlbustab Euroopa kodanike juurdepääsu teabele ja parandab seega nende arusaamist ja teadmisi Euroopa Liidu tegevusest meresõiduohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

31.

kutsub veel kord ametit üles suurendama oma veebisaidi kättesaadavust muudes keeltes peale inglise keele; on seisukohal, et suurem keeleline mitmekesisus hõlbustab Euroopa kodanike juurdepääsu teabele ja parandab seega nende arusaamist ja teadmisi Euroopa Liidu tegevusest meresõiduohutuse valdkonnas;

| 32. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (4) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

32.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (4) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

4

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 75.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/104/EÜ renditöö kohta (ELT L 327, 5.12.2008, lk 9).

2

(3)  Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta, lk 130.

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

4

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/326 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/326

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1772,

4. mai 2022,

Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0089/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0089/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) (4), eriti selle artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) (4), eriti selle artiklit 19,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (5) artiklis 70, eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (5) artiklis 70, eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0100/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0100/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/327 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/327

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1773,

4. mai 2022,

ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0090/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0090/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/881 (mis käsitleb ENISAt (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 (küberturvalisuse määrus)), (4) eriti selle artiklit 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/881 (mis käsitleb ENISAt (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 (küberturvalisuse määrus)), (4) eriti selle artiklit 31,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0119/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0119/2022),

| 1. | annab heakskiidu ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697.

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 151, 7.6.2019, lk 15.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/328 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/328

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1774,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0119/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0119/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 21 682 883 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 28,05 % suurust kasvu; arvestades, et kasv tuleneb peamiselt sellest, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/881 (2) (küberturvalisuse määrus) vastuvõtmise järel suurenesid personali, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning põhitegevusega seotud kulud; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 21 682 883 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 28,05 % suurust kasvu; arvestades, et kasv tuleneb peamiselt sellest, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/881 (2) (küberturvalisuse määrus) vastuvõtmise järel suurenesid personali, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning põhitegevusega seotud kulud; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

2

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on tulude osas kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; arvestades, et kontrollikoda annab aluse märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on tulude osas kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; arvestades, et kontrollikoda annab aluse märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 97,35 %, mis oli 2019. aastaga võrreldes 0,55 % kõrgem; märgib ka, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 68,62 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 1,49 % madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 97,35 %, mis oli 2019. aastaga võrreldes 0,55 % kõrgem; märgib ka, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 68,62 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 1,49 % madalam;

| 2. | peab kahetsusväärseks kontrollikoja tähelepanekut, mis on alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; märgib, et kontrollikoda leidis, et eelmise tegevdirektori poolt töötajale antud ajutine volitus lõppes 31. detsembril 2019 ja et uus tegevdirektor andis sellele töötajale uue volituse 12. veebruaril 2020; märgib, et kontrollikoda leidis, et vahepealsel ajal kiitis see töötaja ameti eesmärkide saavutamiseks heaks eelarvelised kulukohustused summas 529 120 eurot ja maksed summas 914 100 eurot ilma kehtiva volituseta (3,5 % kõigist 2020. aastal kasutada olnud maksete assigneeringutest); väljendab heameelt kontrollikoja tähelepaneku üle, et pärast auditit on amet võtnud meetmeid tuvastatud riskide edaspidiseks leevendamiseks; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks kontrollikoja tähelepanekut, mis on alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; märgib, et kontrollikoda leidis, et eelmise tegevdirektori poolt töötajale antud ajutine volitus lõppes 31. detsembril 2019 ja et uus tegevdirektor andis sellele töötajale uue volituse 12. veebruaril 2020; märgib, et kontrollikoda leidis, et vahepealsel ajal kiitis see töötaja ameti eesmärkide saavutamiseks heaks eelarvelised kulukohustused summas 529 120 eurot ja maksed summas 914 100 eurot ilma kehtiva volituseta (3,5 % kõigist 2020. aastal kasutada olnud maksete assigneeringutest); väljendab heameelt kontrollikoja tähelepaneku üle, et pärast auditit on amet võtnud meetmeid tuvastatud riskide edaspidiseks leevendamiseks;

Tulemused

Tulemused

| 3. | väljendab seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni poolt 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel esitatud tähelepanekute kohta ameti võetud järelmeetmetega heameelt ameti põhiliste tulemusnäitajate läbivaatamise üle 2020. aastal, et kajastada paremini ametile küberturvalisuse määrusega antud uusi ülesandeid ja volitusi; |
| --- | --- |

3.

väljendab seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni poolt 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel esitatud tähelepanekute kohta ameti võetud järelmeetmetega heameelt ameti põhiliste tulemusnäitajate läbivaatamise üle 2020. aastal, et kajastada paremini ametile küberturvalisuse määrusega antud uusi ülesandeid ja volitusi;

| 4. | võtab teadmiseks ameti avalduse, mille kohaselt amet reageeris ülemaailmsele COVID-19 pandeemiale, täites olulist rolli, et takistada pahatahtlikel küberrünnete korraldajatel tervishoiukriisi ära kasutada ja mitte lasta neil muuta seda ulatuslikuks küberpandeemiaks; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks ameti avalduse, mille kohaselt amet reageeris ülemaailmsele COVID-19 pandeemiale, täites olulist rolli, et takistada pahatahtlikel küberrünnete korraldajatel tervishoiukriisi ära kasutada ja mitte lasta neil muuta seda ulatuslikuks küberpandeemiaks;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 5. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 89,86 % ja liidu eelarves kinnitatud 69 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 62 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 59); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 26 lepingulist töötajat ja 8 liikmesriikide lähetatud eksperti; märgib, et ametikohtade arvu suurenemine on tingitud ameti uutest volitustest, millega pärast küberturvalisuse määruse vastuvõtmist suurendati tema pädevust ja vahendeid; |
| --- | --- |

5.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 89,86 % ja liidu eelarves kinnitatud 69 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 62 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 59); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 26 lepingulist töötajat ja 8 liikmesriikide lähetatud eksperti; märgib, et ametikohtade arvu suurenemine on tingitud ameti uutest volitustest, millega pärast küberturvalisuse määruse vastuvõtmist suurendati tema pädevust ja vahendeid;

| 6. | võtab murelikult teadmiseks soolise tasakaalu puudumise ameti kõrgema juhtkonna koosseisus, kus üheksast ametikohast kaheksal (88,9 %) töötavad mehed; võtab teadmiseks ameti kogu töötajaskonna soolise koosseisu, kus 79 töötajast 41 on mehed (51,9 %); kutsub ametit üles suurendama jõupingutusi parema soolise tasakaalu saavutamiseks kõrgemas juhtkonnas; tuletab ametile meelde, et kandidaatide valimisel on olulised pädevus, teadmised ja kogemus, samuti geograafiline ja sooline tasakaal töötajaskonnas; |
| --- | --- |

6.

võtab murelikult teadmiseks soolise tasakaalu puudumise ameti kõrgema juhtkonna koosseisus, kus üheksast ametikohast kaheksal (88,9 %) töötavad mehed; võtab teadmiseks ameti kogu töötajaskonna soolise koosseisu, kus 79 töötajast 41 on mehed (51,9 %); kutsub ametit üles suurendama jõupingutusi parema soolise tasakaalu saavutamiseks kõrgemas juhtkonnas; tuletab ametile meelde, et kandidaatide valimisel on olulised pädevus, teadmised ja kogemus, samuti geograafiline ja sooline tasakaal töötajaskonnas;

| 7. | märgib, et amet on vastu võtnud inimväärikuse kaitsmise ja ahistamise vältimise poliitika; võtab teadmiseks asjaolu, et 2020. aastal oli teatatud ja uuritud ahistamisjuhtumeid üks; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle juhtumi tulemusest; |
| --- | --- |

7.

märgib, et amet on vastu võtnud inimväärikuse kaitsmise ja ahistamise vältimise poliitika; võtab teadmiseks asjaolu, et 2020. aastal oli teatatud ja uuritud ahistamisjuhtumeid üks; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle juhtumi tulemusest;

| 8. | märgib, et alates 2019. aastast on ametile küberturvalisuse määrusega antud uued volitused ja ülesanded; märgib, et eelarvepädevad institutsioonid toetavad uusi tegevusi inimressursside suurendamisega alates 2020. aastast; |
| --- | --- |

8.

märgib, et alates 2019. aastast on ametile küberturvalisuse määrusega antud uued volitused ja ülesanded; märgib, et eelarvepädevad institutsioonid toetavad uusi tegevusi inimressursside suurendamisega alates 2020. aastast;

| 9. | märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti järelmeetmetega, et ametil on mõningaid raskusi sobiva kvalifikatsiooniga töötajate värbamisel, ligimeelitamisel ja tööl hoidmisel; märgib, et peamine probleem ameti vabade ametikohtade täitmisel on tingitud Kreekas töötajate palkade suhtes kohaldatavast madalast paranduskoefitsiendist ja spetsialistide nappusest liidu IT-turbe turul; väljendab heameelt sotsiaalmeetmete üle, mida amet on rakendanud, et suurendada atraktiivsust ja vähendada tööjõu aastast voolavust; kutsub ametit üles hoidma seda küsimust päevakorras ja käsitlema seda vajaduse korral ELi asutuste võrgustiku kaudu; |
| --- | --- |

9.

märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti järelmeetmetega, et ametil on mõningaid raskusi sobiva kvalifikatsiooniga töötajate värbamisel, ligimeelitamisel ja tööl hoidmisel; märgib, et peamine probleem ameti vabade ametikohtade täitmisel on tingitud Kreekas töötajate palkade suhtes kohaldatavast madalast paranduskoefitsiendist ja spetsialistide nappusest liidu IT-turbe turul; väljendab heameelt sotsiaalmeetmete üle, mida amet on rakendanud, et suurendada atraktiivsust ja vähendada tööjõu aastast voolavust; kutsub ametit üles hoidma seda küsimust päevakorras ja käsitlema seda vajaduse korral ELi asutuste võrgustiku kaudu;

| 10. | märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti järelmeetmetega, et ülesannete uutele töötajatele üleandmise korra läbivaatamine lükati edasi ja see on praegu veel pooleli; märgib samuti, et kaalutakse üleandmise korra lisamist tundlike ametikohtade poliitikasse; palub ametil anda aru edasise arengu ja tundlike ametikohtade poliitika vastuvõtmise kohta; |
| --- | --- |

10.

märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti järelmeetmetega, et ülesannete uutele töötajatele üleandmise korra läbivaatamine lükati edasi ja see on praegu veel pooleli; märgib samuti, et kaalutakse üleandmise korra lisamist tundlike ametikohtade poliitikasse; palub ametil anda aru edasise arengu ja tundlike ametikohtade poliitika vastuvõtmise kohta;

| 11. | märgib, et täitmata vabade ametikohtade ja suure töökoormuse tõttu toetub amet oma iga-aastase tööprogrammi teatavate ülesannete täitmisel ajutistele töötajatele; väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida amet tegi 2020. aastal oma värbamisstrateegia uuesti määratlemiseks, vähendades sõltuvust ajutistest töötajatest; märgib, et ameti eeldatavad ajutiste töötajate kulud ei tohiks 2021. aastal ületada 700 000 eurot (2019. aastal 923 000 eurot); väljendab lisaks heameelt ameti jõupingutuste üle tagada, et ajutistel töötajatel oleksid samad töötingimused kui otse värvatud töötajatel; palub ametil ajutistest töötajatest sõltuvuse edasisest arengust aru anda; |
| --- | --- |

11.

märgib, et täitmata vabade ametikohtade ja suure töökoormuse tõttu toetub amet oma iga-aastase tööprogrammi teatavate ülesannete täitmisel ajutistele töötajatele; väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida amet tegi 2020. aastal oma värbamisstrateegia uuesti määratlemiseks, vähendades sõltuvust ajutistest töötajatest; märgib, et ameti eeldatavad ajutiste töötajate kulud ei tohiks 2021. aastal ületada 700 000 eurot (2019. aastal 923 000 eurot); väljendab lisaks heameelt ameti jõupingutuste üle tagada, et ajutistel töötajatel oleksid samad töötingimused kui otse värvatud töötajatel; palub ametil ajutistest töötajatest sõltuvuse edasisest arengust aru anda;

Hanked

Hanked

| 12. | märgib, et amet on oma hankedokumentides aktiivselt rakendanud keskkonnahoidlikke riigihangete lepingu sõlmimise kriteeriume ning 2020. aastal algatati asjakohaseid menetlusi, nagu kirja- ja printimistarvete, sülearvutite ja dokkimisseadmetega varustamine ning kaubamärgiga reklaammaterjalide tootmine ja tarnimine; kutsub ametit üles jagama aktiivselt oma keskkonnahoidlike hankelepingu sõlmimise kriteeriumidega seotud kogemusi teiste ametitega ja vajaduse korral ELi asutuste võrgustiku kaudu; |
| --- | --- |

12.

märgib, et amet on oma hankedokumentides aktiivselt rakendanud keskkonnahoidlikke riigihangete lepingu sõlmimise kriteeriume ning 2020. aastal algatati asjakohaseid menetlusi, nagu kirja- ja printimistarvete, sülearvutite ja dokkimisseadmetega varustamine ning kaubamärgiga reklaammaterjalide tootmine ja tarnimine; kutsub ametit üles jagama aktiivselt oma keskkonnahoidlike hankelepingu sõlmimise kriteeriumidega seotud kogemusi teiste ametitega ja vajaduse korral ELi asutuste võrgustiku kaudu;

| 13. | märgib, et kontrollikoda tuvastas ameti riigihankemenetlustes mittekriitilise tähtsusega puudusi; märgib, et hanketeates esitatud valiku- ja hindamiskriteeriume saaks parandada ning avaldamistähtaegadest kinnipidamist tuleks paremini jälgida; palub ametil anda aru selles valdkonnas toimuvast edasisest arengust; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kontrollikoda tuvastas ameti riigihankemenetlustes mittekriitilise tähtsusega puudusi; märgib, et hanketeates esitatud valiku- ja hindamiskriteeriume saaks parandada ning avaldamistähtaegadest kinnipidamist tuleks paremini jälgida; palub ametil anda aru selles valdkonnas toimuvast edasisest arengust;

| 14. | märgib seoses kontrollikoja 2020. aasta tähelepanekute järelmeetmetega, et amet on rakendanud parandusmeetmeid, et tagada hankemenetlustes kohaldatavate finantsreeglite järgimine, sealhulgas jälginud Euroopa Liidu Teatajas lepingu sõlmimise teate avaldamise tähtaegadest kinnipidamist; |
| --- | --- |

14.

märgib seoses kontrollikoja 2020. aasta tähelepanekute järelmeetmetega, et amet on rakendanud parandusmeetmeid, et tagada hankemenetlustes kohaldatavate finantsreeglite järgimine, sealhulgas jälginud Euroopa Liidu Teatajas lepingu sõlmimise teate avaldamise tähtaegadest kinnipidamist;

Euroopa Liidu Teatajas

| 15. | märgib seoses kontrollikoja 2020. aasta tähelepanekute järelmeetmetega, et hinnakriteerium on ametisisese hankemenetluse läbivaatamisel eraldi ümber hinnatud, et tagada finantspakkumiste kõige ökonoomsem rakendamine; märgib lisaks, et amet on ajakohastanud oma tulevaste hangete minimaalse käibe kohta esitatavaid nõudeid; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile edaspidistes hankemenetlustes toimuvatest muutustest aru anda; |
| --- | --- |

15.

märgib seoses kontrollikoja 2020. aasta tähelepanekute järelmeetmetega, et hinnakriteerium on ametisisese hankemenetluse läbivaatamisel eraldi ümber hinnatud, et tagada finantspakkumiste kõige ökonoomsem rakendamine; märgib lisaks, et amet on ajakohastanud oma tulevaste hangete minimaalse käibe kohta esitatavaid nõudeid; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile edaspidistes hankemenetlustes toimuvatest muutustest aru anda;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 16. | võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja jätkuvad püüdlused tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning märgib, et haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused ja huvide konfliktide deklaratsioonid avaldatakse ameti veebisaidil; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja jätkuvad püüdlused tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning märgib, et haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused ja huvide konfliktide deklaratsioonid avaldatakse ameti veebisaidil;

| 17. | väljendab heameelt uute sammude üle, mida on astutud ameti tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks teabe andmisega ameti töötajate kohtumiste kohta väliste sidusrühmadega, ning võimaluse üle selle teabega ameti veebisaidil tutvuda; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt uute sammude üle, mida on astutud ameti tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks teabe andmisega ameti töötajate kohtumiste kohta väliste sidusrühmadega, ning võimaluse üle selle teabega ameti veebisaidil tutvuda;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 18. | märgib, et ameti sisekontrolli hinnangus jõuti järeldusele, et sisekontrolli ja nõuetele vastavust toetavad struktuurid näivad olevat hajutatud ja nõrgad; võtab teadmiseks soovituse võtta kasutusele sõltumatu kvaliteedikontrolli süsteem, et tugevdada ametis tulemuslikkuse hindamise järelevalvet; võtab lisaks teadmiseks nõuande ameti horisontaalsete ülesannete, nagu sisekontrolli, eelkontrolli, ISO, eelarve järelevalve ja kvaliteedikontrolli ümberkorraldamiseks; |
| --- | --- |

18.

märgib, et ameti sisekontrolli hinnangus jõuti järeldusele, et sisekontrolli ja nõuetele vastavust toetavad struktuurid näivad olevat hajutatud ja nõrgad; võtab teadmiseks soovituse võtta kasutusele sõltumatu kvaliteedikontrolli süsteem, et tugevdada ametis tulemuslikkuse hindamise järelevalvet; võtab lisaks teadmiseks nõuande ameti horisontaalsete ülesannete, nagu sisekontrolli, eelkontrolli, ISO, eelarve järelevalve ja kvaliteedikontrolli ümberkorraldamiseks;

| 19. | peab kahetsusväärseks, et amet on 2020. aastaks planeeritud uue tundlike ametikohtade poliitika vastuvõtmise edasi lükanud; palub ametil anda sellekohastest arengutest aru; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks, et amet on 2020. aastaks planeeritud uue tundlike ametikohtade poliitika vastuvõtmise edasi lükanud; palub ametil anda sellekohastest arengutest aru;

| 20. | märgib, et amet võttis vajalikud meetmed, et viia lõpule siseauditi talituse esitatud nelja auditisoovituse täitmine; märgib siiski, et kolm soovitust on endiselt täitmata, kuna nende jaoks on vaja rakendada lisameetmeid; palub ametil nende rakendamise olukorra kohta edaspidi aru anda; |
| --- | --- |

20.

märgib, et amet võttis vajalikud meetmed, et viia lõpule siseauditi talituse esitatud nelja auditisoovituse täitmine; märgib siiski, et kolm soovitust on endiselt täitmata, kuna nende jaoks on vaja rakendada lisameetmeid; palub ametil nende rakendamise olukorra kohta edaspidi aru anda;

COVID-19 pandeemiale reageerimine ja toimepidevus

COVID-19 pandeemiale reageerimine ja toimepidevus

| 21. | tunnustab jõupingutusi, mida ameti tegi COVID-19 pandeemia alguses, kui ametit kutsuti üles aitama koordineerida liikmesriikide ja liidu organite tegevust ning andma selleks soovitusi elutähtsa taristu tööstusele, toetama ELi jälgimisrakenduste kogumit ning andma nõu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja suuniseid tervishoiusektorile, et aidata neil seista vastu üha sagenevatele andmepüügi kampaaniatele ja lunavararünnetele; |
| --- | --- |

21.

tunnustab jõupingutusi, mida ameti tegi COVID-19 pandeemia alguses, kui ametit kutsuti üles aitama koordineerida liikmesriikide ja liidu organite tegevust ning andma selleks soovitusi elutähtsa taristu tööstusele, toetama ELi jälgimisrakenduste kogumit ning andma nõu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja suuniseid tervishoiusektorile, et aidata neil seista vastu üha sagenevatele andmepüügi kampaaniatele ja lunavararünnetele;

| 22. | väljendab heameelt ameti otsustavate sihipäraste meetmete üle, mis võeti võitluseks COVID-19 puhanguga enne Kreeka valitsuse kehtestatud liikumispiiranguid, näiteks oma töötajatele jätkuvalt kõrgete tervishoiu- ja ohutusmeetmete tagamine (rikkalik varustamine desinfitseerimisvahendite, ühekordsete kinnaste, maskide, põhiravimite, käte desovahenditega); märgib, et alates 11. märtsist 2020 koostati personalijuhised ja kõigil töötajail lubati teha kaugtööd ning et lähetused ja avalikud üritused peatati; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt ameti otsustavate sihipäraste meetmete üle, mis võeti võitluseks COVID-19 puhanguga enne Kreeka valitsuse kehtestatud liikumispiiranguid, näiteks oma töötajatele jätkuvalt kõrgete tervishoiu- ja ohutusmeetmete tagamine (rikkalik varustamine desinfitseerimisvahendite, ühekordsete kinnaste, maskide, põhiravimite, käte desovahenditega); märgib, et alates 11. märtsist 2020 koostati personalijuhised ja kõigil töötajail lubati teha kaugtööd ning et lähetused ja avalikud üritused peatati;

| 23. | märgib, et alates 2020. aasta märtsist ja suurema osa aastast kehtinud piirangutest, nagu kohustuslik kaugtöö ja väga piiratud reisimine tööga seotud lähetusteks, saadi mitmesugust keskkonnakasu, eelkõige vähenes oluliselt CO2 jalajälg ja tänu digitaliseeritud protsesside suurenemisele kasutati vähem paberit; |
| --- | --- |

23.

märgib, et alates 2020. aasta märtsist ja suurema osa aastast kehtinud piirangutest, nagu kohustuslik kaugtöö ja väga piiratud reisimine tööga seotud lähetusteks, saadi mitmesugust keskkonnakasu, eelkõige vähenes oluliselt CO2 jalajälg ja tänu digitaliseeritud protsesside suurenemisele kasutati vähem paberit;

2

Muud märkused

Muud märkused

| 24. | märgib, et 2020. aasta juunis kehtestati ameti uus sisestruktuur, mis tugevdab võimet luua sisemist ja välissünergiat, kuna teiste üksuste kaasabi vajavate ülesannete jaoks loodi nn struktuuriülesed meeskonnad; võtab teadmiseks, et loodi neli tegevusüksust (poliitika väljatöötamise ja rakendamise üksus, suutlikkuse suurendamise üksus, operatiivse koordineerimise üksus ning turu-, sertifitseerimis- ja standardimisüksus), millest igaühe eesmärk on rakendada küberturvalisuse määruse konkreetset osa; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle ümberkorraldusega saadud kasust ja kogemustest; |
| --- | --- |

24.

märgib, et 2020. aasta juunis kehtestati ameti uus sisestruktuur, mis tugevdab võimet luua sisemist ja välissünergiat, kuna teiste üksuste kaasabi vajavate ülesannete jaoks loodi nn struktuuriülesed meeskonnad; võtab teadmiseks, et loodi neli tegevusüksust (poliitika väljatöötamise ja rakendamise üksus, suutlikkuse suurendamise üksus, operatiivse koordineerimise üksus ning turu-, sertifitseerimis- ja standardimisüksus), millest igaühe eesmärk on rakendada küberturvalisuse määruse konkreetset osa; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle ümberkorraldusega saadud kasust ja kogemustest;

| 25. | nõuab hoonete ajakohastamist, et need vastaksid nullheitega hoonete standarditele, eelkõige paigaldades kõigile ameti hoonetele päikesepaneelid; |
| --- | --- |

25.

nõuab hoonete ajakohastamist, et need vastaksid nullheitega hoonete standarditele, eelkõige paigaldades kõigile ameti hoonetele päikesepaneelid;

| 26. | võtab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni küsimustele ametilt saadud vastuste põhjal teadmiseks, et amet ajakohastab parajasti oma küberturvalisuse poliitikat, eelkõige võttes meetmeid Active Directory turvalisuse, Windowsi klienditurvalisuse ja Windows Serveri turvalisuse hindamise, vanade süsteemide kasutuselt kõrvaldamise ja korrapäraste nõrkuseotsingute valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

võtab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni küsimustele ametilt saadud vastuste põhjal teadmiseks, et amet ajakohastab parajasti oma küberturvalisuse poliitikat, eelkõige võttes meetmeid Active Directory turvalisuse, Windowsi klienditurvalisuse ja Windows Serveri turvalisuse hindamise, vanade süsteemide kasutuselt kõrvaldamise ja korrapäraste nõrkuseotsingute valdkonnas;

| 27. | märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et amet on suurendanud jõupingutusi, et keskenduda paremini põhitegevusele ja suhelda võimalikult paljude sidusrühmadega; märgib, et ameti töö kohta levitatakse teavet ameti veebisaidi ja sotsiaalmeediakanalite kaudu ning see tegevus oli 2020. aastal varasemast ulatuslikum; |
| --- | --- |

27.

märgib seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega, et amet on suurendanud jõupingutusi, et keskenduda paremini põhitegevusele ja suhelda võimalikult paljude sidusrühmadega; märgib, et ameti töö kohta levitatakse teavet ameti veebisaidi ja sotsiaalmeediakanalite kaudu ning see tegevus oli 2020. aastal varasemast ulatuslikum;

| 28. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

28.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

3

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 86.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/881, mis käsitleb ENISAt (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 (ELT L 151, 7.6.2019, lk 15).

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

3

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/332 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/332

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1775,

4. mai 2022,

ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0090/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0090/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/881 (mis käsitleb ENISAt (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 (küberturvalisuse määrus)), (4) eriti selle artiklit 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/881 (mis käsitleb ENISAt (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 (küberturvalisuse määrus)), (4) eriti selle artiklit 31,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0119/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0119/2022),

| 1. | annab heakskiidu ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ENISA (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 151, 7.6.2019, lk 15.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/334 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/334

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1776,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Raudteeameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Raudteeameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0091/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0091/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/796 (mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004) (4), eriti selle artiklit 65, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/796 (mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004) (4), eriti selle artiklit 65,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0120/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0120/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Raudteeameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Raudteeameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Raudteeameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Raudteeameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/335 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/335

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1777,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Raudteeameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Raudteeameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0120/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0120/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Raudteeameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 30 764 883 eurot, s.o 2019. aasta eelarvest 13,36 % suurem; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Raudteeameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 30 764 883 eurot, s.o 2019. aasta eelarvest 13,36 % suurem; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aasta eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,98 % ehk sama mis 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 89,28 %, mis on 2019. aasta määrast 2,97 % võrra madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aasta eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,98 % ehk sama mis 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 89,28 %, mis on 2019. aasta määrast 2,97 % võrra madalam;

| 2. | märgib, et 2019. aastal hakkas amet sertifitseerimistoimingute eest lõive ja tasusid koguma; märgib, et vastavalt uue määrusega antud volitustele peab amet võtma arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) erivajadusi; kutsub ametit üles võtma kasutusele tõhusad kontrollimehhanismid, et veenduda, et taotlejad vastavad VKEde kriteeriumidele; |
| --- | --- |

2.

märgib, et 2019. aastal hakkas amet sertifitseerimistoimingute eest lõive ja tasusid koguma; märgib, et vastavalt uue määrusega antud volitustele peab amet võtma arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) erivajadusi; kutsub ametit üles võtma kasutusele tõhusad kontrollimehhanismid, et veenduda, et taotlejad vastavad VKEde kriteeriumidele;

| 3. | märgib, et maksete assigneeringutest tühistati peaaegu 5 % (peamiselt COVID-19 kriisi tõttu) ja jooksva aasta assigneeringute kasutusmäär oli 89,3 %; |
| --- | --- |

3.

märgib, et maksete assigneeringutest tühistati peaaegu 5 % (peamiselt COVID-19 kriisi tõttu) ja jooksva aasta assigneeringute kasutusmäär oli 89,3 %;

| 4. | märgib, et 2020. aasta eelarve tulem oli 114 225 eurot, mis on suurem kui 2019. aasta 59 486 eurot; |
| --- | --- |

4.

märgib, et 2020. aasta eelarve tulem oli 114 225 eurot, mis on suurem kui 2019. aasta 59 486 eurot;

| 5. | tuletab meelde, et ametil on transpordiametite seas kõige väiksem eelarve, kuigi raudteetranspordi keskkonna- ja kliimatoime on väga hea ja raudteetranspordil on ka muid eeliseid; rõhutab eriti, et ametit ei tohiks seada olukorda, kus ta oleks ebapiisavate rahaliste vahendite tõttu sunnitud taotlema komisjonilt lisatoetust, eriti ajal, mil raudteed on liidu poliitiline prioriteet, eelkõige säästva ja aruka liikuvuse strateegia raames ja nagu näitas 2021. aasta nimetamine Euroopa raudteeaastaks; nõuab ameti eelarve suurendamist, et tal oleksid vajalikud vahendid, mis võimaldavad tõhusalt tegutseda ja täita ülesandeid, eelkõige neid, mis on seotud konkurentsivõime suurendamise, ohutuse parandamise ja piiriülese koostalitlusvõimega ning eelkõige ameti suurema rolli ja vastutusega Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) õigeaegsel kasutuselevõtul; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et ametil on transpordiametite seas kõige väiksem eelarve, kuigi raudteetranspordi keskkonna- ja kliimatoime on väga hea ja raudteetranspordil on ka muid eeliseid; rõhutab eriti, et ametit ei tohiks seada olukorda, kus ta oleks ebapiisavate rahaliste vahendite tõttu sunnitud taotlema komisjonilt lisatoetust, eriti ajal, mil raudteed on liidu poliitiline prioriteet, eelkõige säästva ja aruka liikuvuse strateegia raames ja nagu näitas 2021. aasta nimetamine Euroopa raudteeaastaks; nõuab ameti eelarve suurendamist, et tal oleksid vajalikud vahendid, mis võimaldavad tõhusalt tegutseda ja täita ülesandeid, eelkõige neid, mis on seotud konkurentsivõime suurendamise, ohutuse parandamise ja piiriülese koostalitlusvõimega ning eelkõige ameti suurema rolli ja vastutusega Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) õigeaegsel kasutuselevõtul;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 6. | tunnistab, et vaatamata COVID-19 pandeemiaga kaasnevatele probleemidele saavutas amet oma 2020. aasta tööprogrammi rakendamisel eri väljunditega seotud eesmärgid rahuldavas ulatuses, nagu kinnitas haldusnõukogu, ning saavutas oma põhiliste tulemusnäitajatega seotud eesmärgid rahuldaval tasemel; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et vaatamata COVID-19 pandeemiaga kaasnevatele probleemidele saavutas amet oma 2020. aasta tööprogrammi rakendamisel eri väljunditega seotud eesmärgid rahuldavas ulatuses, nagu kinnitas haldusnõukogu, ning saavutas oma põhiliste tulemusnäitajatega seotud eesmärgid rahuldaval tasemel;

| 7. | märgib seoses eelmise aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale otsusele lisatud tähelepanekute järelmeetmetega, et amet parandab oma põhiliste tulemusnäitajate määratlemist ja järelevalvet; märgib, et sellega seoses on võetud konkreetseid meetmeid, näiteks keskendutakse ameti tööprogrammis sekkumisloogikale, mõõdetakse raudteesüsteemi lisaväärtust ja rakendatakse tulemustabelit, et tagada ameti juhtimine andmete põhjal; peab algatatud meetmeid kiiduväärseks ning palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvast aru; |
| --- | --- |

7.

märgib seoses eelmise aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale otsusele lisatud tähelepanekute järelmeetmetega, et amet parandab oma põhiliste tulemusnäitajate määratlemist ja järelevalvet; märgib, et sellega seoses on võetud konkreetseid meetmeid, näiteks keskendutakse ameti tööprogrammis sekkumisloogikale, mõõdetakse raudteesüsteemi lisaväärtust ja rakendatakse tulemustabelit, et tagada ameti juhtimine andmete põhjal; peab algatatud meetmeid kiiduväärseks ning palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvast aru;

| 8. | märgib, et ameti asukoht on nii Lille kui ka Valenciennes, mistõttu saaks kulusid vähendada, kui kogu tegevus koondada ühte asukohta; tunnistab siiski, et kontrollikoja aruandes esitatud tähelepanekuga seotud probleemi lahendamiseks vastavasisulise ettepaneku tegemine ei ole ameti võimuses; |
| --- | --- |

8.

märgib, et ameti asukoht on nii Lille kui ka Valenciennes, mistõttu saaks kulusid vähendada, kui kogu tegevus koondada ühte asukohta; tunnistab siiski, et kontrollikoja aruandes esitatud tähelepanekuga seotud probleemi lahendamiseks vastavasisulise ettepaneku tegemine ei ole ameti võimuses;

| 9. | võtab ameti vastuste põhjal teadmiseks, et alates 2020. aastast on amet pööranud rohkem tähelepanu lõplikule mõjule ja tulemustele, mille saavutamisele ameti tegevus kaasa aitab; märgib eelkõige, et amet soovib sekkumisloogikat järjepidevalt rakendada planeeri-teosta-kontrolli-tegutse-mudeli abil, mis soodustab pikemaajalist ressursside haldamise perspektiivi; |
| --- | --- |

9.

võtab ameti vastuste põhjal teadmiseks, et alates 2020. aastast on amet pööranud rohkem tähelepanu lõplikule mõjule ja tulemustele, mille saavutamisele ameti tegevus kaasa aitab; märgib eelkõige, et amet soovib sekkumisloogikat järjepidevalt rakendada planeeri-teosta-kontrolli-tegutse-mudeli abil, mis soodustab pikemaajalist ressursside haldamise perspektiivi;

| 10. | märgib, et amet jagab ressursse teiste liidu ametitega, eelkõige haldus- ja tugifunktsioonide puhul, ning teeb operatiivküsimustes muude transpordivaldkonna liidu ametitega koostööd; märgib, et amet töötab ühtse programmidokumendi raames välja ka tõhususe suurendamise strateegiat, milles antakse ülevaade teiste ametitega sõlmitud kokkulepetest ja uuritakse võimalikke uusi võimalusi teha muude liidu asutustega koostööd; märgib lisaks, et ühe ametiga peetakse koostöömemorandumi sõlmimise üle konkreetseid arutelusid; |
| --- | --- |

10.

märgib, et amet jagab ressursse teiste liidu ametitega, eelkõige haldus- ja tugifunktsioonide puhul, ning teeb operatiivküsimustes muude transpordivaldkonna liidu ametitega koostööd; märgib, et amet töötab ühtse programmidokumendi raames välja ka tõhususe suurendamise strateegiat, milles antakse ülevaade teiste ametitega sõlmitud kokkulepetest ja uuritakse võimalikke uusi võimalusi teha muude liidu asutustega koostööd; märgib lisaks, et ühe ametiga peetakse koostöömemorandumi sõlmimise üle konkreetseid arutelusid;

| 11. | märgib, et 2020. aastal koostas amet integreeritud tulemusjuhtimise programmi, mille eesmärk on ameti tegevus nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis viljakamaks muuta; |
| --- | --- |

11.

märgib, et 2020. aastal koostas amet integreeritud tulemusjuhtimise programmi, mille eesmärk on ameti tegevus nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis viljakamaks muuta;

| 12. | märgib, et amet reageeris õigeaegselt ja asjakohaselt COVID-19 pandeemia tagajärgedele nii oma töötajate ja töökorra suhtes kui ka raudteesektoris üldiselt, eelkõige koostades suuniseid ja ELi COVID-19 tegevuskavasid avaliku raudteetranspordi jaoks; väljendab rahulolu selle üle, et amet on hästi kasutanud vahendeid, mis said kättesaadavaks välislähetuste tühistamise tõttu, ja taganud sellega suutlikkuse jätkata oma ülesannete täitmist; peab aga kahetsusväärseks eelarvepiiranguid, millega amet peab toime tulema; |
| --- | --- |

12.

märgib, et amet reageeris õigeaegselt ja asjakohaselt COVID-19 pandeemia tagajärgedele nii oma töötajate ja töökorra suhtes kui ka raudteesektoris üldiselt, eelkõige koostades suuniseid ja ELi COVID-19 tegevuskavasid avaliku raudteetranspordi jaoks; väljendab rahulolu selle üle, et amet on hästi kasutanud vahendeid, mis said kättesaadavaks välislähetuste tühistamise tõttu, ja taganud sellega suutlikkuse jätkata oma ülesannete täitmist; peab aga kahetsusväärseks eelarvepiiranguid, millega amet peab toime tulema;

| 13. | väljendab rahulolu selle üle, et pärast edukat tegevuse alustamist 2019. aastal on amet jätkuvalt täitnud oma rolli ainsa liidu asutusena, kes vastutab raudteeveeremi turule laskmise lubade, raudteeveo-ettevõtjate ühtsete ohutussertifikaatide ja ERTMSi raudteeäärsete seadmete lubade väljaandmise eest, nagu on sätestatud neljanda raudteepaketi õigusraamistikus; märgib, et 2020. aasta oli neljanda raudteepaketi rakendamisel oluline tähis, sest 2020. aasta 16. juunilt oktoobri lõppu üle viidud üleminekutähtajaks olid kõik 27 liikmesriiki tehnilise samba üle võtnud; |
| --- | --- |

13.

väljendab rahulolu selle üle, et pärast edukat tegevuse alustamist 2019. aastal on amet jätkuvalt täitnud oma rolli ainsa liidu asutusena, kes vastutab raudteeveeremi turule laskmise lubade, raudteeveo-ettevõtjate ühtsete ohutussertifikaatide ja ERTMSi raudteeäärsete seadmete lubade väljaandmise eest, nagu on sätestatud neljanda raudteepaketi õigusraamistikus; märgib, et 2020. aasta oli neljanda raudteepaketi rakendamisel oluline tähis, sest 2020. aasta 16. juunilt oktoobri lõppu üle viidud üleminekutähtajaks olid kõik 27 liikmesriiki tehnilise samba üle võtnud;

| 14. | rõhutab, et see on kaasa toonud ameti töökoormuse märkimisväärse suurenemise üle 2020. aastaks prognoositud taseme; juhib tähelepanu sellele, et ametile on antud veel palju tähtsaid ülesandeid, milleks ressursse aga eraldatud ei ole; järeldab sellest, et amet vajab kiiresti palju suuremaid rahasummasid, nagu on tungivalt soovitanud ameti haldusnõukogu; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et see on kaasa toonud ameti töökoormuse märkimisväärse suurenemise üle 2020. aastaks prognoositud taseme; juhib tähelepanu sellele, et ametile on antud veel palju tähtsaid ülesandeid, milleks ressursse aga eraldatud ei ole; järeldab sellest, et amet vajab kiiresti palju suuremaid rahasummasid, nagu on tungivalt soovitanud ameti haldusnõukogu;

| 15. | tunnustab ameti edukat tegevust neljanda raudteepaketi tehnilise samba raames; märgib eelkõige, et välja antud ERTMSi lubade, veeremiüksuste lubade ja ühenduse ohutussertifikaatide arv suurenes 2019. aasta tasemega võrreldes vastavalt 700 %, 300 % ja 400 %; väljendab rahulolu selle üle, et paljud tootjad otsustavad esitada oma toimikud ametile isegi siis, kui need on seotud ainult ühe liikmesriigiga; märgib, et COVID-19 pandeemia on kiirendanud ameti töö ja menetluste digiteerimist, eelkõige toimikute arhiveerimisega seoses; tunnustab ameti ühtse kontaktpunkti head haldamist ja edusamme ERTMSi pikaajalisel arendamisel, mille näiteks võib tuua muutmistaotluste käsitlemist korraldava ERTMSi arvamusteenuste paketi nr 3 avaldamise; |
| --- | --- |

15.

tunnustab ameti edukat tegevust neljanda raudteepaketi tehnilise samba raames; märgib eelkõige, et välja antud ERTMSi lubade, veeremiüksuste lubade ja ühenduse ohutussertifikaatide arv suurenes 2019. aasta tasemega võrreldes vastavalt 700 %, 300 % ja 400 %; väljendab rahulolu selle üle, et paljud tootjad otsustavad esitada oma toimikud ametile isegi siis, kui need on seotud ainult ühe liikmesriigiga; märgib, et COVID-19 pandeemia on kiirendanud ameti töö ja menetluste digiteerimist, eelkõige toimikute arhiveerimisega seoses; tunnustab ameti ühtse kontaktpunkti head haldamist ja edusamme ERTMSi pikaajalisel arendamisel, mille näiteks võib tuua muutmistaotluste käsitlemist korraldava ERTMSi arvamusteenuste paketi nr 3 avaldamise;

| 16. | tunnustab ametit saavutuste eest ohutuskultuuri mudeli arendamisel ja suurema hulga organisatsioonide köitmisel ohutusdeklaratsiooni allkirjastamiseks, näiteks eduka panustamisega ohtlike kaupade veo riskijuhtimisraamistiku edendamisse ning keskendudes eelkõige ERTMSi töökindluse parandamisele küberohtude vastu ja tugevdades koostööd Euroopa Komisjoni ja ENISAga, et töötada liidu tasandil välja sidus lähenemisviis; |
| --- | --- |

16.

tunnustab ametit saavutuste eest ohutuskultuuri mudeli arendamisel ja suurema hulga organisatsioonide köitmisel ohutusdeklaratsiooni allkirjastamiseks, näiteks eduka panustamisega ohtlike kaupade veo riskijuhtimisraamistiku edendamisse ning keskendudes eelkõige ERTMSi töökindluse parandamisele küberohtude vastu ja tugevdades koostööd Euroopa Komisjoni ja ENISAga, et töötada liidu tasandil välja sidus lähenemisviis;

| 17. | tunnustab ameti jätkuvat pühendumist eesmärgile luua ühtne Euroopa raudteepiirkond ja ameti pidevat tööd sellistes olulistes valdkondades nagu riigi tasandi reeglite vähendamine ja oma tehniliste kirjelduste küpsuse tagamine; |
| --- | --- |

17.

tunnustab ameti jätkuvat pühendumist eesmärgile luua ühtne Euroopa raudteepiirkond ja ameti pidevat tööd sellistes olulistes valdkondades nagu riigi tasandi reeglite vähendamine ja oma tehniliste kirjelduste küpsuse tagamine;

| 18. | kiidab heaks ameti soovituse komisjonile ja mitmeaastase planeerimise, mis viib 2022. aastaks reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTK määruse täieliku läbivaatamiseni ning millega hõlbustatakse piletimüüki ja mitmeliigilisi liikumisvõimalusi riigi ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

18.

kiidab heaks ameti soovituse komisjonile ja mitmeaastase planeerimise, mis viib 2022. aastaks reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTK määruse täieliku läbivaatamiseni ning millega hõlbustatakse piletimüüki ja mitmeliigilisi liikumisvõimalusi riigi ja kohalikul tasandil;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 19. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 97,29 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 148 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 144 (ka 2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 148); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 32 lepingulist töötajat ja üks liikmesriigi lähetatud ekspert; |
| --- | --- |

19.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 97,29 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 148 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 144 (ka 2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 148); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 32 lepingulist töötajat ja üks liikmesriigi lähetatud ekspert;

| 20. | võtab murega teadmiseks, et sooline tasakaalustamatus valitseb nii ameti kõrgemas juhtkonnas, kus seitse liiget kaheksast (87,5 %) on mehed, kui ka ameti haldusnõukogus, kus 61 liikmest 44 (72,1 %) on mehed; võtab teadmiseks, et ka ameti kogupersonali sooline koosseis on selline, et 174 töötajast 109 (62,6 %) on mehed; kutsub ametit üles rohkem pingutama, et saavutada edaspidi kõikidel juhtimis- ja personalitasanditel parem sooline tasakaal; kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

20.

võtab murega teadmiseks, et sooline tasakaalustamatus valitseb nii ameti kõrgemas juhtkonnas, kus seitse liiget kaheksast (87,5 %) on mehed, kui ka ameti haldusnõukogus, kus 61 liikmest 44 (72,1 %) on mehed; võtab teadmiseks, et ka ameti kogupersonali sooline koosseis on selline, et 174 töötajast 109 (62,6 %) on mehed; kutsub ametit üles rohkem pingutama, et saavutada edaspidi kõikidel juhtimis- ja personalitasanditel parem sooline tasakaal; kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 21. | märgib, et ameti teenuste jaoks kehtestatud lõivud ja tasud on liiga väikesed, et amet saaks oma ülesandeid vajalikul määral rahastada; rõhutab peale selle, et lisaks eelarvega seotud piirangutele on ameti töötajate arv piiratud ametikohtade loeteluga, millega kehtestatakse alaliste töötajate arvu ülempiiriks 148; märgib, et ametil on 144 alalist töötajat, ja kutsub komisjoni üles töötajate arvu ülempiiri tõstma; |
| --- | --- |

21.

märgib, et ameti teenuste jaoks kehtestatud lõivud ja tasud on liiga väikesed, et amet saaks oma ülesandeid vajalikul määral rahastada; rõhutab peale selle, et lisaks eelarvega seotud piirangutele on ameti töötajate arv piiratud ametikohtade loeteluga, millega kehtestatakse alaliste töötajate arvu ülempiiriks 148; märgib, et ametil on 144 alalist töötajat, ja kutsub komisjoni üles töötajate arvu ülempiiri tõstma;

| 22. | innustab ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; |
| --- | --- |

22.

innustab ametit töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

| 23. | märgib, et 2020. aastal teatati ametis kolmest ahistamisjuhtumist; märgib siiski, et uurimisi ei toimunud ega kohtu poole ei pöördutud; |
| --- | --- |

23.

märgib, et 2020. aastal teatati ametis kolmest ahistamisjuhtumist; märgib siiski, et uurimisi ei toimunud ega kohtu poole ei pöördutud;

| 24. | märgib, et ametist on saanud ainus liidu amet, mis annab välja ühtseid ohutustunnistusi ja veeremiüksuse lube ning vastutab Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi raudteeäärsete süsteemide heakskiitmise eest, mis on ameti töötajate töökoormust järsult suurendanud; |
| --- | --- |

24.

märgib, et ametist on saanud ainus liidu amet, mis annab välja ühtseid ohutustunnistusi ja veeremiüksuse lube ning vastutab Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi raudteeäärsete süsteemide heakskiitmise eest, mis on ameti töötajate töökoormust järsult suurendanud;

Hanked

Hanked

| 25. | märgib, et algset hankekava, mille haldusnõukogu kiitis heaks 2020. aasta ühtse programmidokumendi raames ja mida kasutatakse ameti rahastamisotsusena, tuli kogu aasta jooksul muuta, et järgida COVID-19ga seotud tegevusnõudeid ja eelarvepiiranguid; märgib, et tühistada tuli kolm menetlust, eelkõige seirekoolituse, multimeediasisu tootmise ja sideteenustega seotud menetlused kogumaksumusega 1 852 500 eurot; |
| --- | --- |

25.

märgib, et algset hankekava, mille haldusnõukogu kiitis heaks 2020. aasta ühtse programmidokumendi raames ja mida kasutatakse ameti rahastamisotsusena, tuli kogu aasta jooksul muuta, et järgida COVID-19ga seotud tegevusnõudeid ja eelarvepiiranguid; märgib, et tühistada tuli kolm menetlust, eelkõige seirekoolituse, multimeediasisu tootmise ja sideteenustega seotud menetlused kogumaksumusega 1 852 500 eurot;

| 26. | märgib, et amet korraldas 2020. aastal neli avatud hankemenetlust ning neli väikese maksumusega väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust; märgib peale selle, et neist läbirääkimistega menetlustest ühe (ligikaudse väärtusega 950 000 eurot) tulemusel sõlmiti leping, millega toetatakse raudtee operatiivsüsteemi väljastpoolt juhitud arendamist; |
| --- | --- |

26.

märgib, et amet korraldas 2020. aastal neli avatud hankemenetlust ning neli väikese maksumusega väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust; märgib peale selle, et neist läbirääkimistega menetlustest ühe (ligikaudse väärtusega 950 000 eurot) tulemusel sõlmiti leping, millega toetatakse raudtee operatiivsüsteemi väljastpoolt juhitud arendamist;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 27. | märgib, et amet on avaldanud oma veebisaidil haldusnõukogu liikmete ja kõrgema juhtkonna elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid; märgib, et välisekspertide ega koosseisuliste ekspertide elulookirjeldusi amet ei avalda; |
| --- | --- |

27.

märgib, et amet on avaldanud oma veebisaidil haldusnõukogu liikmete ja kõrgema juhtkonna elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid; märgib, et välisekspertide ega koosseisuliste ekspertide elulookirjeldusi amet ei avalda;

| 28. | väljendab heameelt selle üle, et amet püüab suurendada ameti tegevuse läbipaistvust, avaldades oma veebisaidil korrapäraselt teavet tegevdirektori kõigi kohtumiste kohta organisatsioonide või füüsilisest isikust ettevõtjatega ameti tegevusega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt selle üle, et amet püüab suurendada ameti tegevuse läbipaistvust, avaldades oma veebisaidil korrapäraselt teavet tegevdirektori kõigi kohtumiste kohta organisatsioonide või füüsilisest isikust ettevõtjatega ameti tegevusega seotud küsimustes;

| 29. | peab kiiduväärseks, et amet jätkas hea haldustava raamistikuga ette nähtud meetmete rakendamist ning eetika- ja pettusevastase võitluse alast koolitust, mis on kõigile töötajatele kohustuslik; tunneb heameelt selle üle, et OLAFile ei ole edastatud ühtegi pettusekahtluse juhtumit; |
| --- | --- |

29.

peab kiiduväärseks, et amet jätkas hea haldustava raamistikuga ette nähtud meetmete rakendamist ning eetika- ja pettusevastase võitluse alast koolitust, mis on kõigile töötajatele kohustuslik; tunneb heameelt selle üle, et OLAFile ei ole edastatud ühtegi pettusekahtluse juhtumit;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 30. | märgib, et 2020. aastal oli ametil vähem mittevastavuse ja nõuete rikkumise juhtumeid kui 2019. aastal; tunnustab ameti jõupingutusi tõhustada oma eelkontrolli funktsiooni sellega, et tuvastatud mittevastavuse juhtumite põhjal tehakse kindlaks parandamist vajavad valdkonnad; tunnustab ameti jõupingutusi tõhustada kontrolliga seotud ametisisest korraldust ja ressursse, keskendudes pigem ennetamisele kui korrigeerimisele; |
| --- | --- |

30.

märgib, et 2020. aastal oli ametil vähem mittevastavuse ja nõuete rikkumise juhtumeid kui 2019. aastal; tunnustab ameti jõupingutusi tõhustada oma eelkontrolli funktsiooni sellega, et tuvastatud mittevastavuse juhtumite põhjal tehakse kindlaks parandamist vajavad valdkonnad; tunnustab ameti jõupingutusi tõhustada kontrolliga seotud ametisisest korraldust ja ressursse, keskendudes pigem ennetamisele kui korrigeerimisele;

| 31. | võtab teadmiseks kontrollikoja aruandes esitatud tähelepaneku, mille kohaselt küsis komisjon teenustaseme kokkuleppe alusel ametilt eri IT-teenuste osutamise eest ülemäärast hinda, sest süsteemide kasutamise arve aluseks olnud kasutajate arv oli vale; võtab teadmiseks kontrollikoja tuvastatud puudused ameti sisekontrollis, mis näitavad, et ei kontrollitud, kas arvel esitatud summa vastab teenustaseme kokkuleppe tingimustele; palub ametil hinnata tuvastatud puudusi, võtta ennetusmeetmeid, tegeleda tuvastatud riskidega ja teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni võetud meetmetest; |
| --- | --- |

31.

võtab teadmiseks kontrollikoja aruandes esitatud tähelepaneku, mille kohaselt küsis komisjon teenustaseme kokkuleppe alusel ametilt eri IT-teenuste osutamise eest ülemäärast hinda, sest süsteemide kasutamise arve aluseks olnud kasutajate arv oli vale; võtab teadmiseks kontrollikoja tuvastatud puudused ameti sisekontrollis, mis näitavad, et ei kontrollitud, kas arvel esitatud summa vastab teenustaseme kokkuleppe tingimustele; palub ametil hinnata tuvastatud puudusi, võtta ennetusmeetmeid, tegeleda tuvastatud riskidega ja teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni võetud meetmetest;

| 32. | märgib, et amet hindas oma sisekontrolli raamistikku ja jõudis järeldusele, et ameti tegevus on vastavuses ameti juhtimisstandarditega; märgib, et ameti järeldus on sõnastatud teisiti kui teiste ametite oma ja selles ei ole teavet selle kohta, kas sisekontrolli raamistiku põhimõtteid ja komponente on rakendatud ja kas need toimivad tõhusalt; kutsub ametit üles oma sisekontrolli raamistikku kooskõlas eelarve peadirektoraadi antud suunistega täies ulatuses rakendama; kutsub ametit üles võtma oma hinnangus arvesse kontrollikoja järeldusi ja hindama nõuetekohaselt selle mõju; |
| --- | --- |

32.

märgib, et amet hindas oma sisekontrolli raamistikku ja jõudis järeldusele, et ameti tegevus on vastavuses ameti juhtimisstandarditega; märgib, et ameti järeldus on sõnastatud teisiti kui teiste ametite oma ja selles ei ole teavet selle kohta, kas sisekontrolli raamistiku põhimõtteid ja komponente on rakendatud ja kas need toimivad tõhusalt; kutsub ametit üles oma sisekontrolli raamistikku kooskõlas eelarve peadirektoraadi antud suunistega täies ulatuses rakendama; kutsub ametit üles võtma oma hinnangus arvesse kontrollikoja järeldusi ja hindama nõuetekohaselt selle mõju;

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

| 33. | võtab ameti iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande põhjal teadmiseks, et amet reageeris COVID-19 pandeemiale õigeaegselt ja asjakohaselt nii oma töötajate ja töökorralduse kui ka raudteesektori osas; märgib, et haldusnõukogu võttis vastu vajalikud otsused, et tagada pandeemia ajal ameti talitluspidevus, sealhulgas ameti töötajate kaugtööks vajalik otsuste tegemise kord ja tulemuslikuks kaugtööks vajalik digitaalne tugi; märgib, et amet on loonud pandeemiaolukorra õigeaegseks jälgimiseks ja reaalajas otsuste tegemiseks rakkerühma, et kaitsta töötajate tervist ja ohutust töökohal, säilitades samal ajal tõhususe; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet korraldas korrapäraseid üldkoosolekuid, et hoida oma töötajaid selle aja jooksul kursis ja tagada nende kaasamine; |
| --- | --- |

33.

võtab ameti iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande põhjal teadmiseks, et amet reageeris COVID-19 pandeemiale õigeaegselt ja asjakohaselt nii oma töötajate ja töökorralduse kui ka raudteesektori osas; märgib, et haldusnõukogu võttis vastu vajalikud otsused, et tagada pandeemia ajal ameti talitluspidevus, sealhulgas ameti töötajate kaugtööks vajalik otsuste tegemise kord ja tulemuslikuks kaugtööks vajalik digitaalne tugi; märgib, et amet on loonud pandeemiaolukorra õigeaegseks jälgimiseks ja reaalajas otsuste tegemiseks rakkerühma, et kaitsta töötajate tervist ja ohutust töökohal, säilitades samal ajal tõhususe; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet korraldas korrapäraseid üldkoosolekuid, et hoida oma töötajaid selle aja jooksul kursis ja tagada nende kaasamine;

Muud märkused

Muud märkused

| 34. | märgib, et amet on sõlminud ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU) teenusetaseme kokkuleppe ja töötanud välja tegevuskava, mis hõlmab selliseid meetmeid nagu selliste ametisiseste veebisaitide blokeerimine, mida väliskasutajad ei kasuta, telemeetriafunktsioonide deaktiveerimine ja kasutajariski poliitika rakendamine; |
| --- | --- |

34.

märgib, et amet on sõlminud ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU) teenusetaseme kokkuleppe ja töötanud välja tegevuskava, mis hõlmab selliseid meetmeid nagu selliste ametisiseste veebisaitide blokeerimine, mida väliskasutajad ei kasuta, telemeetriafunktsioonide deaktiveerimine ja kasutajariski poliitika rakendamine;

| 35. | märgib, et amet ei seadnud 2020. aastaks CO2 heitkoguste vähendamise eesmärke; märgib aga, et amet töötab praegu välja ühtse programmidokumendi üksikasjalikku lisa, mis käsitleb keskkonnajuhtimist; märgib, et amet järgib ka ELi ametite võrgustiku algatusi, mis on seotud keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemiga ning ISO 14001 sertifitseerimisteenustega; |
| --- | --- |

35.

märgib, et amet ei seadnud 2020. aastaks CO2 heitkoguste vähendamise eesmärke; märgib aga, et amet töötab praegu välja ühtse programmidokumendi üksikasjalikku lisa, mis käsitleb keskkonnajuhtimist; märgib, et amet järgib ka ELi ametite võrgustiku algatusi, mis on seotud keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemiga ning ISO 14001 sertifitseerimisteenustega;

2

| 36. | rõhutab, et ametis tuleb digitaliseerida senisest rohkem, sest see on vajalik nii ametisisese töökorralduse kui ka juhtimise jaoks, ning ka menetlusi tuleb digitaliseerida kiiremini; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et asutustevahelist digilõhet kõigiti vältida; juhib aga tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et ametis tuleb digitaliseerida senisest rohkem, sest see on vajalik nii ametisisese töökorralduse kui ka juhtimise jaoks, ning ka menetlusi tuleb digitaliseerida kiiremini; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et asutustevahelist digilõhet kõigiti vältida; juhib aga tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis;

| 37. | rõhutab, et selleks, et ameti tööga oldaks paremini kursis, peab amet olema meedias ja internetis nähtavam; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et selleks, et ameti tööga oldaks paremini kursis, peab amet olema meedias ja internetis nähtavam;

| 38. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

38.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

2

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 91.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/340 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/340

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1778,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Raudteeameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Raudteeameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0091/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0091/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/796 (mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004) (4), eriti selle artiklit 65, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/796 (mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004) (4), eriti selle artiklit 65,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0120/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0120/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Raudteeameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Raudteeameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Raudteeameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Raudteeameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/341 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/341

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1779,

4. mai 2022,

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0093/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0093/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberijärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (4), eriti selle artiklit 64, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberijärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (4), eriti selle artiklit 64,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0108/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0108/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/343 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/343

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1780,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0108/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0108/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 56 246 722 eurot, st 18,72 % suurem kui 2019. aastal; arvestades, et ametit rahastatakse liidu eelarvest (16 765 425 eurot, mis moodustab 29,81 % kogueelarvest), liikmesriikide riiklike järelevalveasutuste osamaksetest (21 603 906 eurot ehk 38,41 % eelarvest) ja järelevalve alla kuuluvate üksuste tasudest (15 561 159 eurot ehk 27,67 % eelarvest); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 56 246 722 eurot, st 18,72 % suurem kui 2019. aastal; arvestades, et ametit rahastatakse liidu eelarvest (16 765 425 eurot, mis moodustab 29,81 % kogueelarvest), liikmesriikide riiklike järelevalveasutuste osamaksetest (21 603 906 eurot ehk 38,41 % eelarvest) ja järelevalve alla kuuluvate üksuste tasudest (15 561 159 eurot ehk 27,67 % eelarvest);

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,03 %, st 2019. aasta omast veidi (0,92 %) madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 85,51 %, st eelnenud aasta määrast 3,26 % madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,03 %, st 2019. aasta omast veidi (0,92 %) madalam; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 85,51 %, st eelnenud aasta määrast 3,26 % madalam;

| 2. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et 2020. aasta märtsis allkirjastas amet Kanada ettevõttega andmeteenuste raamlepingu, mis kehtib maksimaalsed seitse aastat; märgib, et lepingu maksimumsummat ei olnud selgelt välja toodud, mis vähendab allkirjastatud lepingu läbipaistvust; märgib, et pärast auditit võttis amet selle sisekontrolli käigus tuvastatud tõsise puuduse kõrvaldamiseks parandusmeetmeid (raamlepingu täiendav allkirjastamine); |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et 2020. aasta märtsis allkirjastas amet Kanada ettevõttega andmeteenuste raamlepingu, mis kehtib maksimaalsed seitse aastat; märgib, et lepingu maksimumsummat ei olnud selgelt välja toodud, mis vähendab allkirjastatud lepingu läbipaistvust; märgib, et pärast auditit võttis amet selle sisekontrolli käigus tuvastatud tõsise puuduse kõrvaldamiseks parandusmeetmeid (raamlepingu täiendav allkirjastamine);

| 3. | võtab teadmiseks, et kontrollikoja aruandes märgiti, et amet ei kohaldanud Euroopa Komisjoni delegeeritud määrustes sätestatud intressimäära mitme reitinguagentuuri ja kauplemisteabehoidla 2020. aasta osamaksete hilinenud maksete puhul; märgib, et samuti ei määranud eelarvevahendite käsutaja kindlaks saadaolevaid summasid ega teinud ametlikku otsust loobuda viivisintresside (karistuse) sissenõudmisest, nagu on nõutud finantsmääruse artiklis 101; märgib peale selle, et 2020. aasta kogunenud intresside summa oli 13 601 eurot, mis moodustab ameti andmetel 0,1 % 2020. aasta tasude kogusummast; võtab võetud parandusmeetmed teadmiseks ja palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile kõigist asjakohastest edusammudest aru anda; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks, et kontrollikoja aruandes märgiti, et amet ei kohaldanud Euroopa Komisjoni delegeeritud määrustes sätestatud intressimäära mitme reitinguagentuuri ja kauplemisteabehoidla 2020. aasta osamaksete hilinenud maksete puhul; märgib, et samuti ei määranud eelarvevahendite käsutaja kindlaks saadaolevaid summasid ega teinud ametlikku otsust loobuda viivisintresside (karistuse) sissenõudmisest, nagu on nõutud finantsmääruse artiklis 101; märgib peale selle, et 2020. aasta kogunenud intresside summa oli 13 601 eurot, mis moodustab ameti andmetel 0,1 % 2020. aasta tasude kogusummast; võtab võetud parandusmeetmed teadmiseks ja palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile kõigist asjakohastest edusammudest aru anda;

| 4. | märgib, et amet nõuab reitinguagentuuridelt ja kauplemisteabehoidlatelt tasusid ning et sellised tasud peaksid katma üksnes ameti sellised kulud, mis on seotud võetavate tasudega; märgib siiski, et kontrollikoda leidis, et võetud tasud ületasid seotud kulu, tekitades seega ülejäägi; märgib, et amet järgib oma tasude küsimuses komisjoni suuniseid eelarve koostamise mudeli kohta ja püüab võimaluse korral piirata ristfinantseerimist; võtab siiski teatavaks, et see on ameti eelarvestruktuuri keerukuse tõttu üha raskem, kusjuures keeruline eelarvestruktuur piirab ka ameti suutlikkust kohaneda järelevalveasutusena turusündmustega, kasutades riskipõhist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

4.

märgib, et amet nõuab reitinguagentuuridelt ja kauplemisteabehoidlatelt tasusid ning et sellised tasud peaksid katma üksnes ameti sellised kulud, mis on seotud võetavate tasudega; märgib siiski, et kontrollikoda leidis, et võetud tasud ületasid seotud kulu, tekitades seega ülejäägi; märgib, et amet järgib oma tasude küsimuses komisjoni suuniseid eelarve koostamise mudeli kohta ja püüab võimaluse korral piirata ristfinantseerimist; võtab siiski teatavaks, et see on ameti eelarvestruktuuri keerukuse tõttu üha raskem, kusjuures keeruline eelarvestruktuur piirab ka ameti suutlikkust kohaneda järelevalveasutusena turusündmustega, kasutades riskipõhist lähenemisviisi;

| 5. | võtab seoses kontrollikoja aruandest tulenevate tähelepanekutega teadmiseks, et reitinguagentuuridelt ja kauplemisteabehoidlatelt võetavate tasude üle- ja puudujääk võib viia tegevuse iga-aastase ristrahastamiseni; märgib, et amet peaks leidma mooduse sellise ristrahastamise vältimiseks; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas tehtud edusammudest aru anda; |
| --- | --- |

5.

võtab seoses kontrollikoja aruandest tulenevate tähelepanekutega teadmiseks, et reitinguagentuuridelt ja kauplemisteabehoidlatelt võetavate tasude üle- ja puudujääk võib viia tegevuse iga-aastase ristrahastamiseni; märgib, et amet peaks leidma mooduse sellise ristrahastamise vältimiseks; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas tehtud edusammudest aru anda;

| 6. | võtab seoses kontrollikoja aruandest tulenevate tähelepanekutega teadmiseks, et amet ei ole kunagi kohandanud ega kavatsenud kohandada liikmesriikide pädevate asutuste hinnangul põhinevaid aasta N pensionimakseid tegelikele näitajatele; kutsub ametit üles võtma selles küsimuses meetmeid; |
| --- | --- |

6.

võtab seoses kontrollikoja aruandest tulenevate tähelepanekutega teadmiseks, et amet ei ole kunagi kohandanud ega kavatsenud kohandada liikmesriikide pädevate asutuste hinnangul põhinevaid aasta N pensionimakseid tegelikele näitajatele; kutsub ametit üles võtma selles küsimuses meetmeid;

| 7. | märgib, et ametil puudub õiguslik alus nõuda kauplemisteabehoidlatelt, et sõltumatud audiitorid nende kauplemisandmeid kinnitaksid; võtab teadmiseks ameti vastuse, et kauplemisteabehoidlate tasusid käsitlevat delegeeritud määrust tuleks arvutussüsteemi ühtlustamiseks muuta vastavalt komisjoni siseauditi talituse soovitustele; märgib peale selle, et 2020. aastal esitas amet komisjonile ettepanekud ja jagas neid ka kontrollikojaga, et probleem lahendada; |
| --- | --- |

7.

märgib, et ametil puudub õiguslik alus nõuda kauplemisteabehoidlatelt, et sõltumatud audiitorid nende kauplemisandmeid kinnitaksid; võtab teadmiseks ameti vastuse, et kauplemisteabehoidlate tasusid käsitlevat delegeeritud määrust tuleks arvutussüsteemi ühtlustamiseks muuta vastavalt komisjoni siseauditi talituse soovitustele; märgib peale selle, et 2020. aastal esitas amet komisjonile ettepanekud ja jagas neid ka kontrollikojaga, et probleem lahendada;

Tulemused

Tulemused

| 8. | märgib rahuloluga, et amet kasutab põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid suurusi, mille alusel hinnata oma tegevuse lisaväärtust ja muid eelarvehalduse parandamise meetmeid (näiteks analüüsitud riskiteemade arv, maksete assigneeringute tühistamise määr ja personalivoolavuse näitaja); |
| --- | --- |

8.

märgib rahuloluga, et amet kasutab põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid suurusi, mille alusel hinnata oma tegevuse lisaväärtust ja muid eelarvehalduse parandamise meetmeid (näiteks analüüsitud riskiteemade arv, maksete assigneeringute tühistamise määr ja personalivoolavuse näitaja);

| 9. | võtab teadmiseks, et amet vaatas läbi oma 2020. aasta tööprogrammi põhilised tulemusnäitajad, keskendudes mõju hindamisele; võtab samuti teadmiseks, et amet jätkab oma tegevuse kvalitatiivanalüüsi, koostades sihtotstarbelisi siseülevaateid ja kajastades projektidest saadud kogemusi; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks, et amet vaatas läbi oma 2020. aasta tööprogrammi põhilised tulemusnäitajad, keskendudes mõju hindamisele; võtab samuti teadmiseks, et amet jätkab oma tegevuse kvalitatiivanalüüsi, koostades sihtotstarbelisi siseülevaateid ja kajastades projektidest saadud kogemusi;

| 10. | võtab teadmiseks, et amet teeb Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee kaudu koostööd kahe teise Euroopa järelevalveasutusega – Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Pangandusjärelevalvega; võtab teadmiseks, et ühiskomitee viib läbi mikrotasandi usaldatavusanalüüse sektoriüleste suundumuste ning finantsstabiilsusega seotud riskide ja ohtude kohta, kuid tegeleb ka finantskonglomeraatide järelevalve, raamatupidamise ja auditeerimise, jaeinvesteerimistoodete ning tarbija- ja investorikaitsega seotud küsimustega; märgib, et ühiskomiteel on oluline roll ka teabevahetuses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa järelevalveasutuste vaheliste suhete arendamisel; märgib, et 2013. aastal allkirjastasid amet ja Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet samuti vastastikuse mõistmise memorandumi, millega loodi teabevahetusraamistik juhuks, kui mõlema ameti õiguslikud kohustused langevad kokku energia hulgimüügiturgude valdkonnas, mis hõlmab kaupadega kauplemist ja tuletislepinguid; märgib, et amet täidab koos Euroopa Pangandusjärelevalvega peaarvepidaja funktsiooni ning et suur osa ameti hangetest on ühishanked, mis on tehtud koos teiste ametite ja komisjoniga; märgib peale selle, et amet on kasutusele võtnud halduse digiteerimisprogrammi, mis põhineb ühisel IT-tarkvaral, mis hõlmab kuut liidu ametit, mis teevad ühiselt koostööd, et teavitada üksteist parimatest kasutajatavadest ja uutest versioonidest; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks, et amet teeb Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee kaudu koostööd kahe teise Euroopa järelevalveasutusega – Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Pangandusjärelevalvega; võtab teadmiseks, et ühiskomitee viib läbi mikrotasandi usaldatavusanalüüse sektoriüleste suundumuste ning finantsstabiilsusega seotud riskide ja ohtude kohta, kuid tegeleb ka finantskonglomeraatide järelevalve, raamatupidamise ja auditeerimise, jaeinvesteerimistoodete ning tarbija- ja investorikaitsega seotud küsimustega; märgib, et ühiskomiteel on oluline roll ka teabevahetuses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa järelevalveasutuste vaheliste suhete arendamisel; märgib, et 2013. aastal allkirjastasid amet ja Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet samuti vastastikuse mõistmise memorandumi, millega loodi teabevahetusraamistik juhuks, kui mõlema ameti õiguslikud kohustused langevad kokku energia hulgimüügiturgude valdkonnas, mis hõlmab kaupadega kauplemist ja tuletislepinguid; märgib, et amet täidab koos Euroopa Pangandusjärelevalvega peaarvepidaja funktsiooni ning et suur osa ameti hangetest on ühishanked, mis on tehtud koos teiste ametite ja komisjoniga; märgib peale selle, et amet on kasutusele võtnud halduse digiteerimisprogrammi, mis põhineb ühisel IT-tarkvaral, mis hõlmab kuut liidu ametit, mis teevad ühiselt koostööd, et teavitada üksteist parimatest kasutajatavadest ja uutest versioonidest;

| 11. | võtab teadmiseks, et COVID-19 pandeemia tõttu viis amet 2020. aastal lõpule 81,5 % iga-aastases tööprogrammis sisalduvatest tegevustest, st 2019. aastaga võrreldes 13,5 % vähem; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks, et COVID-19 pandeemia tõttu viis amet 2020. aastal lõpule 81,5 % iga-aastases tööprogrammis sisalduvatest tegevustest, st 2019. aastaga võrreldes 13,5 % vähem;

| 12. | võtab teadmiseks ameti rahulolu sellega, et parlament andis positiivse hinnangu ameti tegevusele kestliku rahanduse valdkonnas, et tagada finantstoodete ja -turgude kestlikkuse ja riskide küsimuses läbipaistvus; märgib rahuloluga, et amet panustab jätkuvalt aktiivselt kestlikkust käsitleva liidu õigus- ja tegevusraamistiku väljatöötamisse, mis on vajalik Euroopa rohelise kokkuleppe poliitiliste eesmärkide täitmiseks ja kiireloomulise ajakava elluviimiseks, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/95/EL, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2088 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852 (4); väljendab sellega seoses heameelt ameti 6. veebruaril 2020 avaldatud kestliku rahanduse strateegia üle, milles muu hulgas seati prioriteediks kestlikkuse integreerimine ühtsetesse eeskirjadesse; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks ameti rahulolu sellega, et parlament andis positiivse hinnangu ameti tegevusele kestliku rahanduse valdkonnas, et tagada finantstoodete ja -turgude kestlikkuse ja riskide küsimuses läbipaistvus; märgib rahuloluga, et amet panustab jätkuvalt aktiivselt kestlikkust käsitleva liidu õigus- ja tegevusraamistiku väljatöötamisse, mis on vajalik Euroopa rohelise kokkuleppe poliitiliste eesmärkide täitmiseks ja kiireloomulise ajakava elluviimiseks, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/95/EL, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2088 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852 (4); väljendab sellega seoses heameelt ameti 6. veebruaril 2020 avaldatud kestliku rahanduse strateegia üle, milles muu hulgas seati prioriteediks kestlikkuse integreerimine ühtsetesse eeskirjadesse;

2

3

4

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 13. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 76,11 % ja liidu eelarves kinnitatud 226 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 172 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 210); märgib, et 2020. aastal töötas ametis ka 68 lepingulist töötajat ja kümme lähetatud riiklikku eksperti; |
| --- | --- |

13.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 76,11 % ja liidu eelarves kinnitatud 226 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 172 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 210); märgib, et 2020. aastal töötas ametis ka 68 lepingulist töötajat ja kümme lähetatud riiklikku eksperti;

| 14. | võtab teadmiseks, et ameti kõrgema juhtkonna viiest liikmest kolm on naised; võtab teadmiseks, et ameti juhatuse kuuest liikmest kolm on samast soost; võtab lisaks teadmiseks, et ameti 250 töötajast 134 on mehed; juhib siiski tähelepanu sellele, et amet peaks uute töötajate värbamisel ja edutamisel pidama kõige olulisemaks kandidaatide oskusi, teadmisi ja kogemusi; peab vajalikuks võtta arvesse ka töötajate geograafilise esindatuse tasakaalustamist; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks, et ameti kõrgema juhtkonna viiest liikmest kolm on naised; võtab teadmiseks, et ameti juhatuse kuuest liikmest kolm on samast soost; võtab lisaks teadmiseks, et ameti 250 töötajast 134 on mehed; juhib siiski tähelepanu sellele, et amet peaks uute töötajate värbamisel ja edutamisel pidama kõige olulisemaks kandidaatide oskusi, teadmisi ja kogemusi; peab vajalikuks võtta arvesse ka töötajate geograafilise esindatuse tasakaalustamist;

| 15. | võtab teadmiseks, et ameti töökoormus suurenes 2020. aastal kavandatud viisil ning selle jaoks eraldati ametile 16 uut ametikohta, mis olid ette nähtud 2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus; võtab teadmiseks, et amet jaotas ametikohti ümber ka ameti sees, et panustada jätkuvalt kapitaliturgude liidu tegevuskavasse ja tulla toime Ühendkuningriigi liidust väljaastumise survega; võtab peale selle teadmiseks, et 2020. aastal pidi amet COVID-19 pandeemia põhjustatud kriisile reageerimiseks oma tööprogrammi läbi vaatama, lükates mõned kavandatud ülesanded edasi ja paigutades personali ameti sees uuesti ümber; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks, et ameti töökoormus suurenes 2020. aastal kavandatud viisil ning selle jaoks eraldati ametile 16 uut ametikohta, mis olid ette nähtud 2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus; võtab teadmiseks, et amet jaotas ametikohti ümber ka ameti sees, et panustada jätkuvalt kapitaliturgude liidu tegevuskavasse ja tulla toime Ühendkuningriigi liidust väljaastumise survega; võtab peale selle teadmiseks, et 2020. aastal pidi amet COVID-19 pandeemia põhjustatud kriisile reageerimiseks oma tööprogrammi läbi vaatama, lükates mõned kavandatud ülesanded edasi ja paigutades personali ameti sees uuesti ümber;

| 16. | võtab rahuloluga teadmiseks, et kui COVID-19 pandeemia tõttu võeti kasutusele kaugtöökorraldus, korraldas amet veebiseansse, järgides oma poliitikat isiku väärikuse kaitsmise ning psühholoogilise ja seksuaalse ahistamise ennetamise kohta; väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal ei teatatud ühestki ahistamisjuhtumist, neid ei pidanud seega ka uurima või kohtus arutama; |
| --- | --- |

16.

võtab rahuloluga teadmiseks, et kui COVID-19 pandeemia tõttu võeti kasutusele kaugtöökorraldus, korraldas amet veebiseansse, järgides oma poliitikat isiku väärikuse kaitsmise ning psühholoogilise ja seksuaalse ahistamise ennetamise kohta; väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal ei teatatud ühestki ahistamisjuhtumist, neid ei pidanud seega ka uurima või kohtus arutama;

Hanked

Hanked

| 17. | võtab teadmiseks ameti jõupingutused ühishankemenetluste kaudu teiste liidu ametitega koostoime loomiseks; võtab teadmiseks, et 2020. aastal osales amet 20 uues institutsioonidevahelises hankemenetluses koos teiste ametite, komisjoni ja Euroopa Parlamendiga, sealhulgas ühes menetluses, mida juhtis amet ise; julgustab ametit jätkama koostoime arendamist teiste liidu ametitega; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks ameti jõupingutused ühishankemenetluste kaudu teiste liidu ametitega koostoime loomiseks; võtab teadmiseks, et 2020. aastal osales amet 20 uues institutsioonidevahelises hankemenetluses koos teiste ametite, komisjoni ja Euroopa Parlamendiga, sealhulgas ühes menetluses, mida juhtis amet ise; julgustab ametit jätkama koostoime arendamist teiste liidu ametitega;

| 18. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal sai amet paberivaba süsteemi kasutuselevõtu tõttu kõigi oma finants- ja hankeprotsesside täielikust digitaliseerimisest rohkem kasu kui kunagi varem; võtab teadmiseks, et amet jätkas pandeemia ajal oma haldusprotsesse ja täiustas tõhusust tänu digiallkirjade kasutuselevõtule; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal sai amet paberivaba süsteemi kasutuselevõtu tõttu kõigi oma finants- ja hankeprotsesside täielikust digitaliseerimisest rohkem kasu kui kunagi varem; võtab teadmiseks, et amet jätkas pandeemia ajal oma haldusprotsesse ja täiustas tõhusust tänu digiallkirjade kasutuselevõtule;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 19. | märgib, et 27,66 % ameti eelarvest tuli järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt võetud tasudest; märgib, et huvide konfliktide ärahoidmiseks on võetud meetmeid ning et liidu ametid ja välisaudiitorid on selliseid struktuure ja menetlusi ka auditeerinud; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile huvide konfliktide vältimiseks võetud meetmetest ka edaspidi aru anda; |
| --- | --- |

19.

märgib, et 27,66 % ameti eelarvest tuli järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt võetud tasudest; märgib, et huvide konfliktide ärahoidmiseks on võetud meetmeid ning et liidu ametid ja välisaudiitorid on selliseid struktuure ja menetlusi ka auditeerinud; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile huvide konfliktide vältimiseks võetud meetmetest ka edaspidi aru anda;

| 20. | võtab teadmiseks, et COVID-19 pandeemia mõju ja 2020. aasta kevadel turgudel valitsenud tõsise turbulentsi tõttu muutis ameti juhatus personali eetikapoliitikat, et võtta kasutusele ajutise üldise kauplemiskeelu võimalus teatud tingimustel finantsinstrumentides, et ära hoida siseteabe alusel kauplemise ohtu; tunneb heameelt asjaolu üle, et amet võttis hoolsalt arvesse Euroopa Ombudsmani poolt Euroopa Pangandusjärelevalvele esitatud soovitusi, mis puudutasid huvide konfliktide ennetamist ametist lahkuvate kõrgemate juhtide töösuhtejärgse tegevuse kontekstis, ja lisas need 2020. aasta detsembris oma personali eetikapoliitikasse; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks, et COVID-19 pandeemia mõju ja 2020. aasta kevadel turgudel valitsenud tõsise turbulentsi tõttu muutis ameti juhatus personali eetikapoliitikat, et võtta kasutusele ajutise üldise kauplemiskeelu võimalus teatud tingimustel finantsinstrumentides, et ära hoida siseteabe alusel kauplemise ohtu; tunneb heameelt asjaolu üle, et amet võttis hoolsalt arvesse Euroopa Ombudsmani poolt Euroopa Pangandusjärelevalvele esitatud soovitusi, mis puudutasid huvide konfliktide ennetamist ametist lahkuvate kõrgemate juhtide töösuhtejärgse tegevuse kontekstis, ja lisas need 2020. aasta detsembris oma personali eetikapoliitikasse;

| 21. | väljendab heameelt sammude üle, mida astuti ameti tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks teabe andmisega ameti personali kohtumiste kohta väliste sidusrühmadega, ning võimaluse üle selle teabega ameti veebisaidil tutvuda; |
| --- | --- |

21.

väljendab heameelt sammude üle, mida astuti ameti tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks teabe andmisega ameti personali kohtumiste kohta väliste sidusrühmadega, ning võimaluse üle selle teabega ameti veebisaidil tutvuda;

| 22. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet avaldab oma juhatuse liikmete ja juhtivtöötajate elulookirjeldusi ja majanduslike huvide deklaratsioone; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet avaldab oma juhatuse liikmete ja juhtivtöötajate elulookirjeldusi ja majanduslike huvide deklaratsioone;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 23. | väljendab heameelt ameti sisekontrollisüsteemi iga-aastase hindamise üle ja järelduse üle, et see on olemas ja toimib hästi; võtab teadmiseks, et amet tuvastas kokku 22 puudust, millest suur osa olid väikesed ja millest ükski ei seadnud kahtluse alla sisekontrolli põhimõtete olemasolu ja nõuetekohast toimimist; märgib, et täheldatud parandusvõimalused on peamiselt seotud selliste aspektidega nagu kontrollikeskkond ja kontrollitoimingud; kutsub ametit üles oma iga-aastase hindamise raames selgelt hindama kontrollikoja tähelepanekuid, millest paljud on seotud sisekontrollisüsteemiga; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt ameti sisekontrollisüsteemi iga-aastase hindamise üle ja järelduse üle, et see on olemas ja toimib hästi; võtab teadmiseks, et amet tuvastas kokku 22 puudust, millest suur osa olid väikesed ja millest ükski ei seadnud kahtluse alla sisekontrolli põhimõtete olemasolu ja nõuetekohast toimimist; märgib, et täheldatud parandusvõimalused on peamiselt seotud selliste aspektidega nagu kontrollikeskkond ja kontrollitoimingud; kutsub ametit üles oma iga-aastase hindamise raames selgelt hindama kontrollikoja tähelepanekuid, millest paljud on seotud sisekontrollisüsteemiga;

| 24. | võtab teadmiseks, et kontrollikoda leidis, et IT-konsultatsiooniteenuste raamlepingu raames sõlmitud töötunde ja vahendeid käsitleva kokkuleppe alusel ameti heaks tehtavate töötundide jälgimisel rakendatav sisekontroll on nõrk; võtab teadmiseks, et kontrollikoda leidis, et ameti teostatavad kontrollid asjakohase kokkuleppe raames väljaspool tegevuskohta töötatud päevade tegeliku arvu kindlakstegemiseks olid ebapiisavad; märgib peale selle, et amet ei jälginud korrapäraselt töövõtja arvetel esitatud töötundide arvu, kuigi raamlepingu kohaselt oleks ta pidanud seda tegema; märgib, et amet omab seetõttu nõrka kontrolli kinnitamaks, et töövõtjale tehtavad maksed põhinevad õigel ajal esitatud kehtivatel ajatabelitel, mis kujutab endast märkimisväärset sisekontrollialast puudust; kutsub ametit üles võtma selles küsimuses meetmeid; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda leidis, et IT-konsultatsiooniteenuste raamlepingu raames sõlmitud töötunde ja vahendeid käsitleva kokkuleppe alusel ameti heaks tehtavate töötundide jälgimisel rakendatav sisekontroll on nõrk; võtab teadmiseks, et kontrollikoda leidis, et ameti teostatavad kontrollid asjakohase kokkuleppe raames väljaspool tegevuskohta töötatud päevade tegeliku arvu kindlakstegemiseks olid ebapiisavad; märgib peale selle, et amet ei jälginud korrapäraselt töövõtja arvetel esitatud töötundide arvu, kuigi raamlepingu kohaselt oleks ta pidanud seda tegema; märgib, et amet omab seetõttu nõrka kontrolli kinnitamaks, et töövõtjale tehtavad maksed põhinevad õigel ajal esitatud kehtivatel ajatabelitel, mis kujutab endast märkimisväärset sisekontrollialast puudust; kutsub ametit üles võtma selles küsimuses meetmeid;

| 25. | võtab teadmiseks komisjoni siseauditi talituse järelduse, et ameti tegevuspõhiseks juhtimiseks ja tasude kogumiseks loodud juhtimis- ja kontrollisüsteemid olid nõuetekohaselt kavandatud ja tõhusalt ellu viidud; võtab teadmiseks, et siseauditi talituse aruandes esitatud viiest soovitusest neli on juba ellu viidud; märgib peale selle, et amet viib viimase soovituse ellu 2021. aasta lõpuks koos uue tegevuspõhise juhtimise jaoks mõeldud IT-vahendi kasutuselevõtuga; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas tehtud edusammudest aru anda; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks komisjoni siseauditi talituse järelduse, et ameti tegevuspõhiseks juhtimiseks ja tasude kogumiseks loodud juhtimis- ja kontrollisüsteemid olid nõuetekohaselt kavandatud ja tõhusalt ellu viidud; võtab teadmiseks, et siseauditi talituse aruandes esitatud viiest soovitusest neli on juba ellu viidud; märgib peale selle, et amet viib viimase soovituse ellu 2021. aasta lõpuks koos uue tegevuspõhise juhtimise jaoks mõeldud IT-vahendi kasutuselevõtuga; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas tehtud edusammudest aru anda;

COVID-19 pandeemiale reageerimine ja toimepidevus

COVID-19 pandeemiale reageerimine ja toimepidevus

| 26. | võtab teadmiseks, et amet lõi oma toimepidevuse kava ja moodustas toimepidevuse juhtimise meeskonna 2020. aasta veebruaris; märgib, et üldiselt avaldas pandeemia ametile olulist mõju mitmes valdkonnas, sealhulgas järelevalvenõukogu koosolekute ja ameti muude rühmakoosolekute sagenemine, digitaliseerimise ning audio- ja videokonverentsi- ning hääletusvahendite kasutamise suurenemine, sotsiaalmeedias veebipõhise kohaloleku ja veebikonverentsidel osalemise tähtsuse suurenemine ning vähenenud printimisest ja reisimisest tulenev CO2 jalajälje vähenemine; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks, et amet lõi oma toimepidevuse kava ja moodustas toimepidevuse juhtimise meeskonna 2020. aasta veebruaris; märgib, et üldiselt avaldas pandeemia ametile olulist mõju mitmes valdkonnas, sealhulgas järelevalvenõukogu koosolekute ja ameti muude rühmakoosolekute sagenemine, digitaliseerimise ning audio- ja videokonverentsi- ning hääletusvahendite kasutamise suurenemine, sotsiaalmeedias veebipõhise kohaloleku ja veebikonverentsidel osalemise tähtsuse suurenemine ning vähenenud printimisest ja reisimisest tulenev CO2 jalajälje vähenemine;

2

| 27. | märgib, et reageeringuna COVID-19 kriisile tugevdas amet oma koordineerivat rolli seoses investeerimisfondide järelevalvega, korraldades liikmesriikide pädevate asutustega sagedast turusuundumuste ja järelevalveriskide, eelkõige likviidsusküsimuste alast teabevahetust; |
| --- | --- |

27.

märgib, et reageeringuna COVID-19 kriisile tugevdas amet oma koordineerivat rolli seoses investeerimisfondide järelevalvega, korraldades liikmesriikide pädevate asutustega sagedast turusuundumuste ja järelevalveriskide, eelkõige likviidsusküsimuste alast teabevahetust;

Muud kommentaarid

Muud kommentaarid

| 28. | märgib, et amet jätkas ettevalmistusi seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumise üleminekuperioodi lõppemisega kooskõlas oma missiooniga tugevdada investorikaitset ning edendada stabiilseid ja korrastatud finantsturge; märgib, et amet jätkas süstemaatilist analüüsi Ühendkuningriigi väljaastumise võimaliku mõju kohta liidu väärtpaberiturgudele ja finantsturu osalistele ning tegi tihedat koostööd pädevate asutuste, komisjoni ja Ühendkuningriigi finantsjuhtimisametiga, et leevendada tekkinud probleeme; |
| --- | --- |

28.

märgib, et amet jätkas ettevalmistusi seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumise üleminekuperioodi lõppemisega kooskõlas oma missiooniga tugevdada investorikaitset ning edendada stabiilseid ja korrastatud finantsturge; märgib, et amet jätkas süstemaatilist analüüsi Ühendkuningriigi väljaastumise võimaliku mõju kohta liidu väärtpaberiturgudele ja finantsturu osalistele ning tegi tihedat koostööd pädevate asutuste, komisjoni ja Ühendkuningriigi finantsjuhtimisametiga, et leevendada tekkinud probleeme;

| 29. | märgib, et amet uuris kogu 2020. aasta jooksul, kuidas jätkata kaugkoosolekute rakendamist ka pärast pandeemiat, et säilitada sellega seotud reiside vähenemine ja keskkonnakasu; julgustab ametit seda tegema ja palub ametil kõigist selles valdkonnas tehtud edusammudest aru anda; |
| --- | --- |

29.

märgib, et amet uuris kogu 2020. aasta jooksul, kuidas jätkata kaugkoosolekute rakendamist ka pärast pandeemiat, et säilitada sellega seotud reiside vähenemine ja keskkonnakasu; julgustab ametit seda tegema ja palub ametil kõigist selles valdkonnas tehtud edusammudest aru anda;

| 30. | nõuab hoonete ajakohastamist, et need vastaksid heitevabaduse standarditele, eelkõige päikesepaneelide paigaldamist kõigile ametile kuuluvatele hoonetele; |
| --- | --- |

30.

nõuab hoonete ajakohastamist, et need vastaksid heitevabaduse standarditele, eelkõige päikesepaneelide paigaldamist kõigile ametile kuuluvatele hoonetele;

| 31. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (5) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

31.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (5) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

5

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 177.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiviga 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (ELT L 330, 15.11.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrusega (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrusega (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

4

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/348 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/348

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1781,

4. mai 2022,

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022– C9-0093/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022– C9-0093/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberijärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (4), eriti selle artiklit 64, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberijärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (4), eriti selle artiklit 64,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0108/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0108/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/349 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/349

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1782,

4. mai 2022,

Euroopa Koolitusfondi (ETF) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Koolitusfondi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Koolitusfondi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust fondi tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0094/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust fondi tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0094/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1339/2008, millega luuakse Euroopa Koolitusfond (4), eriti selle artiklit 17, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1339/2008, millega luuakse Euroopa Koolitusfond (4), eriti selle artiklit 17,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0105/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0105/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Koolitusfondi direktori kohusetäitja tegevusele fondi 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Koolitusfondi direktori kohusetäitja tegevusele fondi 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Koolitusfondi direktori kohusetäitjale, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Koolitusfondi direktori kohusetäitjale, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 82.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/351 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/351

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1783,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Koolitusfondi (ETF) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Koolitusfondi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Koolitusfondi 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0105/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0105/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Koolitusfondi (edaspidi „fond“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli fondi 2020. aasta lõplik eelarve 20 957 000 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 2 % suurust kasvu; arvestades, et fondi eelarve koosneb ainult liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Koolitusfondi (edaspidi „fond“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli fondi 2020. aasta lõplik eelarve 20 957 000 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 2 % suurust kasvu; arvestades, et fondi eelarve koosneb ainult liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes fondi eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes fondi eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr kõrge, st 99,88 %, mis on 2019. aasta määrast veidi (0,08 %) väiksem; võtab teadmiseks, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 95,65 %, mis on eelnenud aasta määrast 0,25 % madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr kõrge, st 99,88 %, mis on 2019. aasta määrast veidi (0,08 %) väiksem; võtab teadmiseks, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 95,65 %, mis on eelnenud aasta määrast 0,25 % madalam;

| 2. | arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava; |
| --- | --- |

2.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | märgib, et fond kasutab tulemuslikkuse mõõtmiseks põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid meetmeid, näiteks uuringuid, ja muid meetmeid eelarve haldamise parandamiseks, nagu kulukohustuste assigneeringute täitmine, maksete assigneeringute tühistamise määr, õigeaegsed maksed, eelarve täitmise määr; märgib rahuloluga, et fond lisas oma tegevuse lisaväärtuse mõõtmiseks 2020. aastal neli tulemuslikkuse põhinäitajat; |
| --- | --- |

3.

märgib, et fond kasutab tulemuslikkuse mõõtmiseks põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid meetmeid, näiteks uuringuid, ja muid meetmeid eelarve haldamise parandamiseks, nagu kulukohustuste assigneeringute täitmine, maksete assigneeringute tühistamise määr, õigeaegsed maksed, eelarve täitmise määr; märgib rahuloluga, et fond lisas oma tegevuse lisaväärtuse mõõtmiseks 2020. aastal neli tulemuslikkuse põhinäitajat;

| 4. | märgib, et fondi tegevuste lõpetamise määr oli 86,84 %, mis on veidi madalam kui 2019. aastal, kusjuures õigeaegse lõpetamise määr oli 75,94 %; märgib, et fond on saavutanud kõik tulemuslikkuse põhinäitajad, mõned erandid välja arvatud; märgib, et 2020. aastal mõjutas tegevuste lõpuleviimist negatiivselt COVID-19 pandeemia; |
| --- | --- |

4.

märgib, et fondi tegevuste lõpetamise määr oli 86,84 %, mis on veidi madalam kui 2019. aastal, kusjuures õigeaegse lõpetamise määr oli 75,94 %; märgib, et fond on saavutanud kõik tulemuslikkuse põhinäitajad, mõned erandid välja arvatud; märgib, et 2020. aastal mõjutas tegevuste lõpuleviimist negatiivselt COVID-19 pandeemia;

| 5. | märgib, et fond käivitas 2020. aastal tipptaseme võrgustiku, mis pakub platvormi uute ja olemasolevate tippkeskuste vaheliseks partnersuhete vahetamiseks; märgib ka, et fond lõi digiõppe toetamise vahendid, näiteks SELFIE (eneseanalüüsi vahend), mida praegu kasutatakse Kagu-Euroopas, Türgis ja kolmes valitud idapartnerlusriigis; |
| --- | --- |

5.

märgib, et fond käivitas 2020. aastal tipptaseme võrgustiku, mis pakub platvormi uute ja olemasolevate tippkeskuste vaheliseks partnersuhete vahetamiseks; märgib ka, et fond lõi digiõppe toetamise vahendid, näiteks SELFIE (eneseanalüüsi vahend), mida praegu kasutatakse Kagu-Euroopas, Türgis ja kolmes valitud idapartnerlusriigis;

| 6. | märgib, et seoses liidu välispoliitikasse panustamisega 2020. aastal kasutati fondi eksperditeadmisi liidu inimkapitali arendamise programmide koostamisel, rakendamisel ja järelevalves, kokku ligikaudu 305 miljoni euro ulatuses; märgib, et fond jätkas koostööd rahvusvaheliste ja kahepoolsete arenguvaldkonnas osalejate, nt organisatsioonide ja finantseerimisasutustega; |
| --- | --- |

6.

märgib, et seoses liidu välispoliitikasse panustamisega 2020. aastal kasutati fondi eksperditeadmisi liidu inimkapitali arendamise programmide koostamisel, rakendamisel ja järelevalves, kokku ligikaudu 305 miljoni euro ulatuses; märgib, et fond jätkas koostööd rahvusvaheliste ja kahepoolsete arenguvaldkonnas osalejate, nt organisatsioonide ja finantseerimisasutustega;

| 7. | väljendab heameelt fondi jätkuva koostöö üle teiste ametitega, eelkõige Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) ja Eurofoundiga, mis suurendas tõhusust ja võimaldas märkimisväärselt jagada teadmisi nende pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt fondi jätkuva koostöö üle teiste ametitega, eelkõige Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) ja Eurofoundiga, mis suurendas tõhusust ja võimaldas märkimisväärselt jagada teadmisi nende pädevusvaldkonnas;

| 8. | väljendab eelkõige heameelt fondi käimasoleva algatuse „Ettevõtluse arendamise oskused“ üle, milles käsitletakse oskuste kohandamise ja täiustamise vajadust, et võimaldada ettevõtetel reageerida probleemidele, sealhulgas COVID-19 pandeemiast põhjustatud probleemidele, ja nendega toime tulla, panustada keskkonnasäästlikumasse, kaasavamasse ja uuendusmeelsemasse ühiskonda ning suurendada kestlikku konkurentsivõimet ja vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

8.

väljendab eelkõige heameelt fondi käimasoleva algatuse „Ettevõtluse arendamise oskused“ üle, milles käsitletakse oskuste kohandamise ja täiustamise vajadust, et võimaldada ettevõtetel reageerida probleemidele, sealhulgas COVID-19 pandeemiast põhjustatud probleemidele, ja nendega toime tulla, panustada keskkonnasäästlikumasse, kaasavamasse ja uuendusmeelsemasse ühiskonda ning suurendada kestlikku konkurentsivõimet ja vastupanuvõimet;

| 9. | tunneb heameelt selle üle, et fond aitab liidu välispoliitika raames liidu partnerriikidel hariduse, kutseõppe, oskuste ja tööturusüsteemide reformimise kaudu ära kasutada inimkapitali potentsiaali ja suurendada oma kodanike tööhõiveväljavaateid; rõhutab vajadust tagada piisavad inim- ja rahalised ressursid, mis võimaldaksid fondil rakendada oma tööprogrammi ka tulevikus nii, et selle tegevuste lõpuleviimise määr oleks väga kõrge; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt selle üle, et fond aitab liidu välispoliitika raames liidu partnerriikidel hariduse, kutseõppe, oskuste ja tööturusüsteemide reformimise kaudu ära kasutada inimkapitali potentsiaali ja suurendada oma kodanike tööhõiveväljavaateid; rõhutab vajadust tagada piisavad inim- ja rahalised ressursid, mis võimaldaksid fondil rakendada oma tööprogrammi ka tulevikus nii, et selle tegevuste lõpuleviimise määr oleks väga kõrge;

| 10. | tõdeb, et fondi eesmärgid ja meetmed on tihedalt seotud liidu poliitika ja meetmetega kutsehariduse ja -koolituse, inimarengu, oskuste ja rände valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

tõdeb, et fondi eesmärgid ja meetmed on tihedalt seotud liidu poliitika ja meetmetega kutsehariduse ja -koolituse, inimarengu, oskuste ja rände valdkonnas;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 11. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 98,8 % ja liidu eelarves kinnitatud 86 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 85 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 86); märgib, et 2020. aastal töötas fondis ka 41 lepingulist töötajat ja üks kohalik töötaja; |
| --- | --- |

11.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud 98,8 % ja liidu eelarves kinnitatud 86 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 85 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 86); märgib, et 2020. aastal töötas fondis ka 41 lepingulist töötajat ja üks kohalik töötaja;

| 12. | märgib, et 2020. aastal oli sooline tasakaal keskastme ja kõrgema juhtkonna osas järgmine: kümnest ametikohast kuus olid naiste käes (2019. aastal üheksast ametikohast viis); märgib, et sooline tasakaal haldusnõukogu liikmete seas oli järgmine: 40 % mehi ja 60 % naisi ning töötajate seas kokku 32,3 % mehi ja 67,7 % naisi; palub fondil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil parem sooline tasakaal; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid fondi juhatuse liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; märgib, et hoolimata vabade ametikohtade teadete laialdasest avaldamisest saab fond rohkem taotlusi vastuvõtvalt riigilt, mis selgitab värvatud Itaalia kodanike arvu suurenemist (2020. aastal olid 41 % töötajatest Itaalia kodanikud); märgib, et fond kasutab töölevõtmisel tulemuspõhist valikumenetlust ja võrdsete tulemuste korral tehakse valik alaesindatud kodakondsusega kandidaatide kasuks; kutsub fondi üles jätkama töötajate geograafilise tasakaalu parandamist, et tagada kõigi liikmesriikide kodanike nõuetekohane esindatus, eelkõige juhtkonna tasandil; |
| --- | --- |

12.

märgib, et 2020. aastal oli sooline tasakaal keskastme ja kõrgema juhtkonna osas järgmine: kümnest ametikohast kuus olid naiste käes (2019. aastal üheksast ametikohast viis); märgib, et sooline tasakaal haldusnõukogu liikmete seas oli järgmine: 40 % mehi ja 60 % naisi ning töötajate seas kokku 32,3 % mehi ja 67,7 % naisi; palub fondil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil parem sooline tasakaal; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid fondi juhatuse liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; märgib, et hoolimata vabade ametikohtade teadete laialdasest avaldamisest saab fond rohkem taotlusi vastuvõtvalt riigilt, mis selgitab värvatud Itaalia kodanike arvu suurenemist (2020. aastal olid 41 % töötajatest Itaalia kodanikud); märgib, et fond kasutab töölevõtmisel tulemuspõhist valikumenetlust ja võrdsete tulemuste korral tehakse valik alaesindatud kodakondsusega kandidaatide kasuks; kutsub fondi üles jätkama töötajate geograafilise tasakaalu parandamist, et tagada kõigi liikmesriikide kodanike nõuetekohane esindatus, eelkõige juhtkonna tasandil;

| 13. | märgib rahuloluga, et fond ajakohastas oma käsiraamatut, sealhulgas ahistamise ennetamise poliitikat; märgib, et 2020. aastal korraldas fond psühholoogiga järelevalveürituse, et jagada parimaid tavasid ja teavet raskete olukordade kohta juhtumite käsitlemisel; märgib, et ajavahemikuks 2021–2027 võeti vastu uus personalistrateegia, mis sisaldab nulltolerantsi lugupidamatu käitumise suhtes; märgib rahuloluga, et 2020. aastal korraldati kõigile uustulnukatele ahistamist käsitlev sissejuhatav koosolek ja konfidentsiaalsete nõustajate ettekanne; |
| --- | --- |

13.

märgib rahuloluga, et fond ajakohastas oma käsiraamatut, sealhulgas ahistamise ennetamise poliitikat; märgib, et 2020. aastal korraldas fond psühholoogiga järelevalveürituse, et jagada parimaid tavasid ja teavet raskete olukordade kohta juhtumite käsitlemisel; märgib, et ajavahemikuks 2021–2027 võeti vastu uus personalistrateegia, mis sisaldab nulltolerantsi lugupidamatu käitumise suhtes; märgib rahuloluga, et 2020. aastal korraldati kõigile uustulnukatele ahistamist käsitlev sissejuhatav koosolek ja konfidentsiaalsete nõustajate ettekanne;

| 14. | toonitab vajadust vältida digitaalset ülekoormust ja rõhutab, et töötajad peaksid töötama ainult tööajal; väljendab heameelt fondi uute vahendite üle, mis laaditi hiljuti üles sõnumite edastamiseks tööaja jooksul; kutsub teisi ameteid üles seda hea tavana järgima; |
| --- | --- |

14.

toonitab vajadust vältida digitaalset ülekoormust ja rõhutab, et töötajad peaksid töötama ainult tööajal; väljendab heameelt fondi uute vahendite üle, mis laaditi hiljuti üles sõnumite edastamiseks tööaja jooksul; kutsub teisi ameteid üles seda hea tavana järgima;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 15. | märgib, et fond avaldas oma veebisaidil juhatuse liikmete ja tippjuhtide deklaratsioonid huvide konfliktide puudumise kohta ja elulookirjeldused; |
| --- | --- |

15.

märgib, et fond avaldas oma veebisaidil juhatuse liikmete ja tippjuhtide deklaratsioonid huvide konfliktide puudumise kohta ja elulookirjeldused;

Hanked

Hanked

| 16. | märgib, et hangete valdkonnas on püütud saavutada koostoime teiste institutsioonidega, hinnates süsteemselt kõiki hankevajadusi; märgib, et 2020. aastal osales fond 56 institutsioonidevahelises lepingus, üheksas teenustaseme kokkuleppes ja seitsmes teistele ametitele avatud lepingus; märgib, et hankemeeskond jätkas aktiivset osalemist ELi ametite võrgustiku kõrgemate hankenõustajate võrgustikus; |
| --- | --- |

16.

märgib, et hangete valdkonnas on püütud saavutada koostoime teiste institutsioonidega, hinnates süsteemselt kõiki hankevajadusi; märgib, et 2020. aastal osales fond 56 institutsioonidevahelises lepingus, üheksas teenustaseme kokkuleppes ja seitsmes teistele ametitele avatud lepingus; märgib, et hankemeeskond jätkas aktiivset osalemist ELi ametite võrgustiku kõrgemate hankenõustajate võrgustikus;

| 17. | märgib rahuloluga, et fond alustas 2020. aastal keskkonnahoidlike riigihangete elluviimist; märgib ka, et fondi e-riigihangete projektis tehti edusamme e-arvete vastuvõtmise osas (2020. aastal võeti elektrooniliselt vastu 54 % laekunud arvetest, 2019. aastal oli see näitaja 42 %) ning kõigis avatud hankementlustes (e-hanked ja pakkumuste elektrooniline esitamine) võeti vastu elektroonilised pakkumised; märgib, et lisaks tõhususe suurendamisele ja paberikasutuse vähendamisele hanke- ja makseprotsessides tagas nimetatud kasutuselevõtt ka talitluspidevuse tööprogrammi rakendamise valdkonnas, eriti kaugtöös; ergutab fondi kasutama rohkem innovaatilisi digilahendusi; |
| --- | --- |

17.

märgib rahuloluga, et fond alustas 2020. aastal keskkonnahoidlike riigihangete elluviimist; märgib ka, et fondi e-riigihangete projektis tehti edusamme e-arvete vastuvõtmise osas (2020. aastal võeti elektrooniliselt vastu 54 % laekunud arvetest, 2019. aastal oli see näitaja 42 %) ning kõigis avatud hankementlustes (e-hanked ja pakkumuste elektrooniline esitamine) võeti vastu elektroonilised pakkumised; märgib, et lisaks tõhususe suurendamisele ja paberikasutuse vähendamisele hanke- ja makseprotsessides tagas nimetatud kasutuselevõtt ka talitluspidevuse tööprogrammi rakendamise valdkonnas, eriti kaugtöös; ergutab fondi kasutama rohkem innovaatilisi digilahendusi;

| 18. | märgib, et maksete tegemiseks kuluv aeg lühenes 2020. aastal keskmiselt 17,5 päevani (2019. aastal oli see 18,5 päeva); |
| --- | --- |

18.

märgib, et maksete tegemiseks kuluv aeg lühenes 2020. aastal keskmiselt 17,5 päevani (2019. aastal oli see 18,5 päeva);

Sisekontroll

Sisekontroll

| 19. | peab kahetsusväärseks, et kontrollikoja aruande kohaselt ei järginud fond oma sisekontrolliraamistiku põhimõtet nr 12, mille kohaselt tuleb kõrvalekalded reeglitest ja menetlustest registreerida erandite registris; märgib, et kontrollikoda tuvastas eelkõige mitmeid kõrvalekaldeid kehtestatud menetlustest, näiteks elektrooniliste allkirjade kasutamise dokumentide puhul, mis eeldavad traditsioonilise allkirja andmist; märgib, et kontrollikoda leidis, et see kahjustab fondi sisekontrollisüsteemide läbipaistvust ja tõhusust; kutsub fondi üles suurendama läbipaistvust, registreerides kõik erandid registris, tehes vahet eelnevalt tehtud eranditel ja hilisematel mittevastavustel, ning andma sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks, et kontrollikoja aruande kohaselt ei järginud fond oma sisekontrolliraamistiku põhimõtet nr 12, mille kohaselt tuleb kõrvalekalded reeglitest ja menetlustest registreerida erandite registris; märgib, et kontrollikoda tuvastas eelkõige mitmeid kõrvalekaldeid kehtestatud menetlustest, näiteks elektrooniliste allkirjade kasutamise dokumentide puhul, mis eeldavad traditsioonilise allkirja andmist; märgib, et kontrollikoda leidis, et see kahjustab fondi sisekontrollisüsteemide läbipaistvust ja tõhusust; kutsub fondi üles suurendama läbipaistvust, registreerides kõik erandid registris, tehes vahet eelnevalt tehtud eranditel ja hilisematel mittevastavustel, ning andma sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru;

| 20. | peab kahetsusväärseks, et siseauditi talitus ei teinud 2020. aastal ühtegi auditit; märgib, et tehti siseauditi talituse strateegiline riskihindamine, mille tulemusel töötati välja siseauditi talituse mitmeaastane planeerimisdokument, ning et juhatus on selle vastu võtnud; märgib, et fond on täitnud ametlikult kõik varasemad siseauditi talituse auditisoovitused ja fondil ei ole täitmata auditisoovitusi; |
| --- | --- |

20.

peab kahetsusväärseks, et siseauditi talitus ei teinud 2020. aastal ühtegi auditit; märgib, et tehti siseauditi talituse strateegiline riskihindamine, mille tulemusel töötati välja siseauditi talituse mitmeaastane planeerimisdokument, ning et juhatus on selle vastu võtnud; märgib, et fond on täitnud ametlikult kõik varasemad siseauditi talituse auditisoovitused ja fondil ei ole täitmata auditisoovitusi;

| 21. | märgib, et fondil on seni täitmata üks kontrollikoja tähelepanek, mis esitati 2018. aastal ja mille kohta teatati, et see oli 2019. aastal täitmata; märgib, et see puudutab üht avalikku renditööjõuteenuste hankemenetlust, milles fond kasutas hindamiskriteeriume, mille hinnaelemendid ei olnud enamjaolt konkurentsipõhised; tuletab meelde kontrollikoja tähelepanekut, et fond peaks kasutama hindamiskriteeriume, milles keskendutakse konkurentsipõhistele hinnaelementidele; võtab teadmiseks, et fond lahendab selle probleemi, sest lisab järgmise ajutiste töötajate hankemenetluse puhul hindamiskriteeriumide hulka konkurentsipõhised hinnaelemendid; |
| --- | --- |

21.

märgib, et fondil on seni täitmata üks kontrollikoja tähelepanek, mis esitati 2018. aastal ja mille kohta teatati, et see oli 2019. aastal täitmata; märgib, et see puudutab üht avalikku renditööjõuteenuste hankemenetlust, milles fond kasutas hindamiskriteeriume, mille hinnaelemendid ei olnud enamjaolt konkurentsipõhised; tuletab meelde kontrollikoja tähelepanekut, et fond peaks kasutama hindamiskriteeriume, milles keskendutakse konkurentsipõhistele hinnaelementidele; võtab teadmiseks, et fond lahendab selle probleemi, sest lisab järgmise ajutiste töötajate hankemenetluse puhul hindamiskriteeriumide hulka konkurentsipõhised hinnaelemendid;

| 22. | võtab teadmiseks fondi hinnangu oma sisekontrollisüsteemile, milles jõuti järeldusele, et 12 sisekontrolli põhimõtet rakendati ja need olid mõjusad ning viis põhimõtet toimivad hästi ja nende puhul on vaid vaja mõningaid väiksemaid parandusi – see näitab edasiminekut võrreldes 2019. aastaga; kutsub fondi üles võtma hinnangus arvesse kontrollikoja leide, eelkõige kontrollikoja tähelepanekut erandite registri kohta; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks fondi hinnangu oma sisekontrollisüsteemile, milles jõuti järeldusele, et 12 sisekontrolli põhimõtet rakendati ja need olid mõjusad ning viis põhimõtet toimivad hästi ja nende puhul on vaid vaja mõningaid väiksemaid parandusi – see näitab edasiminekut võrreldes 2019. aastaga; kutsub fondi üles võtma hinnangus arvesse kontrollikoja leide, eelkõige kontrollikoja tähelepanekut erandite registri kohta;

| 23. | märgib, et fond on töötanud välja oma pettusevastase strateegia ja seda rakendanud ning täiendanud OLAFi välja töötatud metoodikat kasutades; |
| --- | --- |

23.

märgib, et fond on töötanud välja oma pettusevastase strateegia ja seda rakendanud ning täiendanud OLAFi välja töötatud metoodikat kasutades;

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

| 24. | märgib, et fond kehtestas COVID-19 pandeemiale reageerimiseks mitmesugused meetmed, nagu kaugtöö lubamine ja fondi hoonele juurdepääsu piiramine valdavas osas 2020. aasta jooksul, pakkudes tugivahendeid muutuste ja häiriva sotsiaalse ja töökeskkonnaga toimetulekuks, ning seadis ümber 2020. aasta tööprogrammi tegevuste prioriteedid; märgib, et tööprogrammi täitmise määr oli fondi andmetel 87 %, kuna paljud meetmed lükati aasta teisest kvartalist edasi viimasesse kvartalisse, mis avaldas survet fondi rakendussuutlikkusele ja partnerriikidele, ning mõned meetmed viidi üle 2021. aastasse; märgib, et fondi töötajatele tagati COVID-19 testide kättesaadavus; märgib, et toimusid korrapärased töötajate koosolekud; |
| --- | --- |

24.

märgib, et fond kehtestas COVID-19 pandeemiale reageerimiseks mitmesugused meetmed, nagu kaugtöö lubamine ja fondi hoonele juurdepääsu piiramine valdavas osas 2020. aasta jooksul, pakkudes tugivahendeid muutuste ja häiriva sotsiaalse ja töökeskkonnaga toimetulekuks, ning seadis ümber 2020. aasta tööprogrammi tegevuste prioriteedid; märgib, et tööprogrammi täitmise määr oli fondi andmetel 87 %, kuna paljud meetmed lükati aasta teisest kvartalist edasi viimasesse kvartalisse, mis avaldas survet fondi rakendussuutlikkusele ja partnerriikidele, ning mõned meetmed viidi üle 2021. aastasse; märgib, et fondi töötajatele tagati COVID-19 testide kättesaadavus; märgib, et toimusid korrapärased töötajate koosolekud;

| 25. | märgib, et 2020. aastal käivitas fond COVID-19 kriisi ajal toetuse pakkumiseks veebikampaania „#learningconnects“, milles keskendutakse sellele, kuidas haridus- ja koolitussüsteemid, ettevõtjad, koolid, õpetajad, õpilased ja nende perekonnad saaksid kohaneda kaugõpetamise ja -õppimise probleemidega sageli tundmatut ja katsetamata tehnoloogiat ning puudulikke süsteeme ja taristut kasutades; |
| --- | --- |

25.

märgib, et 2020. aastal käivitas fond COVID-19 kriisi ajal toetuse pakkumiseks veebikampaania „#learningconnects“, milles keskendutakse sellele, kuidas haridus- ja koolitussüsteemid, ettevõtjad, koolid, õpetajad, õpilased ja nende perekonnad saaksid kohaneda kaugõpetamise ja -õppimise probleemidega sageli tundmatut ja katsetamata tehnoloogiat ning puudulikke süsteeme ja taristut kasutades;

Muud märkused

Muud märkused

| 26. | märgib, et fond rakendas kehtestatud põhimeetmeid, et tegeleda küberturvalisusega, nagu koostöö CERT-EUga ja mitmeastmelise autentimise rakendamine; märgib, et 2020. aastal loodi turvaküsimustega tegelemiseks töörühm, mis keskendus küberturvalisusega seotud ohtude leevendamise meetmetele; |
| --- | --- |

26.

märgib, et fond rakendas kehtestatud põhimeetmeid, et tegeleda küberturvalisusega, nagu koostöö CERT-EUga ja mitmeastmelise autentimise rakendamine; märgib, et 2020. aastal loodi turvaküsimustega tegelemiseks töörühm, mis keskendus küberturvalisusega seotud ohtude leevendamise meetmetele;

| 27. | märgib, et 2020. aastal rakendas fond keskkonnajuhtimissüsteemi, mille tulemusel viidi 2021. aastal edukalt lõpule ISO sertifitseerimine ja EMASi registreerimise auditeerimisprotsess; märgib rahuloluga, et fond on välja töötanud viis keskkonna parandamise kava, mis käsitlevad jäätmete, vee, materjalide, energia ja heite põhivaldkondi; |
| --- | --- |

27.

märgib, et 2020. aastal rakendas fond keskkonnajuhtimissüsteemi, mille tulemusel viidi 2021. aastal edukalt lõpule ISO sertifitseerimine ja EMASi registreerimise auditeerimisprotsess; märgib rahuloluga, et fond on välja töötanud viis keskkonna parandamise kava, mis käsitlevad jäätmete, vee, materjalide, energia ja heite põhivaldkondi;

| 28. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

28.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

2

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 22.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/355 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/355

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1784,

4. mai 2022,

Euroopa Koolitusfondi (ETF) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Koolitusfondi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Koolitusfondi 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0094/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust keskuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0094/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1339/2008, millega luuakse Euroopa Koolitusfond (4), eriti selle artiklit 17, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1339/2008, millega luuakse Euroopa Koolitusfond (4), eriti selle artiklit 17,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0105/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0105/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Koolitusfondi 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Koolitusfondi 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Koolitusfondi direktori kohusetäitjale, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Koolitusfondi direktori kohusetäitjale, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 82.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/356 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/356

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1785,

4. mai 2022,

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0095/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0095/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1726 (mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011) (4), eriti selle artiklit 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1726 (mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011) (4), eriti selle artiklit 47,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0116/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0116/2022),

| 1. | annab heakskiidu Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 99.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/358 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/358

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1786,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0116/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0116/2022),

| A. | arvestades, et Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) (edaspidi „amet“) kulude ja tulude aruande (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 240 119 000 eurot, mis on 16,74 % vähem kui 2019. aasta eelarve, mil ameti eelarvet suurendati võrreldes 2018. aastaga 40,23 %; arvestades, et ameti eelarve koosneb peaaegu eranditult liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) (edaspidi „amet“) kulude ja tulude aruande (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 240 119 000 eurot, mis on 16,74 % vähem kui 2019. aasta eelarve, mil ameti eelarvet suurendati võrreldes 2018. aastaga 40,23 %; arvestades, et ameti eelarve koosneb peaaegu eranditult liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on tulude osas kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; arvestades, et kontrollikoda tegi kindlaks, et asjakohase raamlepingu sätetele mittevastavate maksete kogusumma oli 10 405 074,69 eurot ehk 4,1 % 2020. aastal kasutada olevatest maksete assigneeringutest, ületades seega auditi jaoks kehtestatud olulisuse piirmäära – selle tulemuseks oli märkustega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; arvestades, et kontrollikoda teeb järelduse, et välja arvatud nõuetele mittevastavad maksed, on 31. detsembril 2020 lõppenud aasta maksete aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on tulude osas kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; arvestades, et kontrollikoda tegi kindlaks, et asjakohase raamlepingu sätetele mittevastavate maksete kogusumma oli 10 405 074,69 eurot ehk 4,1 % 2020. aastal kasutada olevatest maksete assigneeringutest, ületades seega auditi jaoks kehtestatud olulisuse piirmäära – selle tulemuseks oli märkustega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; arvestades, et kontrollikoda teeb järelduse, et välja arvatud nõuetele mittevastavad maksed, on 31. detsembril 2020 lõppenud aasta maksete aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 75,61 %, mis, kuigi see on 2019. aasta määrast 31,10 % kõrgem, on siiski eesmärgist kaugel; märgib ka, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 96,24 %, mis oli 2019. aastaga võrreldes 3,96 % kõrgem; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 75,61 %, mis, kuigi see on 2019. aasta määrast 31,10 % kõrgem, on siiski eesmärgist kaugel; märgib ka, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 96,24 %, mis oli 2019. aastaga võrreldes 3,96 % kõrgem;

| 2. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud ameti eelarve II ja III jaotise ülekandmiste suure summa kohta; märgib, et kõigist ameti automaatsetest ülekandmistest (kokku 17 200 000 eurot) moodustasid II jaotise liigendamata assigneeringud 10 200 000 eurot (59,4 %); märgib, et amet kasutas ka III jaotise kulukohustuste assigneeringute mitteautomaatseid ülekandmisi summas 56 300 000 eurot (23 % lõpliku eelarve assigneeringutest), mis olid peamiselt seotud Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS), Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) ja koostalitlusvõime süsteemidega, ning et need mitteautomaatsed ülekandmised on oluliselt väiksemad kui 2019. aasta ülekandmiste summa 159 000 000 eurot (55 % lõpliku vastuvõetud eelarve assigneeringutest), moodustades kogu eelarvega võrreldes siiski märkimisväärse summa; märgib, et kuigi eu-LISA tegevused võivad nende olemusest tulenevalt ulatuda järgmisse aastasse, osutab II ja III jaotises ülekantav ülemäära suur summa mitmele struktuursele probleemile, mis mõjutavad eu-LISA finantsmääruse artiklite 9, 12 ja 28 järgimist; palub ametil selles suhtes meetmeid võtta; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud ameti eelarve II ja III jaotise ülekandmiste suure summa kohta; märgib, et kõigist ameti automaatsetest ülekandmistest (kokku 17 200 000 eurot) moodustasid II jaotise liigendamata assigneeringud 10 200 000 eurot (59,4 %); märgib, et amet kasutas ka III jaotise kulukohustuste assigneeringute mitteautomaatseid ülekandmisi summas 56 300 000 eurot (23 % lõpliku eelarve assigneeringutest), mis olid peamiselt seotud Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS), Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) ja koostalitlusvõime süsteemidega, ning et need mitteautomaatsed ülekandmised on oluliselt väiksemad kui 2019. aasta ülekandmiste summa 159 000 000 eurot (55 % lõpliku vastuvõetud eelarve assigneeringutest), moodustades kogu eelarvega võrreldes siiski märkimisväärse summa; märgib, et kuigi eu-LISA tegevused võivad nende olemusest tulenevalt ulatuda järgmisse aastasse, osutab II ja III jaotises ülekantav ülemäära suur summa mitmele struktuursele probleemile, mis mõjutavad eu-LISA finantsmääruse artiklite 9, 12 ja 28 järgimist; palub ametil selles suhtes meetmeid võtta;

| 3. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et eelarve täitmine oli kavandatust väiksem; palub ametil koos komisjoniga viia eelarve planeerimine asjaomaste õigusaktide ajakavaga paremini kooskõlla; tunnistab, et amet on astunud samme olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et eelarve täitmine oli kavandatust väiksem; palub ametil koos komisjoniga viia eelarve planeerimine asjaomaste õigusaktide ajakavaga paremini kooskõlla; tunnistab, et amet on astunud samme olukorra parandamiseks;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 4. | peab kiiduväärseks, et amet kasutab oma tegevusega loodava lisaväärtuse hindamiseks ja eelarve haldamise parandamiseks teatavaid tulemuslikkuse põhinäitajaid; märgib, et amet ajakohastas 2020. aastal oma tulemuslikkuse põhinäitajaid – 30 näitajast jäid 10 muutmata või muudeti üksnes sõnastust, üks näitaja jäeti välja, üks uus näitaja võeti kasutusele ja muid näitajad ajakohastati mitmesugustel põhjustel, nagu ameti regulatiivse keskkonna muutused, audititest saadud teave ja paremate mõõtmisvahendite olemasolu; |
| --- | --- |

4.

peab kiiduväärseks, et amet kasutab oma tegevusega loodava lisaväärtuse hindamiseks ja eelarve haldamise parandamiseks teatavaid tulemuslikkuse põhinäitajaid; märgib, et amet ajakohastas 2020. aastal oma tulemuslikkuse põhinäitajaid – 30 näitajast jäid 10 muutmata või muudeti üksnes sõnastust, üks näitaja jäeti välja, üks uus näitaja võeti kasutusele ja muid näitajad ajakohastati mitmesugustel põhjustel, nagu ameti regulatiivse keskkonna muutused, audititest saadud teave ja paremate mõõtmisvahendite olemasolu;

| 5. | märgib, et ameti avalduse kohaselt on amet saavutanud oma asutamismääruses – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1726 (2) – sätestatud 2020. aasta eesmärgid, teinud edusamme ameti pikaajalises strateegias kehtestatud sihtide ja eesmärkide saavutamisel ning saavutanud nii tulemuste kui ka tulemuslikkuse osas 2020. aasta tööprogrammis kindlaksmääratud tulemused; märgib, et ameti hallatavate IT-süsteemide tulemuslikkus ja kättesaadavus oli kooskõlas asjaomaste teenustaseme kokkulepetega; märgib, et jätkus uute IT-süsteemide rakendamine ning uute ja olemasolevate süsteemide koostalitlusvõime arendamine; märgib, et uue riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES) rakendamisel tekkis kahekuuline viivitus, kuna justiits- ja siseküsimuste nõukogu otsustas kasutuselevõtu edasi lükata, et anda liikmesriikidele rohkem aega ettevalmistusteks; väljendab heameelt asjaolu üle, et muude uute IT-süsteemide puhul teatas amet, et rakendamise ajakavast peeti kinni; |
| --- | --- |

5.

märgib, et ameti avalduse kohaselt on amet saavutanud oma asutamismääruses – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1726 (2) – sätestatud 2020. aasta eesmärgid, teinud edusamme ameti pikaajalises strateegias kehtestatud sihtide ja eesmärkide saavutamisel ning saavutanud nii tulemuste kui ka tulemuslikkuse osas 2020. aasta tööprogrammis kindlaksmääratud tulemused; märgib, et ameti hallatavate IT-süsteemide tulemuslikkus ja kättesaadavus oli kooskõlas asjaomaste teenustaseme kokkulepetega; märgib, et jätkus uute IT-süsteemide rakendamine ning uute ja olemasolevate süsteemide koostalitlusvõime arendamine; märgib, et uue riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES) rakendamisel tekkis kahekuuline viivitus, kuna justiits- ja siseküsimuste nõukogu otsustas kasutuselevõtu edasi lükata, et anda liikmesriikidele rohkem aega ettevalmistusteks; väljendab heameelt asjaolu üle, et muude uute IT-süsteemide puhul teatas amet, et rakendamise ajakavast peeti kinni;

2

| 6. | märgib, et 2020. aastal allkirjastas amet valdkonnaülese tehnilise raamistiku (TEF), et loobuda süsteemide arendamisel ja käitamisel killustatud lähenemisviisist; märgib, et TEFi eesmärk on luua lepingute kogum uute IT-süsteemide kavandamiseks, arendamiseks, katsetamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

6.

märgib, et 2020. aastal allkirjastas amet valdkonnaülese tehnilise raamistiku (TEF), et loobuda süsteemide arendamisel ja käitamisel killustatud lähenemisviisist; märgib, et TEFi eesmärk on luua lepingute kogum uute IT-süsteemide kavandamiseks, arendamiseks, katsetamiseks ja rakendamiseks;

| 7. | rõhutab, et amet annab suure panuse liidu turvalisemaks muutmisse, sest tagab talle usaldatud teabe kõrgeima infoturbe ja andmekaitse taseme ning pakub kvaliteetseid teenuseid ja aitab viia liikmesriikide tehnoloogilist võimekust vastavusse nende vajadustega; juhib tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud meetmed, et vältida ohtu töödeldavale teabele; märgib, et ameti uute volitustega, mis sätestati 11. detsembril 2018. aastal jõustunud määruses (EL) 2018/1726, suurendati ameti suutlikkust täiustada olemasolevaid infosüsteeme ja arendada uusi; väljendab heameelt ameti jätkuvate pingutuste üle nende uute volitustega kohanemiseks 2020. aastal; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et amet annab suure panuse liidu turvalisemaks muutmisse, sest tagab talle usaldatud teabe kõrgeima infoturbe ja andmekaitse taseme ning pakub kvaliteetseid teenuseid ja aitab viia liikmesriikide tehnoloogilist võimekust vastavusse nende vajadustega; juhib tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud meetmed, et vältida ohtu töödeldavale teabele; märgib, et ameti uute volitustega, mis sätestati 11. detsembril 2018. aastal jõustunud määruses (EL) 2018/1726, suurendati ameti suutlikkust täiustada olemasolevaid infosüsteeme ja arendada uusi; väljendab heameelt ameti jätkuvate pingutuste üle nende uute volitustega kohanemiseks 2020. aastal;

| 8. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon võttis 2020. aasta detsembris vastu ettepaneku e-CODEXi määruse kohta; väljendab heameelt kaasseadusandjate vahel 2021. aasta detsembris selles küsimuses saavutatud kokkuleppe üle; tuletab meelde, et ametil on e-CODEXi süsteemi edukal rakendamisel otsustav roll ning et komisjon peaks kavandama ameti vastutuse suurendamiseks asjakohased ressursid; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon võttis 2020. aasta detsembris vastu ettepaneku e-CODEXi määruse kohta; väljendab heameelt kaasseadusandjate vahel 2021. aasta detsembris selles küsimuses saavutatud kokkuleppe üle; tuletab meelde, et ametil on e-CODEXi süsteemi edukal rakendamisel otsustav roll ning et komisjon peaks kavandama ameti vastutuse suurendamiseks asjakohased ressursid;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 9. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ameti ametikohtade loetelust täidetud 89,6 % ja ametikohtade loetelus kinnitatud 202 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 181 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 172); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 83 lepingulist töötajat (ametikohtade loetelus oli kinnitatud ametikohti 111) ja 10 lähetatud riiklikku eksperti (kinnitatud ametikohti oli 11); |
| --- | --- |

9.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ameti ametikohtade loetelust täidetud 89,6 % ja ametikohtade loetelus kinnitatud 202 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 181 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 172); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 83 lepingulist töötajat (ametikohtade loetelus oli kinnitatud ametikohti 111) ja 10 lähetatud riiklikku eksperti (kinnitatud ametikohti oli 11);

| 10. | peab ameti kõrgema juhtkonna soolist koosseisu – 2 meest (100 %) ja mitte ühtegi naist, haldusnõukogu koosseisu – 44 meest (81,5 %) ja 10 naist (18,5 %) ning töötajate kogukoosseisu – 184 meest (69,7 %) ja 80 naist (30,3 %) – murettekitavaks; palub ametil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil sooline tasakaal; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

10.

peab ameti kõrgema juhtkonna soolist koosseisu – 2 meest (100 %) ja mitte ühtegi naist, haldusnõukogu koosseisu – 44 meest (81,5 %) ja 10 naist (18,5 %) ning töötajate kogukoosseisu – 184 meest (69,7 %) ja 80 naist (30,3 %) – murettekitavaks; palub ametil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil sooline tasakaal; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 11. | võtab teadmiseks ameti värbamismenetlustes esinenud COVID-19 pandeemiast tingitud raskused, mis aeglustasid märkimisväärselt uute töötajate värbamist ja tööleasumist, kusjuures amet teatas, et COVID-19ga seotud piirangud mõjutasid otseselt või lükkasid edasi tööleasumise 50 % lõppetappi jõudnud värbamiste puhul; märgib, et amet on teatanud, et käivitas 25 valikumenetlust ja aasta lõpuks lõpetati 19 menetlust, mille tulemuseks oli 21 pakutud ja vastu võetud tööpakkumist; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks ameti värbamismenetlustes esinenud COVID-19 pandeemiast tingitud raskused, mis aeglustasid märkimisväärselt uute töötajate värbamist ja tööleasumist, kusjuures amet teatas, et COVID-19ga seotud piirangud mõjutasid otseselt või lükkasid edasi tööleasumise 50 % lõppetappi jõudnud värbamiste puhul; märgib, et amet on teatanud, et käivitas 25 valikumenetlust ja aasta lõpuks lõpetati 19 menetlust, mille tulemuseks oli 21 pakutud ja vastu võetud tööpakkumist;

| 12. | märgib, et amet andis teada, et tema konfidentsiaalsetele nõustajatele saadeti seitse täidetud vormi, milles küsiti psühholoogilise ahistamise ja konfliktiolukordade korral mitteametlikult teavet ja nõu või juhiseid ja tuge; märgib, et pärast teabe saamist ei teatatud ühestki ametlikust ahistamisjuhtumist ning 2020. aastal ei esitatud üldkohtule ühtegi ahistamisjuhtumit; märgib, et ameti konfidentsiaalseid nõustajaid koolitatakse korrapäraselt ja neid toetavad väliseksperdid; |
| --- | --- |

12.

märgib, et amet andis teada, et tema konfidentsiaalsetele nõustajatele saadeti seitse täidetud vormi, milles küsiti psühholoogilise ahistamise ja konfliktiolukordade korral mitteametlikult teavet ja nõu või juhiseid ja tuge; märgib, et pärast teabe saamist ei teatatud ühestki ametlikust ahistamisjuhtumist ning 2020. aastal ei esitatud üldkohtule ühtegi ahistamisjuhtumit; märgib, et ameti konfidentsiaalseid nõustajaid koolitatakse korrapäraselt ja neid toetavad väliseksperdid;

| 13. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet on korrektselt rakendanud kontrollikoja soovitust, mis käsitleb taotluste nõuetekohast hindamist värbamismenetlustes; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet on korrektselt rakendanud kontrollikoja soovitust, mis käsitleb taotluste nõuetekohast hindamist värbamismenetlustes;

Hanked

Hanked

| 14. | väljendab heameelt TEFi allkirjastamise üle, mis on suurim hange, millele amet on kunagi alla kirjutanud; märgib, et amet esitleb TEFi oma operatiivses hankemudelis olulise uuendusena, mis peaks tooma müüja ja lepingute haldamise protsessis märkimisväärset kasu, sealhulgas parem kulutõhusus, mastaabisääst ja kiiremad hankemenetlused, vähendades samal ajal ka ameti sõltuvust suhteliselt väikesest müüjate arvust; väljendab heameelt uuendusliku lähenemisviisi üle, ergutab ametit seda lähenemisviisi jätkama ning palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni sellest, kas kasu realiseerub ja kuidas amet uuendusliku lähenemisviisiga kaasnevaid riske haldab; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt TEFi allkirjastamise üle, mis on suurim hange, millele amet on kunagi alla kirjutanud; märgib, et amet esitleb TEFi oma operatiivses hankemudelis olulise uuendusena, mis peaks tooma müüja ja lepingute haldamise protsessis märkimisväärset kasu, sealhulgas parem kulutõhusus, mastaabisääst ja kiiremad hankemenetlused, vähendades samal ajal ka ameti sõltuvust suhteliselt väikesest müüjate arvust; väljendab heameelt uuendusliku lähenemisviisi üle, ergutab ametit seda lähenemisviisi jätkama ning palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni sellest, kas kasu realiseerub ja kuidas amet uuendusliku lähenemisviisiga kaasnevaid riske haldab;

| 15. | märgib, et TEFiga seotud pakkumiskutse tehniline kirjeldus valmis 2020. aasta jaanuaris ning hankemenetlus nelja hankeosa ja nendega seotud teenuste jaoks algatati 29. jaanuaril 2020; 1. osa: projekteerimine, koordineerimine, kvaliteedi tagamine ja integratsiooni toetamine, 2. osa: arendusteenused, 3. osa: taristu (riist- ja tarkvara ja seotud teenused) ja 4. osa: katsetamine ja kvalifikatsioon; märgib, et 1., 2. ja 3. osa lepingud allkirjastati 2020. aastal ning 4. osa allkirjastati 2021. aasta juulis; märgib, et on märkimisväärne saavutus, et amet on need menetlused lõpule viinud, võttes eelkõige arvesse COVID-19 pandeemiast tingitud piiranguid; |
| --- | --- |

15.

märgib, et TEFiga seotud pakkumiskutse tehniline kirjeldus valmis 2020. aasta jaanuaris ning hankemenetlus nelja hankeosa ja nendega seotud teenuste jaoks algatati 29. jaanuaril 2020; 1. osa: projekteerimine, koordineerimine, kvaliteedi tagamine ja integratsiooni toetamine, 2. osa: arendusteenused, 3. osa: taristu (riist- ja tarkvara ja seotud teenused) ja 4. osa: katsetamine ja kvalifikatsioon; märgib, et 1., 2. ja 3. osa lepingud allkirjastati 2020. aastal ning 4. osa allkirjastati 2021. aasta juulis; märgib, et on märkimisväärne saavutus, et amet on need menetlused lõpule viinud, võttes eelkõige arvesse COVID-19 pandeemiast tingitud piiranguid;

| 16. | märgib, et kontrollikoda leidis, et amet allkirjastas erilepingu tarkvara kohta, mis erineb tarkvarast, mida töövõtja pakkus sellega seotud raamlepinguks tehtud pakkumuses; märgib, et amet ei muutnud raamlepingut; märgib, et kontrollikoja tähelepanekute põhjal on teistsuguse toote soetamine, mida hinnapakkumine ei sisalda ja mille hind erineb algselt pakutud toote hinnast, raamlepingust kõrvalekaldumine; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et erileping ei ole raamlepinguga kooskõlas, nagu ka sellega seotud 10 399 834 euro suurune makse; märgib, et amet võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks, ja rõhutab, et amet reageeris kontrollikoja tehtud tähelepanekule kiiresti, allkirjastades raamlepingu muudatuse, et algne tegevusetus heastada; märgib, et ameti sõnul ei kahjustanud mittevastavus ameti ega liidu finantshuve, kuna amet leiab, et kulud olid põhjendatud; peab kahetsusväärseks, et amet ei järginud asjakohaseid menetlusi, eriti arvestades asjaomast suurt summat; võtab teadmiseks 29. novembril 2021 Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonis toimunud kuulamisel ameti tegevdirektori poolt esitatud põhjalikud kaalutlused, mille kohaselt kõnealuse tarkvara omandamise otsuse tegi ameti juhtkond teadlikult, et vähendada koolitus- ja toetustegevuse dubleerimist ja hoida seeläbi kokku ameti üldisi tegevuskulusid; rõhutab, et kuigi kulude kokkuhoiu võimalust võis eeldada, tuleb kohaldatavaid hankereegleid alati järgida, et liidu maksumaksjatele oleks läbipaistvate ja konkurentsivõimeliste hankemenetluste kaudu tagatud täielik kulutõhusus; kutsub ametit üles tagama, et hankemenetlustest peetakse alati kinni; |
| --- | --- |

16.

märgib, et kontrollikoda leidis, et amet allkirjastas erilepingu tarkvara kohta, mis erineb tarkvarast, mida töövõtja pakkus sellega seotud raamlepinguks tehtud pakkumuses; märgib, et amet ei muutnud raamlepingut; märgib, et kontrollikoja tähelepanekute põhjal on teistsuguse toote soetamine, mida hinnapakkumine ei sisalda ja mille hind erineb algselt pakutud toote hinnast, raamlepingust kõrvalekaldumine; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et erileping ei ole raamlepinguga kooskõlas, nagu ka sellega seotud 10 399 834 euro suurune makse; märgib, et amet võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks, ja rõhutab, et amet reageeris kontrollikoja tehtud tähelepanekule kiiresti, allkirjastades raamlepingu muudatuse, et algne tegevusetus heastada; märgib, et ameti sõnul ei kahjustanud mittevastavus ameti ega liidu finantshuve, kuna amet leiab, et kulud olid põhjendatud; peab kahetsusväärseks, et amet ei järginud asjakohaseid menetlusi, eriti arvestades asjaomast suurt summat; võtab teadmiseks 29. novembril 2021 Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonis toimunud kuulamisel ameti tegevdirektori poolt esitatud põhjalikud kaalutlused, mille kohaselt kõnealuse tarkvara omandamise otsuse tegi ameti juhtkond teadlikult, et vähendada koolitus- ja toetustegevuse dubleerimist ja hoida seeläbi kokku ameti üldisi tegevuskulusid; rõhutab, et kuigi kulude kokkuhoiu võimalust võis eeldada, tuleb kohaldatavaid hankereegleid alati järgida, et liidu maksumaksjatele oleks läbipaistvate ja konkurentsivõimeliste hankemenetluste kaudu tagatud täielik kulutõhusus; kutsub ametit üles tagama, et hankemenetlustest peetakse alati kinni;

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et konkreetsete haldustasandi ametikohtade nappusel võib olla negatiivne mõju ameti hankemenetluste toimimisele; kutsub komisjoni ja ametit üles pidama aktiivset dialoogi ameti ametikohtade loetelu täiustamise üle, eelkõige selle osas, mis tasemel ametikohti eraldatakse; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et konkreetsete haldustasandi ametikohtade nappusel võib olla negatiivne mõju ameti hankemenetluste toimimisele; kutsub komisjoni ja ametit üles pidama aktiivset dialoogi ameti ametikohtade loetelu täiustamise üle, eelkõige selle osas, mis tasemel ametikohti eraldatakse;

| 18. | märgib, et kontrollikoda leidis, et amet kirjutas alla hooldusteenuste tellimislehele, mis hõlmas ajavahemikku 7. novembrist 2020 kuni detsembrini 2024 (neli aastat), rikkudes sellega seotud raamlepingu sätteid, mis võimaldasid esitada teenuste eest arveid ette üks aasta; märgib, et seetõttu on töövõtjale pärast 7. novembrit 2021 osutatavate teenuste eest makstud summa (5 241 eurot) õigusvastane. märgib, et kuigi tegemist on suhteliselt väikese summaga, tuleks arvesse võtta hankereeglite eiramisega seotud maineriske; |
| --- | --- |

18.

märgib, et kontrollikoda leidis, et amet kirjutas alla hooldusteenuste tellimislehele, mis hõlmas ajavahemikku 7. novembrist 2020 kuni detsembrini 2024 (neli aastat), rikkudes sellega seotud raamlepingu sätteid, mis võimaldasid esitada teenuste eest arveid ette üks aasta; märgib, et seetõttu on töövõtjale pärast 7. novembrit 2021 osutatavate teenuste eest makstud summa (5 241 eurot) õigusvastane. märgib, et kuigi tegemist on suhteliselt väikese summaga, tuleks arvesse võtta hankereeglite eiramisega seotud maineriske;

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine, eetika ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine, eetika ning läbipaistvus

| 19. | võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja praegused jõupingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; märgib, et amet on kehtestanud oma töötajate huvide konfliktide ennetamise ja lahendamise reeglid; märgib, et ameti haldusnõukogu võttis 23. detsembril 2020 vastu töötajate huvide konfliktide ennetamise ja haldamise rakendusreeglid, et tagada, et olukordi, kus võib tekkida huvide konflikt, käsitletaks läbipaistval ja järjepideval viisil; märgib, et neid rakendusreegleid kohaldatakse ameti töötajate, sealhulgas tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja, lähetatud riiklike ekspertide ning tasustatud ja tasustamata praktikantide suhtes; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja praegused jõupingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning rikkumisest teatajate kaitse; märgib, et amet on kehtestanud oma töötajate huvide konfliktide ennetamise ja lahendamise reeglid; märgib, et ameti haldusnõukogu võttis 23. detsembril 2020 vastu töötajate huvide konfliktide ennetamise ja haldamise rakendusreeglid, et tagada, et olukordi, kus võib tekkida huvide konflikt, käsitletaks läbipaistval ja järjepideval viisil; märgib, et neid rakendusreegleid kohaldatakse ameti töötajate, sealhulgas tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja, lähetatud riiklike ekspertide ning tasustatud ja tasustamata praktikantide suhtes;

| 20. | märgib rahuloluga, et amet avaldab haldusnõukogu ja kõrgema juhtkonna liikmete huvide deklaratsioonid oma veebisaidil; peab siiski kahetsusväärseks, et ameti veebisaidil ei ole avaldatud haldusnõukogu liikmete elulookirjeldusi; tuletab meelde eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava asutuse üleskutset seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega avaldada ameti veebisaidil läbipaistvuse suurendamiseks ka elulookirjeldused; |
| --- | --- |

20.

märgib rahuloluga, et amet avaldab haldusnõukogu ja kõrgema juhtkonna liikmete huvide deklaratsioonid oma veebisaidil; peab siiski kahetsusväärseks, et ameti veebisaidil ei ole avaldatud haldusnõukogu liikmete elulookirjeldusi; tuletab meelde eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava asutuse üleskutset seoses 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega avaldada ameti veebisaidil läbipaistvuse suurendamiseks ka elulookirjeldused;

| 21. | kutsub ametit üles võtma meetmeid, mis tagaksid liidu läbipaistvusreeglite ning põhiõiguste ja andmekaitsestandardite täieliku järgimise; |
| --- | --- |

21.

kutsub ametit üles võtma meetmeid, mis tagaksid liidu läbipaistvusreeglite ning põhiõiguste ja andmekaitsestandardite täieliku järgimise;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 22. | tunnustab ameti iga-aastast sisekontrollisüsteemi hindamist, mis näitas, et sisekontrollisüsteem on olemas, toimib ja on tulemuslik, kuid vajab mõningast täiustamist; palub, et amet lisaks kontrollikoja tähelepanekud hankemenetluste mittejärgimise kohta oma hinnangusse ning hindaks tuvastatud puuduste mõju sisekontrolli põhimõtetele ja komponentidele; |
| --- | --- |

22.

tunnustab ameti iga-aastast sisekontrollisüsteemi hindamist, mis näitas, et sisekontrollisüsteem on olemas, toimib ja on tulemuslik, kuid vajab mõningast täiustamist; palub, et amet lisaks kontrollikoja tähelepanekud hankemenetluste mittejärgimise kohta oma hinnangusse ning hindaks tuvastatud puuduste mõju sisekontrolli põhimõtetele ja komponentidele;

| 23. | märgib, et 2020. aasta lõpus oli auditisoovituste täitmise määr 65 % (24 soovitust täideti ja 37 soovitust tuli veel täita); märgib, et 2020. aasta lõpus oli täitmata soovitusi kokku 31, millest ükski ei olnud kriitilise tähtsusega; märgib murega, et 13 soovitust ei olnud tähtajaks täidetud, mis tähendab, et soovituste rakendamine oli pooleli, kuigi rakendamise tähtaeg oli möödunud; |
| --- | --- |

23.

märgib, et 2020. aasta lõpus oli auditisoovituste täitmise määr 65 % (24 soovitust täideti ja 37 soovitust tuli veel täita); märgib, et 2020. aasta lõpus oli täitmata soovitusi kokku 31, millest ükski ei olnud kriitilise tähtsusega; märgib murega, et 13 soovitust ei olnud tähtajaks täidetud, mis tähendab, et soovituste rakendamine oli pooleli, kuigi rakendamise tähtaeg oli möödunud;

| 24. | peab kiiduväärseks edusamme, mida on tehtud kontrollikoja tähelepanekute ja Euroopa Parlamendi varasemate aastate eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonide järgimisel ning asjaolu, et amet on korrektselt rakendanud kontrollikoja soovitust, mis käsitleb taotluste nõuetekohast hindamist värbamismenetlustes; tuletab meelde, et nelja ülejäänud tähelepanekuga seotud töö on veel pooleli; kutsub ametit üles kontrollikoja täitmata tähelepanekutega seotud parandusmeetmete võtmiseks rohkem pingutama; |
| --- | --- |

24.

peab kiiduväärseks edusamme, mida on tehtud kontrollikoja tähelepanekute ja Euroopa Parlamendi varasemate aastate eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonide järgimisel ning asjaolu, et amet on korrektselt rakendanud kontrollikoja soovitust, mis käsitleb taotluste nõuetekohast hindamist värbamismenetlustes; tuletab meelde, et nelja ülejäänud tähelepanekuga seotud töö on veel pooleli; kutsub ametit üles kontrollikoja täitmata tähelepanekutega seotud parandusmeetmete võtmiseks rohkem pingutama;

COVID-19-le reageerimine ja toimepidevus

COVID-19-le reageerimine ja toimepidevus

| 25. | võtab teadmiseks COVID-19 pandeemia põhjustatud häired, mis esitasid väljakutse ameti toimepidevusele ja olemasolevate suuremahuliste IT-süsteemide kättesaadavusele ning ametile usaldatud uute süsteemide rakendamisele; väljendab heameelt asjaolu üle, et nendele probleemidele vaatamata tagas amet olemasolevate suuremahuliste IT-süsteemide (Schengeni infosüsteem (SIS), viisainfosüsteem (VIS), Euroopa varjupaigataotlejate sõrmejälgede andmebaas (Eurodac)) katkematu kättesaadavuse ning tegi EESi, ETIASe ja koostalitlusvõime paketi rakendamisel edasisi edusamme; märgib rahuloluga, et ameti võetud leevendusmeetmed võimaldasid ametil pandeemia negatiivset mõju vähendada; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks COVID-19 pandeemia põhjustatud häired, mis esitasid väljakutse ameti toimepidevusele ja olemasolevate suuremahuliste IT-süsteemide kättesaadavusele ning ametile usaldatud uute süsteemide rakendamisele; väljendab heameelt asjaolu üle, et nendele probleemidele vaatamata tagas amet olemasolevate suuremahuliste IT-süsteemide (Schengeni infosüsteem (SIS), viisainfosüsteem (VIS), Euroopa varjupaigataotlejate sõrmejälgede andmebaas (Eurodac)) katkematu kättesaadavuse ning tegi EESi, ETIASe ja koostalitlusvõime paketi rakendamisel edasisi edusamme; märgib rahuloluga, et ameti võetud leevendusmeetmed võimaldasid ametil pandeemia negatiivset mõju vähendada;

| 26. | märgib, et amet vähendas oma asukohtades töötajate füüsilist kohalolekut ja võttis meetmeid, et säilitada hädavajalike töötajate jaoks tervislikud töökohad, tagades seeläbi ameti süsteemide toimepidevuse; märgib, et amet pidi võtma leevendusmeetmeid ka selleks, et vähendada süsteemide väljatöötamisele ja kasutuselevõtule avalduvat COVID-19 pandeemia mõju, mis tulenes tarneahelate katkemisest 2020. aasta teisel poolel ning reisi- ja juurdepääsupiirangutest, mis ei võimaldanud töötajatel ja töövõtjatel kohapeal töötada; märgib, et vaatamata nendele raskustele on amet teinud märkimisväärseid edusamme sellistes olulistes projektides nagu teise põlvkonna SIS (SIS II) ja automaatse sõrmejälgede infosüsteemi 2. etapi rakendamine ning uute kasutajate integreerimine SISi ja viisainfosüsteemi; |
| --- | --- |

26.

märgib, et amet vähendas oma asukohtades töötajate füüsilist kohalolekut ja võttis meetmeid, et säilitada hädavajalike töötajate jaoks tervislikud töökohad, tagades seeläbi ameti süsteemide toimepidevuse; märgib, et amet pidi võtma leevendusmeetmeid ka selleks, et vähendada süsteemide väljatöötamisele ja kasutuselevõtule avalduvat COVID-19 pandeemia mõju, mis tulenes tarneahelate katkemisest 2020. aasta teisel poolel ning reisi- ja juurdepääsupiirangutest, mis ei võimaldanud töötajatel ja töövõtjatel kohapeal töötada; märgib, et vaatamata nendele raskustele on amet teinud märkimisväärseid edusamme sellistes olulistes projektides nagu teise põlvkonna SIS (SIS II) ja automaatse sõrmejälgede infosüsteemi 2. etapi rakendamine ning uute kasutajate integreerimine SISi ja viisainfosüsteemi;

Muud märkused

Muud märkused

| 27. | märgib tunnustavalt, et amet koostas kahepoolsed koostöökavad Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga (nüüd Euroopa Liidu Varjupaigaamet), Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA), pidas nende üle läbirääkimisi ja allkirjastas need; täheldab, et amet jätkas samuti koostööd teiste partnerasutustega, nagu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga (CEPOL) koolitustegevuse valdkonnas, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga SISi, EESi, ETIASe ja koostalitlusvõime valdkonnas, CEPOLiga VISi valdkonnas, täiendava teabe taotlemise valdkonnas riiklikest kannetest (SIRENE), SISi, EESi, ETIASe ja koostalitlusvõime valdkonnas, ning Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ametiga (Eurojust) Eurodaci ja SISi valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

märgib tunnustavalt, et amet koostas kahepoolsed koostöökavad Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga (nüüd Euroopa Liidu Varjupaigaamet), Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA), pidas nende üle läbirääkimisi ja allkirjastas need; täheldab, et amet jätkas samuti koostööd teiste partnerasutustega, nagu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga (CEPOL) koolitustegevuse valdkonnas, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga SISi, EESi, ETIASe ja koostalitlusvõime valdkonnas, CEPOLiga VISi valdkonnas, täiendava teabe taotlemise valdkonnas riiklikest kannetest (SIRENE), SISi, EESi, ETIASe ja koostalitlusvõime valdkonnas, ning Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ametiga (Eurojust) Eurodaci ja SISi valdkonnas;

| 28. | väljendab heameelt ameti aktiivse veebipõhise kohaloleku üle 2020. aastal, muu hulgas kampaania „Discover eu-LISA“ kaudu, ameti osalemise üle 16 ühismeetmes ja -kampaanias liidu justiits- ja siseküsimuste asutustega ning interaktiivse mängu quiz.eulisa.europa.eu üle; innustab ametit jätkama oma töö, teadusuuringute ja tegevuse tutvustamist, et üldsus teaks neist rohkem; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt ameti aktiivse veebipõhise kohaloleku üle 2020. aastal, muu hulgas kampaania „Discover eu-LISA“ kaudu, ameti osalemise üle 16 ühismeetmes ja -kampaanias liidu justiits- ja siseküsimuste asutustega ning interaktiivse mängu quiz.eulisa.europa.eu üle; innustab ametit jätkama oma töö, teadusuuringute ja tegevuse tutvustamist, et üldsus teaks neist rohkem;

| 29. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet on teinud märkimisväärseid edusamme Strasbourgis asuva tehnilise keskuse teise laienduse ehitamisel, saades Prantsusmaa ametiasutustelt ametlikult oma praeguse hoonekompleksi kõrval asuva 20 000 m2 suuruse maatüki, kuhu laiendus ehitatakse; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet on teinud märkimisväärseid edusamme Strasbourgis asuva tehnilise keskuse teise laienduse ehitamisel, saades Prantsusmaa ametiasutustelt ametlikult oma praeguse hoonekompleksi kõrval asuva 20 000 m2 suuruse maatüki, kuhu laiendus ehitatakse;

2

| 30. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta (3). |
| --- | --- |

30.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta (3).

3

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 199.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 99).

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

3

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/363 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/363

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1787,

4. mai 2022,

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0095/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0095/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1726 (mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011) (4), eriti selle artiklit 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1726 (mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011) (4), eriti selle artiklit 47,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0116/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0116/2022),

| 1. | annab heakskiidu Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 99.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/365 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/365

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1788,

4. mai 2022,

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0096/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0096/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/126, millega asutatakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94, (4) eriti selle artiklit 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/126, millega asutatakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94, (4) eriti selle artiklit 16,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0106/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0106/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) ajutise tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) ajutise tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) ajutisele tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) ajutisele tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 30, 31.1.2019, lk 58.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/366 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/366

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1789,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0106/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0106/2022),

| A. | arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb veelgi tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

| B. | arvestades, et Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 16 058 100 eurot, mis on 2019. aastaga võrreldes 2,03 % suurem; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 16 058 100 eurot, mis on 2019. aastaga võrreldes 2,03 % suurem; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

| C. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 96,8 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 1,04 % madalam; märgib kahetsusega, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 62,15 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 14,18 % madalam; märgib, et maksete assigneeringute madal määr on seotud ameti tegevuse aeglustumisega COVID-19 pandeemia tõttu; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 96,8 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 1,04 % madalam; märgib kahetsusega, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 62,15 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 14,18 % madalam; märgib, et maksete assigneeringute madal määr on seotud ameti tegevuse aeglustumisega COVID-19 pandeemia tõttu;

| 2. | märgib, et amet analüüsib väga suurte ülekandmiste põhjuseid kontrollikoja 2019. aasta tähelepanekute järelmeetmena; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle analüüsi tulemustest; |
| --- | --- |

2.

märgib, et amet analüüsib väga suurte ülekandmiste põhjuseid kontrollikoja 2019. aasta tähelepanekute järelmeetmena; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle analüüsi tulemustest;

Tulemuslikkus

| 3. | märgib, et amet kasutab põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid suurusi, mille alusel hinnata oma tegevuse lisaväärtust, ja muid eelarvehalduse parandamise meetmeid, mille hulka kuuluvad näiteks tööprogrammi täitmine, maksete assigneeringute tühistamine ja vahendajate teavitamissuutlikkus võrgustike kaudu; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet kasutab põhilist tulemusnäitajat kulukohustuste assigneeringute kasutamise mõõtmiseks, kuna see on olnud eelmistel aastatel kriitiline punkt koos kontrollikoja vastavate märkustega selle kohta; märgib, et amet on saavutanud peaaegu kõik oma eesmärgid, kuid osa tööprogrammist jäi siiski saavutamata, kuna pandeemia mõjutas reisimist ja üritusi; |
| --- | --- |

3.

märgib, et amet kasutab põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid suurusi, mille alusel hinnata oma tegevuse lisaväärtust, ja muid eelarvehalduse parandamise meetmeid, mille hulka kuuluvad näiteks tööprogrammi täitmine, maksete assigneeringute tühistamine ja vahendajate teavitamissuutlikkus võrgustike kaudu; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet kasutab põhilist tulemusnäitajat kulukohustuste assigneeringute kasutamise mõõtmiseks, kuna see on olnud eelmistel aastatel kriitiline punkt koos kontrollikoja vastavate märkustega selle kohta; märgib, et amet on saavutanud peaaegu kõik oma eesmärgid, kuid osa tööprogrammist jäi siiski saavutamata, kuna pandeemia mõjutas reisimist ja üritusi;

| 4. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet viis läbi tööohutuse ja töötervishoiu lõplike ülevaadete järelhindamised tööga seotud haiguste, tööohutuse ja töötervishoiu kulude ja tulude ning mikro- ja väikeettevõtete kohta; märgib, et hindamise käigus jõuti järeldusele, et amet peaks jätkama jõupingutusi nendes olulistes ajakohastes valdkondades, ning esitati konkreetsed soovitused; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet viis 2020. aastal läbi 2018.–2019. aasta tervislike töökohtade kampaania järelhindamised; märgib, et kampaania on olnud eriti edukas sidusrühmade kaasamise ja tegevuse levitamise valdkonnas; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet viis läbi tööohutuse ja töötervishoiu lõplike ülevaadete järelhindamised tööga seotud haiguste, tööohutuse ja töötervishoiu kulude ja tulude ning mikro- ja väikeettevõtete kohta; märgib, et hindamise käigus jõuti järeldusele, et amet peaks jätkama jõupingutusi nendes olulistes ajakohastes valdkondades, ning esitati konkreetsed soovitused; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet viis 2020. aastal läbi 2018.–2019. aasta tervislike töökohtade kampaania järelhindamised; märgib, et kampaania on olnud eriti edukas sidusrühmade kaasamise ja tegevuse levitamise valdkonnas;

| 5. | märgib, et amet teeb ühist huvi pakkuvates küsimustes, nagu tööhõive- ja sotsiaalpoliitika, tihedat koostööd teiste ametitega, nimelt Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutusega (Eurofound), Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega, Teadusuuringute Ühiskeskusega ja Euroopa Tööjõuametiga; märgib, et amet tegi tööohutuse ja töötervishoiu baromeetri väljatöötamisel koostööd Eurostatiga; märgib, et amet tegi ohtlike ainete valdkonnas tihedat koostööd Euroopa Kemikaaliametiga; märgib, et amet tegi tihedat koostööd ka Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga seoses tööohutuse ja töötervishoiuga naftareostuse kontekstis; väljendab heameelt 2020.–2024. aasta strateegia üle, mille eesmärk on võtta meetmeid vähktõve vastu töökohal; |
| --- | --- |

5.

märgib, et amet teeb ühist huvi pakkuvates küsimustes, nagu tööhõive- ja sotsiaalpoliitika, tihedat koostööd teiste ametitega, nimelt Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutusega (Eurofound), Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega, Teadusuuringute Ühiskeskusega ja Euroopa Tööjõuametiga; märgib, et amet tegi tööohutuse ja töötervishoiu baromeetri väljatöötamisel koostööd Eurostatiga; märgib, et amet tegi ohtlike ainete valdkonnas tihedat koostööd Euroopa Kemikaaliametiga; märgib, et amet tegi tihedat koostööd ka Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga seoses tööohutuse ja töötervishoiuga naftareostuse kontekstis; väljendab heameelt 2020.–2024. aasta strateegia üle, mille eesmärk on võtta meetmeid vähktõve vastu töökohal;

| 6. | kiidab ameti tegevust tööohutust ja töötervishoidu käsitleva usaldusväärse ja asjakohase teabe, analüüsi ja vahendite väljatöötamisel, koondamisel ja pakkumisel, mis aitab kaasa liidu eesmärgile edendada kogu liidus tervisehoidlikke ja ohutuid töökohti; |
| --- | --- |

6.

kiidab ameti tegevust tööohutust ja töötervishoidu käsitleva usaldusväärse ja asjakohase teabe, analüüsi ja vahendite väljatöötamisel, koondamisel ja pakkumisel, mis aitab kaasa liidu eesmärgile edendada kogu liidus tervisehoidlikke ja ohutuid töökohti;

| 7. | märgib eelkõige, et ametil on tähtis roll Euroopa sotsiaalõiguste samba 10. põhimõtte rakendamise toetamisel; väljendab heameelt ameti võetud kindla kohustuse üle tagada, et kõigil töötajatel oleksid samad tööohutuse ja töötervishoiu alased õigused, olenemata ettevõtja suurusest, lepingu liigist või töösuhtest; |
| --- | --- |

7.

märgib eelkõige, et ametil on tähtis roll Euroopa sotsiaalõiguste samba 10. põhimõtte rakendamise toetamisel; väljendab heameelt ameti võetud kindla kohustuse üle tagada, et kõigil töötajatel oleksid samad tööohutuse ja töötervishoiu alased õigused, olenemata ettevõtja suurusest, lepingu liigist või töösuhtest;

| 8. | rõhutab ameti tähtsust, autonoomiat ja lisaväärtust selle pädevusvaldkonnas; rõhutab, et ametile tuleb tagada piisavad inimressursid ja rahalised vahendid, et amet saaks jätkata oma tööprogrammi elluviimist väga kõrge tegevuste lõpuleviimise määraga, pidades eelkõige silmas ELi uue töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku (2021–2027) rakendamist ja tulevast õigusakti töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl ning kantserogeenide ja mutageenide direktiivi; |
| --- | --- |

8.

rõhutab ameti tähtsust, autonoomiat ja lisaväärtust selle pädevusvaldkonnas; rõhutab, et ametile tuleb tagada piisavad inimressursid ja rahalised vahendid, et amet saaks jätkata oma tööprogrammi elluviimist väga kõrge tegevuste lõpuleviimise määraga, pidades eelkõige silmas ELi uue töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku (2021–2027) rakendamist ja tulevast õigusakti töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl ning kantserogeenide ja mutageenide direktiivi;

| 9. | usub, et amet võib pakkuda kasulikku teavet ja analüüse kaugtöö ja muude digilahenduste mõju kohta nii tööandjatele kui ka töötajatele tööohutuse ja töötervishoiu seisukohast COVID-19 pandeemia aegsete töötingimuste kontekstis, pöörates erilist tähelepanu vaimsele tervisele; |
| --- | --- |

9.

usub, et amet võib pakkuda kasulikku teavet ja analüüse kaugtöö ja muude digilahenduste mõju kohta nii tööandjatele kui ka töötajatele tööohutuse ja töötervishoiu seisukohast COVID-19 pandeemia aegsete töötingimuste kontekstis, pöörates erilist tähelepanu vaimsele tervisele;

Personalipoliitika

| 10. | märgib, et 31. detsembril 2019. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 97,5 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 40 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 39 (2019. aastal oli 40 kinnitatud ametikohast täidetud 40); märgib, et lisaks töötas 2020. aastal ameti heaks 24 lepingulist töötajat; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 31. detsembril 2019. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 97,5 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 40 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 39 (2019. aastal oli 40 kinnitatud ametikohast täidetud 40); märgib, et lisaks töötas 2020. aastal ameti heaks 24 lepingulist töötajat;

| 11. | võtab murega teadmiseks soolise tasakaalu puudumise kõrgema astme juhtide seas, kellest kolm on mehed (75 %) ja üks on naine (25 %); märgib, et haldusnõukogus – 51 meest (58,6 %) ja 36 naist (41,4 %) – ja töötajate puhul üldiselt – 16 meest (30,2 %) ja 44 naist (69,8 %) – on sooline tasakaal parem; palub ametil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil soolise tasakaalu; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

11.

võtab murega teadmiseks soolise tasakaalu puudumise kõrgema astme juhtide seas, kellest kolm on mehed (75 %) ja üks on naine (25 %); märgib, et haldusnõukogus – 51 meest (58,6 %) ja 36 naist (41,4 %) – ja töötajate puhul üldiselt – 16 meest (30,2 %) ja 44 naist (69,8 %) – on sooline tasakaal parem; palub ametil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil soolise tasakaalu; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 12. | väljendab heameelt asjaolu üle, et teatatud ei ole ühestki ahistamisjuhtumist ja et amet on aktiivselt pühendunud ahistamisvastase poliitika edendamisele, korraldades oma töötajatele korrapäraselt teadlikkuse suurendamise üritusi ja luues sellel teemal spetsiaalse intranetilehekülje; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt asjaolu üle, et teatatud ei ole ühestki ahistamisjuhtumist ja et amet on aktiivselt pühendunud ahistamisvastase poliitika edendamisele, korraldades oma töötajatele korrapäraselt teadlikkuse suurendamise üritusi ja luues sellel teemal spetsiaalse intranetilehekülje;

| 13. | peab kahetsusväärseks, et töötajad tunnevad end kaugtöö tõttu isoleerituna; väljendab siiski heameelt asjaolu üle, et juhtkond pakub suurt psühholoogilist tuge ja ärksameelsuse (mindfulness) seansse ning püüab luua parima võimaliku õhkkonna, mis põhineb töötajate vajadustel ja kohalike haldusasutuste otsustel; |
| --- | --- |

13.

peab kahetsusväärseks, et töötajad tunnevad end kaugtöö tõttu isoleerituna; väljendab siiski heameelt asjaolu üle, et juhtkond pakub suurt psühholoogilist tuge ja ärksameelsuse (mindfulness) seansse ning püüab luua parima võimaliku õhkkonna, mis põhineb töötajate vajadustel ja kohalike haldusasutuste otsustel;

| 14. | väljendab muret selle pärast, et ameti uue tegevdirektori ametissenimetamise menetlus oli pikk ja läbipaistmatu; |
| --- | --- |

14.

väljendab muret selle pärast, et ameti uue tegevdirektori ametissenimetamise menetlus oli pikk ja läbipaistmatu;

Hanked

| 15. | märgib, et amet töötas välja oma finants- ja hankefunktsiooni konsolideerimisstrateegia, mille eesmärk on optimeerida ressursside kasutamist, ühtlustada protsesse ning paremini määratleda rollid ja kohustused; märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu on algselt 2020. aastaks kavandatud rakendamine edasi lükatud ja see algas 2020. aasta lõpus väliseksperdi nimetamisega, kes hakkab abistama praktilise korralduse osas; |
| --- | --- |

15.

märgib, et amet töötas välja oma finants- ja hankefunktsiooni konsolideerimisstrateegia, mille eesmärk on optimeerida ressursside kasutamist, ühtlustada protsesse ning paremini määratleda rollid ja kohustused; märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu on algselt 2020. aastaks kavandatud rakendamine edasi lükatud ja see algas 2020. aasta lõpus väliseksperdi nimetamisega, kes hakkab abistama praktilise korralduse osas;

| 16. | märgib, et ameti dokumendihaldussüsteemi rakendamine viidi lõpule 2020. aastal; märgib lisaks, et kasutusele on võetud e-riigihanked, eelkõige e-hanked ja pakkumuste elektrooniline esitamine, e-allkirja menetlus ning mitme sisemise töövoo lihtsustamine ja digitaliseerimine; rõhutab, kui oluline on suurendada ameti digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka selleks, et kiirendada menetluste digitaliseerimist; juhib tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune risk töödeldava teabe turvalisusele internetis; |
| --- | --- |

16.

märgib, et ameti dokumendihaldussüsteemi rakendamine viidi lõpule 2020. aastal; märgib lisaks, et kasutusele on võetud e-riigihanked, eelkõige e-hanked ja pakkumuste elektrooniline esitamine, e-allkirja menetlus ning mitme sisemise töövoo lihtsustamine ja digitaliseerimine; rõhutab, kui oluline on suurendada ameti digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka selleks, et kiirendada menetluste digitaliseerimist; juhib tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune risk töödeldava teabe turvalisusele internetis;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 17. | tunnustab ameti praeguseid meetmeid ja pidevaid pingutusi läbipaistvuse tagamiseks ning huvide konfliktide ennetamiseks ja haldamiseks; märgib, et haldusnõukogu vaatas 2020. aasta jaanuaris läbi huvide konfliktide ennetamise ja haldamise poliitika ning et haldusnõukogu liikmetel palutakse lisaks huvide deklaratsioonile esitada deklaratsioon huvide konflikti puudumise kohta; väljendab heameelt selle üle, et mõlemad deklaratsioonid on kättesaadavad ameti veebilehel; |
| --- | --- |

17.

tunnustab ameti praeguseid meetmeid ja pidevaid pingutusi läbipaistvuse tagamiseks ning huvide konfliktide ennetamiseks ja haldamiseks; märgib, et haldusnõukogu vaatas 2020. aasta jaanuaris läbi huvide konfliktide ennetamise ja haldamise poliitika ning et haldusnõukogu liikmetel palutakse lisaks huvide deklaratsioonile esitada deklaratsioon huvide konflikti puudumise kohta; väljendab heameelt selle üle, et mõlemad deklaratsioonid on kättesaadavad ameti veebilehel;

Sisekontroll

| 18. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet kasutab mittevastavuse strateegiat, mis kajastab mitte ainult eelnevalt tehtud erandeid, vaid ka hilisemaid sündmusi, eesmärgiga parandada olemasolevaid menetlusi ja tuvastada sisekontrolli puudusi; märgib, et 2020. aastal tuvastatud mittevastavused ei osutanud märkimisväärsetele puudustele olemasolevates kontrollides; märgib, et amet osales taas komisjoni algatatud detsentraliseeritud asutuste riskijuhtimist käsitlevas vastastikuses hindamises, jagades teadmisi, metoodikat ja kriitilisi riske teiste töörühmas osalevate ametitega; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet kasutab mittevastavuse strateegiat, mis kajastab mitte ainult eelnevalt tehtud erandeid, vaid ka hilisemaid sündmusi, eesmärgiga parandada olemasolevaid menetlusi ja tuvastada sisekontrolli puudusi; märgib, et 2020. aastal tuvastatud mittevastavused ei osutanud märkimisväärsetele puudustele olemasolevates kontrollides; märgib, et amet osales taas komisjoni algatatud detsentraliseeritud asutuste riskijuhtimist käsitlevas vastastikuses hindamises, jagades teadmisi, metoodikat ja kriitilisi riske teiste töörühmas osalevate ametitega;

| 19. | märgib, et haldusnõukogu võttis 2019. aastal vastu ameti sisekontrolliraamistiku, mis põhineb komisjoni sisekontrolliraamistikul; märgib, et amet viis läbi aruandeaasta 2020 sisekontrolliraamistiku hindamise, milles jõuti järeldusele, et raamistik on olemas ja toimib kõigi sisekontrolli komponentide osas nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

19.

märgib, et haldusnõukogu võttis 2019. aastal vastu ameti sisekontrolliraamistiku, mis põhineb komisjoni sisekontrolliraamistikul; märgib, et amet viis läbi aruandeaasta 2020 sisekontrolliraamistiku hindamise, milles jõuti järeldusele, et raamistik on olemas ja toimib kõigi sisekontrolli komponentide osas nõuetekohaselt;

| 20. | märgib, et ameti riskiregister on seotud sisekontrolliraamistikuga ja et kõrgem juhtkond vaatab mõlemad korrapäraselt läbi; märgib, et kõik 2020. aastal jälgitud riskid liigitati väliskeskkonnaga seotud riskideks ning ühtegi neist ei liigitatud võimalikuks ohuks ameti mainele või strateegilistele saavutustele; |
| --- | --- |

20.

märgib, et ameti riskiregister on seotud sisekontrolliraamistikuga ja et kõrgem juhtkond vaatab mõlemad korrapäraselt läbi; märgib, et kõik 2020. aastal jälgitud riskid liigitati väliskeskkonnaga seotud riskideks ning ühtegi neist ei liigitatud võimalikuks ohuks ameti mainele või strateegilistele saavutustele;

| 21. | võtab teadmiseks asjaolu, et pooleli on kontrollikoja teatatud kahe parandusmeetme võtmine seoses eelmistest aastatest üle kantud kulukohustuste assigneeringute kõrge määraga; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks asjaolu, et pooleli on kontrollikoja teatatud kahe parandusmeetme võtmine seoses eelmistest aastatest üle kantud kulukohustuste assigneeringute kõrge määraga;

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

| 22. | märgib rahuloluga, et amet andis kasulikku teavet ja materjale, et hinnata riske ja mõju töökohale ning leevendada neid; märgib, et amet andis teada kõigist võetud ja kavandatud meetmetest, näiteks kaugtööga seotud projektidest, COVID-19 pandeemia psühhosotsiaalsete riskide hindamise aruannetest, suunistest töökohtadele ja osalemisest mitmel kõrgetasemelisel kohtumisel, mis olid seotud töötajate kaitsega COVID-19 pandeemia kontekstis; |
| --- | --- |

22.

märgib rahuloluga, et amet andis kasulikku teavet ja materjale, et hinnata riske ja mõju töökohale ning leevendada neid; märgib, et amet andis teada kõigist võetud ja kavandatud meetmetest, näiteks kaugtööga seotud projektidest, COVID-19 pandeemia psühhosotsiaalsete riskide hindamise aruannetest, suunistest töökohtadele ja osalemisest mitmel kõrgetasemelisel kohtumisel, mis olid seotud töötajate kaitsega COVID-19 pandeemia kontekstis;

| 23. | märgib, et amet toetas töötajate kaugtöö korraldust, käivitades uued elektroonilised sisemenetlused, et hõlbustada talitluspidevust; märgib, et amet andis töötajatele nõuetekohased kaugtööseadmed ja turvalise juurdepääsu ameti IT-süsteemidele; märgib, et sise- ja väliskoosolekud viidi üle veebi ning loodi paberivabad töövood, et amet saaks jätkata oma rahaliste ja lepinguliste kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

23.

märgib, et amet toetas töötajate kaugtöö korraldust, käivitades uued elektroonilised sisemenetlused, et hõlbustada talitluspidevust; märgib, et amet andis töötajatele nõuetekohased kaugtööseadmed ja turvalise juurdepääsu ameti IT-süsteemidele; märgib, et sise- ja väliskoosolekud viidi üle veebi ning loodi paberivabad töövood, et amet saaks jätkata oma rahaliste ja lepinguliste kohustuste täitmist;

| 24. | märgib, et 2020. aastal jätkas amet tööohutuse ja töötervishoiu tulemuslikku tutvustamist ja edendamist; märgib, et vaatamata COVID-19 piirangutele suutis amet oma tööd aktiivselt tutvustada rohkem kui 300 üritusel; märgib, et amet andis töökohtadele mitmekeelsed (25 keeles) suunised, mis on ameti ajaloo üks kõige rohkem allalaaditud ja vaadatud väljaandeid, ning et välja töötati ja ameti veebisaidi kaudu edastati mitmesuguseid muid COVID-19 materjale; ergutab ametit jätkama tööd suuniste kallal, et aidata tööandjatel ja töötajatel kohaneda COVID-19 pandeemia arenguga; |
| --- | --- |

24.

märgib, et 2020. aastal jätkas amet tööohutuse ja töötervishoiu tulemuslikku tutvustamist ja edendamist; märgib, et vaatamata COVID-19 piirangutele suutis amet oma tööd aktiivselt tutvustada rohkem kui 300 üritusel; märgib, et amet andis töökohtadele mitmekeelsed (25 keeles) suunised, mis on ameti ajaloo üks kõige rohkem allalaaditud ja vaadatud väljaandeid, ning et välja töötati ja ameti veebisaidi kaudu edastati mitmesuguseid muid COVID-19 materjale; ergutab ametit jätkama tööd suuniste kallal, et aidata tööandjatel ja töötajatel kohaneda COVID-19 pandeemia arenguga;

Muud märkused

| 25. | märgib, et amet alustas teenustaseme kokkuleppe alusel koostööd ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU), et tagada ameti küberkaitse; märgib, et 2020. aastal peeti küberturvalisust probleemiks ja amet tegi ettepaneku kuulutada 2021. aastal välja pakkumiskutse küberturvalisuse teenuste osutamiseks; palub, et amet teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

25.

märgib, et amet alustas teenustaseme kokkuleppe alusel koostööd ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU), et tagada ameti küberkaitse; märgib, et 2020. aastal peeti küberturvalisust probleemiks ja amet tegi ettepaneku kuulutada 2021. aastal välja pakkumiskutse küberturvalisuse teenuste osutamiseks; palub, et amet teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest;

| 26. | märgib, et Euroopa sotsiaalõiguste samba väljakuulutamisega anti ametile oluline roll selle põhimõtete rakendamisel; |
| --- | --- |

26.

märgib, et Euroopa sotsiaalõiguste samba väljakuulutamisega anti ametile oluline roll selle põhimõtete rakendamisel;

| 27. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

27.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (2) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 45.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/370 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/370

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1790,

4. mai 2022,

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0096/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0096/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/126, millega asutatakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94, (4) eriti selle artiklit 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/126, millega asutatakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94, (4) eriti selle artiklit 16,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0106/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0106/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) ajutisele tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) ajutisele tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 30, 31.1.2019, lk 58.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/371 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/371

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1791,

4. mai 2022,

Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust agentuuri tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0092/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust agentuuri tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0092/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 68, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 68,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta otsust 2008/114/EÜ, Euratom (millega kehtestatakse Euratomi Tarneagentuuri põhikiri) (4), eelkõige selle lisa artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta otsust 2008/114/EÜ, Euratom (millega kehtestatakse Euratomi Tarneagentuuri põhikiri) (4), eelkõige selle lisa artiklit 8,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0121/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0121/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euratomi Tarneagentuuri peadirektori tegevusele agentuuri 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euratomi Tarneagentuuri peadirektori tegevusele agentuuri 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euratomi Tarneagentuuri peadirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euratomi Tarneagentuuri peadirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 41, 15.2.2008, lk 15.

4

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/372 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/372

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1792,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0121/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0121/2022),

| A. | arvestades, et Euratomi Tarneagentuuri (edaspidi „agentuur“) tulude ja kulude aruande kohaselt oli agentuuri 2020. aasta lõplik eelarve 230 000 eurot, mis oli 2019. aastaga võrreldes 3,14 % suurem; arvestades, et agentuuri eelarve koosneb ainult liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euratomi Tarneagentuuri (edaspidi „agentuur“) tulude ja kulude aruande kohaselt oli agentuuri 2020. aasta lõplik eelarve 230 000 eurot, mis oli 2019. aastaga võrreldes 3,14 % suurem; arvestades, et agentuuri eelarve koosneb ainult liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes agentuuri eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes agentuuri eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise pingutuste tulemusel oli kulukohustuste assigneeringute täitmise määr 99,54 %, mis on 2019. aasta määrast 0,32 % võrra väiksem; peab siiski kahetsusväärseks, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 22,33 %, mis oli 2019. aasta määrast 18,72 % võrra madalam; arvestades, et see vähenemine on tingitud täitmata kulukohustuste ülekandmisest järgmisse eelarveaastasse summas 177 578,67 eurot ehk 78 % sõlmitud, aga aasta lõpuks veel täitmata IT-teenuste lepingute jaoks eraldatud summadest; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise pingutuste tulemusel oli kulukohustuste assigneeringute täitmise määr 99,54 %, mis on 2019. aasta määrast 0,32 % võrra väiksem; peab siiski kahetsusväärseks, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 22,33 %, mis oli 2019. aasta määrast 18,72 % võrra madalam; arvestades, et see vähenemine on tingitud täitmata kulukohustuste ülekandmisest järgmisse eelarveaastasse summas 177 578,67 eurot ehk 78 % sõlmitud, aga aasta lõpuks veel täitmata IT-teenuste lepingute jaoks eraldatud summadest;

| 2. | märgib, et 2019. aastast 2020. aastasse üle kantud eelarveassigneeringute tühistamise määr oli 7 %, mis näitab põhjendamatuid kulukohustusi eelmisel aastal; palub, et agentuur kannaks eelarveassigneeringuid üle ainult põhjendatud juhtudel; |
| --- | --- |

2.

märgib, et 2019. aastast 2020. aastasse üle kantud eelarveassigneeringute tühistamise määr oli 7 %, mis näitab põhjendamatuid kulukohustusi eelmisel aastal; palub, et agentuur kannaks eelarveassigneeringuid üle ainult põhjendatud juhtudel;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | julgustab agentuuri seoses eelmiste aastate tähelepanekute osas võetavate järelmeetmetega jätkama oma teenuste digitaliseerimist; |
| --- | --- |

3.

julgustab agentuuri seoses eelmiste aastate tähelepanekute osas võetavate järelmeetmetega jätkama oma teenuste digitaliseerimist;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 4. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelu täidetud 94,12 % ulatuses ning liidu eelarves kinnitatud 17 ametikohast (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 17) oli täidetud 16 komisjoni ametniku ametikohta; |
| --- | --- |

4.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelu täidetud 94,12 % ulatuses ning liidu eelarves kinnitatud 17 ametikohast (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 17) oli täidetud 16 komisjoni ametniku ametikohta;

| 5. | märgib, et agentuuri andmetel oli kõigi töötajate sooline jaotus järgmine: 56 % naisi ja 44 % mehi ning agentuuril on olemas võrdsete võimaluste poliitika; |
| --- | --- |

5.

märgib, et agentuuri andmetel oli kõigi töötajate sooline jaotus järgmine: 56 % naisi ja 44 % mehi ning agentuuril on olemas võrdsete võimaluste poliitika;

Hanked

Hanked

| 6. | võtab teadmiseks, et tuumavaatluskeskuse ja ESA teabehalduse projektiga (NOEMI) suurendatakse agentuuri suutlikkust teha järelevalvet tuumamaterjalide ja -kütuse turu üle, hoides samal ajal turvaliselt tundlikke tuumalepinguid käsitlevaid andmeid; märgib, et NOEMI projekti rakendamine jätkus aastatel 2020–2021 ja selle hinnanguline maksumus oli 355 000 eurot; märgib, et 2020. aasta juunis valmis toimiv prototüüp, mis sisaldas põhiomadusi; palub agentuuri hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni projekti rakendamisega kursis; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et tuumavaatluskeskuse ja ESA teabehalduse projektiga (NOEMI) suurendatakse agentuuri suutlikkust teha järelevalvet tuumamaterjalide ja -kütuse turu üle, hoides samal ajal turvaliselt tundlikke tuumalepinguid käsitlevaid andmeid; märgib, et NOEMI projekti rakendamine jätkus aastatel 2020–2021 ja selle hinnanguline maksumus oli 355 000 eurot; märgib, et 2020. aasta juunis valmis toimiv prototüüp, mis sisaldas põhiomadusi; palub agentuuri hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni projekti rakendamisega kursis;

COVID-19-le reageerimine ja toimepidevus

COVID-19-le reageerimine ja toimepidevus

| 7. | märgib, et agentuur on pingutanud selleks, et vähendada pandeemia mõju oma töötajatele ja sidusrühmadele, astudes kõik vajalikud sammud oma põhiülesannete täitmiseks ning teinud eelarve muutmise abil muudatusi oma kulustruktuuris, et vähendada pandeemiast negatiivselt mõjutatud meetmetega seotud kulusid; märgib, et agentuur investeeris oma peamiste IT-rakenduste ajakohastamisse ja kujundas ümber pooleliolevaid ülesandeid ning kohandas lähenemisviisi ja ajakava, et võtta oma 2021. aasta uues tööprogrammis arvesse muutuvaid asjaolusid; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvast aru; |
| --- | --- |

7.

märgib, et agentuur on pingutanud selleks, et vähendada pandeemia mõju oma töötajatele ja sidusrühmadele, astudes kõik vajalikud sammud oma põhiülesannete täitmiseks ning teinud eelarve muutmise abil muudatusi oma kulustruktuuris, et vähendada pandeemiast negatiivselt mõjutatud meetmetega seotud kulusid; märgib, et agentuur investeeris oma peamiste IT-rakenduste ajakohastamisse ja kujundas ümber pooleliolevaid ülesandeid ning kohandas lähenemisviisi ja ajakava, et võtta oma 2021. aasta uues tööprogrammis arvesse muutuvaid asjaolusid; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvast aru;

| 8. | võtab teadmiseks agentuuri tähelepaneku, et ülemaailmsed liikumispiirangud on kiirendanud turvaliste digilahenduste kasutuselevõttu, mille tulemusena on sidusrühmade digiteadmised ja küpsus üldiselt suurenenud, mis on NOEMI projekti toetav argument; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks agentuuri tähelepaneku, et ülemaailmsed liikumispiirangud on kiirendanud turvaliste digilahenduste kasutuselevõttu, mille tulemusena on sidusrühmade digiteadmised ja küpsus üldiselt suurenenud, mis on NOEMI projekti toetav argument;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 9. | märgib, et agentuur võttis 2020. aastal vastu sisekontrolliraamistiku, mille abil tagada piisav kindlus finantsmääruses sätestatud eesmärkide täitmiseks, mis hõlmab tulemuslikkust, tõhusust, tegevuse säästlikkust, aruandluse usaldusväärsust, varade ja teabe kaitset, pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamist, avastamist, korrigeerimist ja järelmeetmeid ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse piisavat haldamist; märgib, et 2020. aasta jaanuaris korraldas agentuur täieulatusliku riskihindamise seminari, mis hõlmas kõiki agentuuri töö-, operatiiv- ja haldusprotsesside valdkondi; märgib lisaks, et agentuur vaatas läbi kehtestatud kontrollid ja tegi kindlaks valdkonnad, mis vajavad järelevalvet; |
| --- | --- |

9.

märgib, et agentuur võttis 2020. aastal vastu sisekontrolliraamistiku, mille abil tagada piisav kindlus finantsmääruses sätestatud eesmärkide täitmiseks, mis hõlmab tulemuslikkust, tõhusust, tegevuse säästlikkust, aruandluse usaldusväärsust, varade ja teabe kaitset, pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamist, avastamist, korrigeerimist ja järelmeetmeid ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse piisavat haldamist; märgib, et 2020. aasta jaanuaris korraldas agentuur täieulatusliku riskihindamise seminari, mis hõlmas kõiki agentuuri töö-, operatiiv- ja haldusprotsesside valdkondi; märgib lisaks, et agentuur vaatas läbi kehtestatud kontrollid ja tegi kindlaks valdkonnad, mis vajavad järelevalvet;

Muud märkused

Muud märkused

| 10. | märgib seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega, et 2020. aastal peeti intensiivseid läbirääkimisi Ühendkuningriigi ja liidu tulevase partnerluse üle agentuuris, sealhulgas tsiviilotstarbelise tuumaenergia valdkonnas; märgib, et 24. detsembril 2020 allkirjastasid liit ja Ühendkuningriik Euratomi lepingu, millega nähakse ette ulatuslik koostöö tuumaenergia ohutu ja rahuotstarbelise kasutamise valdkonnas, mida toetavad mõlema poole võetud kohustused täita rahvusvahelisi tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi, säilitades tuumaohutuse standardite kõrge taseme; palub agentuuril anda sellekohastest arengusuundadest aru; |
| --- | --- |

10.

märgib seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega, et 2020. aastal peeti intensiivseid läbirääkimisi Ühendkuningriigi ja liidu tulevase partnerluse üle agentuuris, sealhulgas tsiviilotstarbelise tuumaenergia valdkonnas; märgib, et 24. detsembril 2020 allkirjastasid liit ja Ühendkuningriik Euratomi lepingu, millega nähakse ette ulatuslik koostöö tuumaenergia ohutu ja rahuotstarbelise kasutamise valdkonnas, mida toetavad mõlema poole võetud kohustused täita rahvusvahelisi tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi, säilitades tuumaohutuse standardite kõrge taseme; palub agentuuril anda sellekohastest arengusuundadest aru;

| 11. | kutsub agentuuri üles keskenduma 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel tehtud tähelepanekute järelmeetmena oma teadusuuringute tulemuste üldsuse seas levitamisele ning pöörduma avalikkuse poole sotsiaalmeedia ja muude meediaväljaannete kaudu; |
| --- | --- |

11.

kutsub agentuuri üles keskenduma 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel tehtud tähelepanekute järelmeetmena oma teadusuuringute tulemuste üldsuse seas levitamisele ning pöörduma avalikkuse poole sotsiaalmeedia ja muude meediaväljaannete kaudu;

| 12. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (1) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

12.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (1) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

1

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

1

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/374 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/374

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1793,

4. mai 2022,

Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust agentuuri tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0092/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust agentuuri tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0092/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 68, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 68,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta otsust 2008/114/EÜ, Euratom (millega kehtestatakse Euratomi Tarneagentuuri põhikiri), (4) eelkõige selle lisa artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta otsust 2008/114/EÜ, Euratom (millega kehtestatakse Euratomi Tarneagentuuri põhikiri), (4) eelkõige selle lisa artiklit 8,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0121/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0121/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euratomi Tarneagentuuri peadirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euratomi Tarneagentuuri peadirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 41, 15.2.2008, lk 15.

4

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/375 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/375

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1794,

4. mai 2022,

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust sihtasutuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0097/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust sihtasutuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0097/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/127 (millega asutatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75), (4) eriti selle artiklit 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/127 (millega asutatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75), (4) eriti selle artiklit 16,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) (6) artikleid 32 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) (6) artikleid 32 ja 47,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0109/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0109/2022),

| | |
| --- | --- |

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 30, 31.1.2019, lk 74.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

(6)  
  ELT L 328, 7.12.2013, lk 42.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/377 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/377

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1795,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0109/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0109/2022),

| A. | arvestades, et tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli sihtasutuse 2020. aasta lõplik eelarve 21 395 000 eurot, st 2019. aastaga võrreldes 0,44 % väiksem; arvestades, et sihtasutuse eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tulude ja kulude kalkulatsiooni (1) kohaselt oli sihtasutuse 2020. aasta lõplik eelarve 21 395 000 eurot, st 2019. aastaga võrreldes 0,44 % väiksem; arvestades, et sihtasutuse eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes sihtasutuse eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et sihtasutuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on oma aruandes sihtasutuse eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) märkinud, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et sihtasutuse raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,91 %, st 2019. aasta omast veidi (0,07 %) madalam; võtab teadmiseks asjaolu, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 80,44 %, st 2019. aasta määrast 0,48 % madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,91 %, st 2019. aasta omast veidi (0,07 %) madalam; võtab teadmiseks asjaolu, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 80,44 %, st 2019. aasta määrast 0,48 % madalam;

| 2. | väljendab heameelt selle üle, et sihtasutus võtab praegu kontrollikoja kahe 2019. aasta tähelepaneku põhjal meetmeid; võtab murega teadmiseks muutused eelarvejaotiste osakaalus, mis on peamiselt tingitud hindade tõusust asukohariigis, ning kutsub komisjoni ja eelarvepädevaid institutsioone üles võtma asjakohaseid meetmeid, et säilitada tegevuskulude osakaal sihtasutuse eelarves; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt selle üle, et sihtasutus võtab praegu kontrollikoja kahe 2019. aasta tähelepaneku põhjal meetmeid; võtab murega teadmiseks muutused eelarvejaotiste osakaalus, mis on peamiselt tingitud hindade tõusust asukohariigis, ning kutsub komisjoni ja eelarvepädevaid institutsioone üles võtma asjakohaseid meetmeid, et säilitada tegevuskulude osakaal sihtasutuse eelarves;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | märgib, et sihtasutus kasutab nelja põhilist tulemusnäitajat, mis on lisatud tulemuslikkuse seiresüsteemi, kuhu kuuluvad lisaks põhilistele tulemusnäitajatele nn parameetrid (muud tööprotsesside näitajad) koos tegevuse lisaväärtuse kvalitatiivse hindamisega, millega parandatakse eelarve haldamist; |
| --- | --- |

3.

märgib, et sihtasutus kasutab nelja põhilist tulemusnäitajat, mis on lisatud tulemuslikkuse seiresüsteemi, kuhu kuuluvad lisaks põhilistele tulemusnäitajatele nn parameetrid (muud tööprotsesside näitajad) koos tegevuse lisaväärtuse kvalitatiivse hindamisega, millega parandatakse eelarve haldamist;

| 4. | võtab teadmiseks asjaolu, et 2020. aastaks kavandatud tööprogrammide tulemused saavutati 98 % ulatuses (46 tulemusest 45); |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks asjaolu, et 2020. aastaks kavandatud tööprogrammide tulemused saavutati 98 % ulatuses (46 tulemusest 45);

| 5. | märgib, et sihtasutus tõhustas 2020. aastal koostööd peamiste sidusrühmadega ning korraldati üle kümne veebiseminari selliste partneritega nagu Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja ELi ametid; märgib, et sihtasutus teeb pidevat koostööd Euroopa Tööjõuametiga (ELA); märgib, et sihtasutus ja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) jätkasid 2020. aastal koostööd Euroopa ettevõtete uuringu asjus, mis viidi ühiselt läbi 2018.–2019. aastal, ning et tegevuste tulemuste levitamist korraldati ühiselt tööjõuökonoomika instituudiga (IZA); märgib, et sihtasutus on Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeksi üks peamisi andmeesitajaid ning korrapäraselt vahetatakse teavet ka Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ametiga; märgib lisaks, et sihtasutus püüab sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumi ELAga ja Euroopa Keskkonnaametiga (EEA); väljendab heameelt sihtasutuse koostööle ja teadmiste jagamisele suunatud lähenemisviisi üle ning leiab, et teised ametid ja organid võiksid sellest eeskuju võtta; märgib, et selline koostöö suurendab sünergiat ja aitab vältida kattumisi; |
| --- | --- |

5.

märgib, et sihtasutus tõhustas 2020. aastal koostööd peamiste sidusrühmadega ning korraldati üle kümne veebiseminari selliste partneritega nagu Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja ELi ametid; märgib, et sihtasutus teeb pidevat koostööd Euroopa Tööjõuametiga (ELA); märgib, et sihtasutus ja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) jätkasid 2020. aastal koostööd Euroopa ettevõtete uuringu asjus, mis viidi ühiselt läbi 2018.–2019. aastal, ning et tegevuste tulemuste levitamist korraldati ühiselt tööjõuökonoomika instituudiga (IZA); märgib, et sihtasutus on Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeksi üks peamisi andmeesitajaid ning korrapäraselt vahetatakse teavet ka Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ametiga; märgib lisaks, et sihtasutus püüab sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumi ELAga ja Euroopa Keskkonnaametiga (EEA); väljendab heameelt sihtasutuse koostööle ja teadmiste jagamisele suunatud lähenemisviisi üle ning leiab, et teised ametid ja organid võiksid sellest eeskuju võtta; märgib, et selline koostöö suurendab sünergiat ja aitab vältida kattumisi;

| 6. | kutsub sihtasutust üles jätkama koostoime arendamist ning tihendama koostööd ja heade tavade vahetamist teiste liidu ametitega, et parandada tõhusust (inimressursid, hoonete haldamine, IT-teenused ja turvalisus); |
| --- | --- |

6.

kutsub sihtasutust üles jätkama koostoime arendamist ning tihendama koostööd ja heade tavade vahetamist teiste liidu ametitega, et parandada tõhusust (inimressursid, hoonete haldamine, IT-teenused ja turvalisus);

| 7. | märgib, et 2020. aastal viis väline lepinguline hindaja, keda juhtis ajutine juhtkomitee, kuhu kuulusid haldusnõukogu kõigi nelja rühma esindajad, läbi Eurofoundi korrespondentide võrgustiku korrapärase iga nelja aasta tagant toimuva hindamise, ning et esitati mitu soovitust, eelkõige seoses Eurofoundi korrespondentide võrgustiku sekkumisloogika väljatöötamisega ja võrgustiku tegevuskava väljatöötamisega; |
| --- | --- |

7.

märgib, et 2020. aastal viis väline lepinguline hindaja, keda juhtis ajutine juhtkomitee, kuhu kuulusid haldusnõukogu kõigi nelja rühma esindajad, läbi Eurofoundi korrespondentide võrgustiku korrapärase iga nelja aasta tagant toimuva hindamise, ning et esitati mitu soovitust, eelkõige seoses Eurofoundi korrespondentide võrgustiku sekkumisloogika väljatöötamisega ja võrgustiku tegevuskava väljatöötamisega;

| 8. | tunnustab sihtasutuse kvaliteetset tööd, millega suurendatakse ja levitatakse teadmisi ning pakutakse tõenditel põhinevat oskusteavet, et toetada Euroopa poliitika kujundamist seoses elu- ja töötingimuste, tööturgude ja töösuhete parandamisega liidus; |
| --- | --- |

8.

tunnustab sihtasutuse kvaliteetset tööd, millega suurendatakse ja levitatakse teadmisi ning pakutakse tõenditel põhinevat oskusteavet, et toetada Euroopa poliitika kujundamist seoses elu- ja töötingimuste, tööturgude ja töösuhete parandamisega liidus;

| 9. | rõhutab sihtasutuse tähtsust, autonoomiat ja lisaväärtust selle pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

9.

rõhutab sihtasutuse tähtsust, autonoomiat ja lisaväärtust selle pädevusvaldkonnas;

| 10. | on veendunud, et sihtasutusel võib olla otsustav tähtsus niisuguste edasiste analüüside koostamisel, milles käsitletakse kaugtöö ulatuslikumat kasutamist ja sellega seotud mõju töö- ja eraelu tasakaalule ning töötingimuste kvaliteedile, ning parimate tavade levitamisel ja võimalike poliitikameetmete hindamisel; väljendab heameelt sihtasutuse tööprogrammi üle, mille eesmärk on analüüsida poliitikaga seotud võimalusi töötingimuste, töösuhete, tööhõive ja elutingimuste parandamiseks; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et sihtasutusel võib olla otsustav tähtsus niisuguste edasiste analüüside koostamisel, milles käsitletakse kaugtöö ulatuslikumat kasutamist ja sellega seotud mõju töö- ja eraelu tasakaalule ning töötingimuste kvaliteedile, ning parimate tavade levitamisel ja võimalike poliitikameetmete hindamisel; väljendab heameelt sihtasutuse tööprogrammi üle, mille eesmärk on analüüsida poliitikaga seotud võimalusi töötingimuste, töösuhete, tööhõive ja elutingimuste parandamiseks;

| 11. | rõhutab vajadust tagada piisavad inim- ja finantsressursid, mis võimaldaksid sihtasutusel jätkata oma tööprogrammi äärmiselt tulemuslikku täitmist, sealhulgas võttes arvesse olulisi probleeme, mis seonduvad muu hulgas muutuva töömaailmaga, tulevase liidu hooldusalase tegevuskavaga jne; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust tagada piisavad inim- ja finantsressursid, mis võimaldaksid sihtasutusel jätkata oma tööprogrammi äärmiselt tulemuslikku täitmist, sealhulgas võttes arvesse olulisi probleeme, mis seonduvad muu hulgas muutuva töömaailmaga, tulevase liidu hooldusalase tegevuskavaga jne;

| 12. | võtab suure rahuloluga teadmiseks sihtasutuse eduka kohanemise COVID-19 pandeemia põhjustatud raskete tingimustega ning poliitikakujundajatele ja sidusrühmadele antud väärtuslikud teadmised ja analüüsid, mis käsitlevad COVID-19 pandeemia põhjustatud muutusi töömaailmale ja elukvaliteedile laiemalt (nt kaugtöö, platvormitöö, suurenev sooline ebavõrdsus ja põlvkondadevahelised erinevused, tööjõupuudus, pikaajaline hooldus, töösuhted jne); võtab samuti teadmiseks COVID-19 pandeemia mõju sihtasutuse tööle, kuna seitsmenda Euroopa töötingimuste uuringu jaoks kavandatud välitöö on märkimisväärselt muutunud, ähvardades nurjata võimaliku analüüsi töötingimuste suundumuste kohta rohkem kui 20 aasta jooksul; |
| --- | --- |

12.

võtab suure rahuloluga teadmiseks sihtasutuse eduka kohanemise COVID-19 pandeemia põhjustatud raskete tingimustega ning poliitikakujundajatele ja sidusrühmadele antud väärtuslikud teadmised ja analüüsid, mis käsitlevad COVID-19 pandeemia põhjustatud muutusi töömaailmale ja elukvaliteedile laiemalt (nt kaugtöö, platvormitöö, suurenev sooline ebavõrdsus ja põlvkondadevahelised erinevused, tööjõupuudus, pikaajaline hooldus, töösuhted jne); võtab samuti teadmiseks COVID-19 pandeemia mõju sihtasutuse tööle, kuna seitsmenda Euroopa töötingimuste uuringu jaoks kavandatud välitöö on märkimisväärselt muutunud, ähvardades nurjata võimaliku analüüsi töötingimuste suundumuste kohta rohkem kui 20 aasta jooksul;

| 13. | peab kiiduväärseks sihtasutuse tööd liidus elamise ja töötamise mõju analüüsimisel läbi COVID-19 pandeemia prisma (e-uuring „Elu, töö ja COVID-19“ ning aruanne „COVID-19 mõju ELi noortele“); |
| --- | --- |

13.

peab kiiduväärseks sihtasutuse tööd liidus elamise ja töötamise mõju analüüsimisel läbi COVID-19 pandeemia prisma (e-uuring „Elu, töö ja COVID-19“ ning aruanne „COVID-19 mõju ELi noortele“);

| 14. | hindab sihtasutuse toetust ametiühingutele, tööandjate organisatsioonidele, riikide valitsustele ja ELi institutsioonidele ning sihtasutuse koostööd Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi juhtimisel tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas tegutsevate ELi ametitega; |
| --- | --- |

14.

hindab sihtasutuse toetust ametiühingutele, tööandjate organisatsioonidele, riikide valitsustele ja ELi institutsioonidele ning sihtasutuse koostööd Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi juhtimisel tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas tegutsevate ELi ametitega;

| 15. | väljendab heameelt sihtasutuse võetud kohustuse üle viia digi- ja rohepöörde valdkonnas läbi teadusuuringuid ja analüüse ning on veendunud, et oma tulevastes tööprogrammides peaks ta hindama ja analüüsima digi- ja rohepöörde sotsiaal-majanduslikku mõju käsitlevat poliitikavalikut; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt sihtasutuse võetud kohustuse üle viia digi- ja rohepöörde valdkonnas läbi teadusuuringuid ja analüüse ning on veendunud, et oma tulevastes tööprogrammides peaks ta hindama ja analüüsima digi- ja rohepöörde sotsiaal-majanduslikku mõju käsitlevat poliitikavalikut;

| 16. | rõhutab, kui oluline on, et sihtasutus jääks teistest ELi ametitest sõltumatuks, kuid hindab sihtasutuse tihedat koostööd Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi ning kõigi asjaomaste ELi ametitega, nagu Cedefop, EIGE, ETF, FRA, EU-OSHA ja EEA, mille eesmärk on tugevdada nende asutuste vahelist koostoimet; väljendab heameelt, et sihtasutus osaleb aktiivselt ELi ametite võrgustikus (EUAN); |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui oluline on, et sihtasutus jääks teistest ELi ametitest sõltumatuks, kuid hindab sihtasutuse tihedat koostööd Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi ning kõigi asjaomaste ELi ametitega, nagu Cedefop, EIGE, ETF, FRA, EU-OSHA ja EEA, mille eesmärk on tugevdada nende asutuste vahelist koostoimet; väljendab heameelt, et sihtasutus osaleb aktiivselt ELi ametite võrgustikus (EUAN);

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 17. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 95 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 91 ametikohast oli täidetud 11 ametniku ja 76 ajutise teenistuja ametikohta (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 91); märgib, et 2019. aastal töötas sihtasutuse heaks ka 11 lepingulist töötajat ja üks lähetatud riiklik ekspert; |
| --- | --- |

17.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 95 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 91 ametikohast oli täidetud 11 ametniku ja 76 ajutise teenistuja ametikohta (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 91); märgib, et 2019. aastal töötas sihtasutuse heaks ka 11 lepingulist töötajat ja üks lähetatud riiklik ekspert;

| 18. | võtab teadmiseks soolise tasakaalu kõrgema juhtkonna seas, kuhu kuulub neli meest (44,4 %) ja viis naist (55,56 %), haldusnõukogu liikmete hulgas, kuhu kuulub 49 meest (60,5 %) ja 32 naist (39,5 %), ning töötajate seas, kellest 41 on mehed (41,4 %) ja 58 naised (58,6 %); |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks soolise tasakaalu kõrgema juhtkonna seas, kuhu kuulub neli meest (44,4 %) ja viis naist (55,56 %), haldusnõukogu liikmete hulgas, kuhu kuulub 49 meest (60,5 %) ja 32 naist (39,5 %), ning töötajate seas, kellest 41 on mehed (41,4 %) ja 58 naised (58,6 %);

| 19. | märgib, et sihtasutus on vastu võtnud inimväärikuse kaitsmise ja ahistamise vältimise poliitika; märgib, et 2020. aastal koolitati kolm töötajat konfidentsiaalseks nõustajaks ja koordinaatoriks; võtab teadmiseks, et üks töötaja esitas 2020. aastal ahistamissüüdistuse ning juhtumit uuriti ja see lõpetati 2021. aastal; märgib, et üks ahistamisjuhtum esitati kohtule (T-630/19) ja selle kohta tehti otsus 8. septembril 2021 ning sihtasutuse vastu esitatud hagi lükati täies ulatuses tagasi ja kulud pidi kandma hageja; |
| --- | --- |

19.

märgib, et sihtasutus on vastu võtnud inimväärikuse kaitsmise ja ahistamise vältimise poliitika; märgib, et 2020. aastal koolitati kolm töötajat konfidentsiaalseks nõustajaks ja koordinaatoriks; võtab teadmiseks, et üks töötaja esitas 2020. aastal ahistamissüüdistuse ning juhtumit uuriti ja see lõpetati 2021. aastal; märgib, et üks ahistamisjuhtum esitati kohtule (T-630/19) ja selle kohta tehti otsus 8. septembril 2021 ning sihtasutuse vastu esitatud hagi lükati täies ulatuses tagasi ja kulud pidi kandma hageja;

| 20. | innustab sihtasutust töötama välja pikaajalise personalipoliitika raamistiku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja integreerimist; |
| --- | --- |

20.

innustab sihtasutust töötama välja pikaajalise personalipoliitika raamistiku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja integreerimist;

Hanked

Hanked

| 21. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et sihtasutus sõlmis 2019. aasta juunis ilma hanketeadet avaldamata üheainsa kandidaadiga peetud läbirääkimistega hankemenetluse alusel elektrienergia tarnimise raamlepingu, mille maksimaalne summa oli 170 000 eurot; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et töövõtja on jaemüüja, elektri tarne ei ole kaubabörsil noteeritud ega sealt ostetud ning seetõttu ei ole sihtasutuse järgitud läbirääkimistega hankemenetluse erand kohaldatav; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et seonduvad lepingud ja nendega seotud 20 255 euro suurused maksed on reeglitevastased; võtab sihtasutuse vastuse põhjal teadmiseks, et sihtasutus nõustub tähelepanekuga ja 2021. aasta alguses kuulutati välja uus hange; |
| --- | --- |

21.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et sihtasutus sõlmis 2019. aasta juunis ilma hanketeadet avaldamata üheainsa kandidaadiga peetud läbirääkimistega hankemenetluse alusel elektrienergia tarnimise raamlepingu, mille maksimaalne summa oli 170 000 eurot; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et töövõtja on jaemüüja, elektri tarne ei ole kaubabörsil noteeritud ega sealt ostetud ning seetõttu ei ole sihtasutuse järgitud läbirääkimistega hankemenetluse erand kohaldatav; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et seonduvad lepingud ja nendega seotud 20 255 euro suurused maksed on reeglitevastased; võtab sihtasutuse vastuse põhjal teadmiseks, et sihtasutus nõustub tähelepanekuga ja 2021. aasta alguses kuulutati välja uus hange;

| 22. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et sihtasutus algatas 2019. aasta oktoobris läbirääkimistega hankemenetluse, mille hinnanguline eelarve oli 140 000 eurot, et sõlmida raamleping tualettruumide renoveerimiseks, ning välja valiti ainult üks pakkuja, kellega sõlmitud lepingu väärtus on 176 800 eurot (23 % üle avatud hankemenetluse künnise) (2), ning kuigi sihtasutus andis läbirääkimistega hankemenetluse erandile asjakohase loa, oleks tulnud kasutada hoopis avatud hankemenetlust; märgib, et sihtasutus võttis kontrollikoja seisukoha teadmiseks, kuid jõudis järeldusele, et hanke kordamine läbirääkimistega menetluse asemel avatud menetlusega ei oleks toonud kaasa majanduslikult soodsamat tulemust; |
| --- | --- |

22.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et sihtasutus algatas 2019. aasta oktoobris läbirääkimistega hankemenetluse, mille hinnanguline eelarve oli 140 000 eurot, et sõlmida raamleping tualettruumide renoveerimiseks, ning välja valiti ainult üks pakkuja, kellega sõlmitud lepingu väärtus on 176 800 eurot (23 % üle avatud hankemenetluse künnise) (2), ning kuigi sihtasutus andis läbirääkimistega hankemenetluse erandile asjakohase loa, oleks tulnud kasutada hoopis avatud hankemenetlust; märgib, et sihtasutus võttis kontrollikoja seisukoha teadmiseks, kuid jõudis järeldusele, et hanke kordamine läbirääkimistega menetluse asemel avatud menetlusega ei oleks toonud kaasa majanduslikult soodsamat tulemust;

2

| 23. | märgib, et sihtasutus on kasutusele võtnud e-hanked, mille elektroonilise esitamise moodul on kasutusel alates 2019. aasta keskpaigast; märgib, et sihtasutus töötas 2020. aastal välja suunised selgete ja kontrollitavate keskkonnakriteeriumide kohta toodete ja teenuste puhul avalikus hankemenetluses, ning et sihtasutus ühines Euroopa Komisjoni keskkonnahoidlike avalike hangete kasutajatoe institutsioonidevahelise raamlepinguga; |
| --- | --- |

23.

märgib, et sihtasutus on kasutusele võtnud e-hanked, mille elektroonilise esitamise moodul on kasutusel alates 2019. aasta keskpaigast; märgib, et sihtasutus töötas 2020. aastal välja suunised selgete ja kontrollitavate keskkonnakriteeriumide kohta toodete ja teenuste puhul avalikus hankemenetluses, ning et sihtasutus ühines Euroopa Komisjoni keskkonnahoidlike avalike hangete kasutajatoe institutsioonidevahelise raamlepinguga;

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

| 24. | võtab teadmiseks sihtasutuse meetmed ja jätkuvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning rikkumisest teatajate kaitse; märgib, et sihtasutuse veebisaidil ei ole avaldatud kõigi haldusnõukogu liikmete elulookirjeldusi ja huvide deklaratsioone; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks sihtasutuse meetmed ja jätkuvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning rikkumisest teatajate kaitse; märgib, et sihtasutuse veebisaidil ei ole avaldatud kõigi haldusnõukogu liikmete elulookirjeldusi ja huvide deklaratsioone;

| 25. | võtab teadmiseks, et sihtasutus ajakohastas oma huvide konfliktide ennetamise ja ohjamise eeskirja, mille haldusnõukogu võttis vastu 2020. aastal, ning et haldusnõukogu liikmete deklaratsioone hindab ja vaatab läbi huvide konfliktide läbivaatamise paneel haldusnõukogu nimel, järgides selget kriteeriumide ja põhimõtete loetelu; märgib, et ükski haldusnõukogu liikme ega sihtasutusevälise töötaja huvide konflikti deklaratsioon ei andnud põhjust alustada 2020. aastal deklareeritud huvide üksikasjalikku hindamist; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks, et sihtasutus ajakohastas oma huvide konfliktide ennetamise ja ohjamise eeskirja, mille haldusnõukogu võttis vastu 2020. aastal, ning et haldusnõukogu liikmete deklaratsioone hindab ja vaatab läbi huvide konfliktide läbivaatamise paneel haldusnõukogu nimel, järgides selget kriteeriumide ja põhimõtete loetelu; märgib, et ükski haldusnõukogu liikme ega sihtasutusevälise töötaja huvide konflikti deklaratsioon ei andnud põhjust alustada 2020. aastal deklareeritud huvide üksikasjalikku hindamist;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 26. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi personalijuhtimise ja eetika auditi, mille eel viidi 2019. aastal läbi põhjalik riskihindamine, mis moodustas osa siseauditi talituse 2020.–2022. aasta strateegilise auditikava ettevalmistamisest; märgib, et sihtasutus peab siseauditi talituse soovituste põhjal koostama tegevuskava; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi personalijuhtimise ja eetika auditi, mille eel viidi 2019. aastal läbi põhjalik riskihindamine, mis moodustas osa siseauditi talituse 2020.–2022. aasta strateegilise auditikava ettevalmistamisest; märgib, et sihtasutus peab siseauditi talituse soovituste põhjal koostama tegevuskava;

| 27. | märgib, et 2020. aastal järgis sihtasutus kõiki soovitusi, mis esitati siseauditi talituse 2018. aasta tulemusauditis sihtasutuse tegevuse prioriseerimise ja vahendite eraldamise kohta; |
| --- | --- |

27.

märgib, et 2020. aastal järgis sihtasutus kõiki soovitusi, mis esitati siseauditi talituse 2018. aasta tulemusauditis sihtasutuse tegevuse prioriseerimise ja vahendite eraldamise kohta;

| 28. | võtab teadmiseks, et sihtasutus viis 2020. aastal läbi pettuseriski hindamise, mille peamised järeldused sisalduvad sihtasutuse uues, 2020. aasta novembris vastu võetud pettustevastases strateegias; märgib, et uues pettustevastases strateegias keskendutakse pettustevastase kultuuri loomisele, milleks tuleb suurendada teadlikkust ning luua seos sisekontrolli ja pettuste ennetamise vahel; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks, et sihtasutus viis 2020. aastal läbi pettuseriski hindamise, mille peamised järeldused sisalduvad sihtasutuse uues, 2020. aasta novembris vastu võetud pettustevastases strateegias; märgib, et uues pettustevastases strateegias keskendutakse pettustevastase kultuuri loomisele, milleks tuleb suurendada teadlikkust ning luua seos sisekontrolli ja pettuste ennetamise vahel;

| 29. | võtab teadmiseks, et sihtasutus on hinnanud oma sisekontrollisüsteemi, jõudes järeldusele, et viie komponendi rakendamine ja nendega seotud sisekontrolli põhimõtted on piisavalt põimitud sihtasutuse kultuuri, protsessidesse ja kontrollitegevusse; märgib, et sellele vaatamata tugevdati mitut sisekontrollisüsteemi elementi, eelkõige pidevat järelevalvet (uue töötajate töötingimuste uuringu ja pettuste alase teadlikkuse uuringu abil, mis võimaldavad võimalikke puudusi varakult avastada); väljendab sihtasutuse sellealaste jõupingutuste üle heameelt; |
| --- | --- |

29.

võtab teadmiseks, et sihtasutus on hinnanud oma sisekontrollisüsteemi, jõudes järeldusele, et viie komponendi rakendamine ja nendega seotud sisekontrolli põhimõtted on piisavalt põimitud sihtasutuse kultuuri, protsessidesse ja kontrollitegevusse; märgib, et sellele vaatamata tugevdati mitut sisekontrollisüsteemi elementi, eelkõige pidevat järelevalvet (uue töötajate töötingimuste uuringu ja pettuste alase teadlikkuse uuringu abil, mis võimaldavad võimalikke puudusi varakult avastada); väljendab sihtasutuse sellealaste jõupingutuste üle heameelt;

| 30. | märgib, et kontrollikoja teatel on sisekontrollis puudusi seoses tundlike ametikohtade ja nendega seotud riski maandavate kontrollimeetmega, kuna tundlike ametikohtade loetelu on aegunud ega kajasta enam sihtasutuse praegust sisekorraldust; on siiski rahul, et pärast kontrollikoja auditit töötati 23. juunil 2021 välja uus tundlike ametikohtade poliitika, mida kajastati kontrollikoja lõpparuandes; |
| --- | --- |

30.

märgib, et kontrollikoja teatel on sisekontrollis puudusi seoses tundlike ametikohtade ja nendega seotud riski maandavate kontrollimeetmega, kuna tundlike ametikohtade loetelu on aegunud ega kajasta enam sihtasutuse praegust sisekorraldust; on siiski rahul, et pärast kontrollikoja auditit töötati 23. juunil 2021 välja uus tundlike ametikohtade poliitika, mida kajastati kontrollikoja lõpparuandes;

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

| 31. | märgib, et 2020. aastal mõjutas sihtasutuse tegevust esialgu tugevalt COVID-19 pandeemia; märgib, et sihtasutus kohanes kiiresti kaugtööga ning töötas välja ja käivitas oma esimese veebipõhise uuringu, uue andmebaasi ning mitmesugused muudetud teadusuuringute ja teabevahetuse väljundid; märgib, et sihtasutus töötas välja veebiuuringu „Elamine, töötamine ja COVID-19“, et saada teavet pandeemia mõju kohta inimestele kogu Euroopas, ning esitas seeläbi ühena esimestest Euroopa institutsioonidest, ametitest ja organitest uusi andmeid pandeemia kohta; võtab teadmiseks, et sihtasutus lõi ka andmebaasi „COVID-19 EU PolicyWatch“; märgib, et üritused, mis pidid 2020. aastal toimuma füüsilise kohaloluga, muudeti veebiseminarideks ning et registreeritutest osales tegelikult 30–50 %, mis sihtasutuse hinnangul on sektori keskmisest kõrgem; |
| --- | --- |

31.

märgib, et 2020. aastal mõjutas sihtasutuse tegevust esialgu tugevalt COVID-19 pandeemia; märgib, et sihtasutus kohanes kiiresti kaugtööga ning töötas välja ja käivitas oma esimese veebipõhise uuringu, uue andmebaasi ning mitmesugused muudetud teadusuuringute ja teabevahetuse väljundid; märgib, et sihtasutus töötas välja veebiuuringu „Elamine, töötamine ja COVID-19“, et saada teavet pandeemia mõju kohta inimestele kogu Euroopas, ning esitas seeläbi ühena esimestest Euroopa institutsioonidest, ametitest ja organitest uusi andmeid pandeemia kohta; võtab teadmiseks, et sihtasutus lõi ka andmebaasi „COVID-19 EU PolicyWatch“; märgib, et üritused, mis pidid 2020. aastal toimuma füüsilise kohaloluga, muudeti veebiseminarideks ning et registreeritutest osales tegelikult 30–50 %, mis sihtasutuse hinnangul on sektori keskmisest kõrgem;

Muud märkused

Muud märkused

| 32. | märgib, et 2020. aastal suurenes sihtasutust ähvardavate küberohtude hulk ning sihtasutus suurendas süsteemi proaktiivsete turvauuenduste ja riskihindamise sagedust; võtab teadmiseks koostöö ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühma (CERT-EU) ja Euroopa Komisjoni informaatika peadirektoraadiga, et suurendada küberohtude alase luureteabe jagamist; märgib, et sihtasutus on laiendanud oma andmekaitset, kasutades asukohaväliseid pilvvarundusteenuseid, ning et koostamisel on terviklik küberturbepoliitika; palub sihtasutusel hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis küberturbepoliitikaga ja selle mõjuga sihtasutusele; |
| --- | --- |

32.

märgib, et 2020. aastal suurenes sihtasutust ähvardavate küberohtude hulk ning sihtasutus suurendas süsteemi proaktiivsete turvauuenduste ja riskihindamise sagedust; võtab teadmiseks koostöö ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühma (CERT-EU) ja Euroopa Komisjoni informaatika peadirektoraadiga, et suurendada küberohtude alase luureteabe jagamist; märgib, et sihtasutus on laiendanud oma andmekaitset, kasutades asukohaväliseid pilvvarundusteenuseid, ning et koostamisel on terviklik küberturbepoliitika; palub sihtasutusel hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis küberturbepoliitikaga ja selle mõjuga sihtasutusele;

| 33. | märgib, et 2020. aasta septembris liitus sihtasutus Euroopa Parlamendi algatusega, mis pakub keskkonnahoidlike avalike hangete kasutajatuge, et aidata kaasa kestlike hangete korraldamisele; |
| --- | --- |

33.

märgib, et 2020. aasta septembris liitus sihtasutus Euroopa Parlamendi algatusega, mis pakub keskkonnahoidlike avalike hangete kasutajatuge, et aidata kaasa kestlike hangete korraldamisele;

| 34. | tuletab meelde sihtasutuse ulatuslikuma digitaliseerimise olulisust nii selle sisese töökorralduse ja juhtimise jaoks kui ka menetluste digitaliseerimise kiirendamiseks; rõhutab, et sihtasutus peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et igal juhul vältida ametitevahelist digilõhet; juhib aga tähelepanu vajadusele võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde sihtasutuse ulatuslikuma digitaliseerimise olulisust nii selle sisese töökorralduse ja juhtimise jaoks kui ka menetluste digitaliseerimise kiirendamiseks; rõhutab, et sihtasutus peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et igal juhul vältida ametitevahelist digilõhet; juhib aga tähelepanu vajadusele võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis;

| 35. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

35.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

3

---

(1)  
  ELT C 107, 31.3.2020, lk 8.

1

(2)  Finantsmääruse (määrus (EL, Euratom) 2018/1046) artikli 175 lõige 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65) artikkel 4, millega kehtestatakse asjade ja teenuste riigihankelepingute puhul 144 000 euro suurune piirmäär.

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

3

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/382 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/382

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1796,

4. mai 2022,

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust sihtasutuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0097/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust sihtasutuse tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0097/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/127 (millega asutatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75), (4) eriti selle artiklit 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/127 (millega asutatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75), (4) eriti selle artiklit 16,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (5) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) (6) artikleid 32 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) (6) artikleid 32 ja 47,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0109/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0109/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 30, 31.1.2019, lk 74.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

(6)  
  ELT L 328, 7.12.2013, lk 42.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/384 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/384

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1797,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0098/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0098/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (4), eriti selle artiklit 63, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (4), eriti selle artiklit 63,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0102/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0102/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) haldusdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) haldusdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) haldusdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) haldusdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 138.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/385 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/385

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1798,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust)) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0102/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0102/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 41 700 000 eurot, mis tähendab, et see oli 2019. aasta eelarvest 7,05 % suurem; arvestades, et ameti eelarve koosneb peaaegu eranditult liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 41 700 000 eurot, mis tähendab, et see oli 2019. aasta eelarvest 7,05 % suurem; arvestades, et ameti eelarve koosneb peaaegu eranditult liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,99 %, mis on 2019. aasta määrast 0,11 % kõrgem; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 58,07 %, mis on 2019. aasta näitajast 5,54 % madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,99 %, mis on 2019. aasta määrast 0,11 % kõrgem; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 58,07 %, mis on 2019. aasta näitajast 5,54 % madalam;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 2. | rõhutab, et ametil on tähtis roll, milles ta toetab ja koordineerib liikmesriikide õigusasutuste tööd piiriülese organiseeritud raske kuritegevuse uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ametil on tähtis roll, milles ta toetab ja koordineerib liikmesriikide õigusasutuste tööd piiriülese organiseeritud raske kuritegevuse uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel;

| 3. | juhib tähelepanu ameti poolt toetatavate juhtumite koguarvu pidevale suurenemisele viimasel viiel aastal ning rõhutab, et viimasel ajal on juhtumid, millega seoses ameti poole pöördutakse, muutunud üha keerukamaks, mistõttu on vaja toetust pikema aja jooksul; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu ameti poolt toetatavate juhtumite koguarvu pidevale suurenemisele viimasel viiel aastal ning rõhutab, et viimasel ajal on juhtumid, millega seoses ameti poole pöördutakse, muutunud üha keerukamaks, mistõttu on vaja toetust pikema aja jooksul;

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et amet lõi prokuröride ja eeluurimiskohtunike fookusrühma, mis tegeleb rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemisega ja mis toob kokku asjaomase valdkonna spetsialistid ning kõik julgeoleku- ja kriminaalõigusahela osalised, et võitlust rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu veelgi tugevdada; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et amet lõi prokuröride ja eeluurimiskohtunike fookusrühma, mis tegeleb rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemisega ja mis toob kokku asjaomase valdkonna spetsialistid ning kõik julgeoleku- ja kriminaalõigusahela osalised, et võitlust rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu veelgi tugevdada;

| 5. | väljendab heameelt Frontexiga toimuva operatiivkoostöö jätkumise üle; väljendab rahulolu Frontexi ja ameti tulevasi suhteid reguleeriva koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste üle; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt Frontexiga toimuva operatiivkoostöö jätkumise üle; väljendab rahulolu Frontexi ja ameti tulevasi suhteid reguleeriva koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste üle;

| 6. | väljendab heameelt ameti ja eu-LISA koostöö üle määruse (EL) 2019/816 (2) kontekstis; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt ameti ja eu-LISA koostöö üle määruse (EL) 2019/816 (2) kontekstis;

2

| 7. | märgib, et amet kasutab oma tegevusest tuleneva lisaväärtuse hindamiseks ja eelarve haldamise parandamiseks põhilisi tulemusnäitajaid, näiteks juhtumeid otseselt toetavate aruannete/analüüside arv, liikmesriikide poolt üle antud juhtumite arv ja Euroopa Prokuratuuriga operatiivküsimustes asjakohase töökorra vastuvõtmine; märgib, et amet määras oma 2020. aasta töökavas kindlaks 50 põhilist tulemusnäitajat, mida on 44 % vähem kui 2019. aasta töökavas; märgib, et kui jätta kõrvale põhilised tulemusnäitajad, mida COVID-19 pandeemia mõjutas, saavutas amet eesmärgid 22 põhilise tulemusnäitaja puhul 30-st (saavutati 73 % võrreldes 71 %-ga 2019. aastal); |
| --- | --- |

7.

märgib, et amet kasutab oma tegevusest tuleneva lisaväärtuse hindamiseks ja eelarve haldamise parandamiseks põhilisi tulemusnäitajaid, näiteks juhtumeid otseselt toetavate aruannete/analüüside arv, liikmesriikide poolt üle antud juhtumite arv ja Euroopa Prokuratuuriga operatiivküsimustes asjakohase töökorra vastuvõtmine; märgib, et amet määras oma 2020. aasta töökavas kindlaks 50 põhilist tulemusnäitajat, mida on 44 % vähem kui 2019. aasta töökavas; märgib, et kui jätta kõrvale põhilised tulemusnäitajad, mida COVID-19 pandeemia mõjutas, saavutas amet eesmärgid 22 põhilise tulemusnäitaja puhul 30-st (saavutati 73 % võrreldes 71 %-ga 2019. aastal);

| 8. | märgib, et ameti toetus liikmesriikidele, Norrale ja Islandile koostöös nõukogu ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga on mänginud olulist rolli COVID-19 pandeemiast tulenevate praktiliste ja õiguslike küsimuste kohta teabe kogumisel ja levitamisel; märgib, et 2020. aasta aprillis avaldas amet COVID-19 pandeemia ajal antava operatiivtoetuse kohta suunised, mis sisaldavad ettevõtlusega seotud erandolukorra meetmeid, mille rakendamisega tagati riiklikele büroodele ja riiklikele ametiasutustele pidev operatiivabi; |
| --- | --- |

8.

märgib, et ameti toetus liikmesriikidele, Norrale ja Islandile koostöös nõukogu ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga on mänginud olulist rolli COVID-19 pandeemiast tulenevate praktiliste ja õiguslike küsimuste kohta teabe kogumisel ja levitamisel; märgib, et 2020. aasta aprillis avaldas amet COVID-19 pandeemia ajal antava operatiivtoetuse kohta suunised, mis sisaldavad ettevõtlusega seotud erandolukorra meetmeid, mille rakendamisega tagati riiklikele büroodele ja riiklikele ametiasutustele pidev operatiivabi;

| 9. | märgib, et amet jätkas operatiivkoostöö tugevdamist ja sideprokuröride poolt üle antud juhtumite arv suurenes, mille tulemuseks oli 2020. aastal 291 uut juhtumit ja see tähendab 2019. aastaga võrreldes 17 % suurust kasvu; tunneb heameelt asjaolu üle, et amet tugevdas operatiivkoostööd oma partnerite ja kolmandate riikidega, määrates ametisse Serbia, Gruusia ja Albaania sideprokurörid, ning suurendades ühiste juhtumite arvu 4 %; märgib lisaks positiivse asjaoluna, et Usbekistani, Sri Lanka, Mehhiko ja Kosovo osalemisega suurenes ameti kontaktpunktide võrgustik 55 riigini; tunneb heameelt, et amet on tõhustanud kriminaalasjades tehtavat koostööd liidu ja selle lõunapoolsete partnerriikide (Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Palestiina ja Tuneesia) vahel, olles Euroopa – Vahemere piirkonna õigusprogrammi uue etapi korraldaja; |
| --- | --- |

9.

märgib, et amet jätkas operatiivkoostöö tugevdamist ja sideprokuröride poolt üle antud juhtumite arv suurenes, mille tulemuseks oli 2020. aastal 291 uut juhtumit ja see tähendab 2019. aastaga võrreldes 17 % suurust kasvu; tunneb heameelt asjaolu üle, et amet tugevdas operatiivkoostööd oma partnerite ja kolmandate riikidega, määrates ametisse Serbia, Gruusia ja Albaania sideprokurörid, ning suurendades ühiste juhtumite arvu 4 %; märgib lisaks positiivse asjaoluna, et Usbekistani, Sri Lanka, Mehhiko ja Kosovo osalemisega suurenes ameti kontaktpunktide võrgustik 55 riigini; tunneb heameelt, et amet on tõhustanud kriminaalasjades tehtavat koostööd liidu ja selle lõunapoolsete partnerriikide (Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Palestiina ja Tuneesia) vahel, olles Euroopa – Vahemere piirkonna õigusprogrammi uue etapi korraldaja;

| 10. | märgib, et 2020. aastal pöördusid prokurörid kogu liidust ja mujalt ameti poole, et saada abi 8 799 piiriüleses kriminaaluurimises, mis on 13 % rohkem kui 2019. aastal, ning et 2020. aastal algatati 4 200 uut juhtumit, millest 164 olid seotud COVID-19 pandeemiaga; väljendab heameelt selle üle, et amet andis 2020. aastal õiguslikku, rahalist ja operatiivtuge 268 ühisele uurimisrühmale ning hõlbustas 1 284 Euroopa vahistamismääruse täitmist; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 2020. aastal pöördusid prokurörid kogu liidust ja mujalt ameti poole, et saada abi 8 799 piiriüleses kriminaaluurimises, mis on 13 % rohkem kui 2019. aastal, ning et 2020. aastal algatati 4 200 uut juhtumit, millest 164 olid seotud COVID-19 pandeemiaga; väljendab heameelt selle üle, et amet andis 2020. aastal õiguslikku, rahalist ja operatiivtuge 268 ühisele uurimisrühmale ning hõlbustas 1 284 Euroopa vahistamismääruse täitmist;

| 11. | rõhutab asjaolu, et amet osales aktiivselt sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alalise komitee koosolekutel ja sellega seotud tegevuses ning saavutas suuremaid tulemusi kuritegevusega seotud prioriteetsetes valdkondades; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet tõhustas strateegilist koostööd partneritega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas, tehes tihedat koostööd justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutustega, juhatades justiits- ja siseküsimuste asutuste võrgustikku ja jätkates õigusvõrgustikega koostoime loomise uurimist; |
| --- | --- |

11.

rõhutab asjaolu, et amet osales aktiivselt sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alalise komitee koosolekutel ja sellega seotud tegevuses ning saavutas suuremaid tulemusi kuritegevusega seotud prioriteetsetes valdkondades; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet tõhustas strateegilist koostööd partneritega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas, tehes tihedat koostööd justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutustega, juhatades justiits- ja siseküsimuste asutuste võrgustikku ja jätkates õigusvõrgustikega koostoime loomise uurimist;

| 12. | väljendab heameelt tiheda koostöö üle liidu ja rahvusvaheliste partneritega, sealhulgas komisjoni, OLAFi ning muude justiits- ja siseküsimuste asutustega; rõhutab edusamme ameti ja Euroopa Prokuratuuri vahelises koostöös ning väljendab heameelt nende tulevaste suhete reguleerimiseks sõlmitava koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste üle; väljendab heameelt selle üle, et amet osaleb ELi ohvrite õiguste platvormil; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt tiheda koostöö üle liidu ja rahvusvaheliste partneritega, sealhulgas komisjoni, OLAFi ning muude justiits- ja siseküsimuste asutustega; rõhutab edusamme ameti ja Euroopa Prokuratuuri vahelises koostöös ning väljendab heameelt nende tulevaste suhete reguleerimiseks sõlmitava koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste üle; väljendab heameelt selle üle, et amet osaleb ELi ohvrite õiguste platvormil;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 13. | märgib, et 31. detsembril 2020 oli ametikohtade loetelu rakendatud 99 % ulatuses, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 207 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 204 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 208); märgib, et lisaks töötas 2020. aastal ameti heaks ka 16,2 lepingulist töötajat (2020. aastal oli kinnitatud ametikohti 16) ja täistööajale taandatud liikmesriikide lähetatud ekspertide arv oli 16,5 (ettenähtud 21-st); |
| --- | --- |

13.

märgib, et 31. detsembril 2020 oli ametikohtade loetelu rakendatud 99 % ulatuses, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 207 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 204 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 208); märgib, et lisaks töötas 2020. aastal ameti heaks ka 16,2 lepingulist töötajat (2020. aastal oli kinnitatud ametikohti 16) ja täistööajale taandatud liikmesriikide lähetatud ekspertide arv oli 16,5 (ettenähtud 21-st);

| 14. | rõhutab, kui oluline on, et ameti käsutuses oleksid sobivad inim- ja majandusressursid, eelkõige arvestades ameti tegevuse laienemist; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on, et ameti käsutuses oleksid sobivad inim- ja majandusressursid, eelkõige arvestades ameti tegevuse laienemist;

| 15. | tunneb heameelt selle üle, et amet saavutas 2020. aastal kõrgema ja keskastme juhtide seas soolise tasakaalu (viis meest ja viis naist), ning märgib murega soolise tasakaalu puudumist ameti juhatuses, kus on 17 meest (65,4 %) ja üheksa naist (34,6 %), ning et töötajate hulgas oli kokku 71 meest (32 %) ja 152 naist (68 %); palub ametil edaspidi tagada oma töötajate hulgas sooline tasakaal; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid agentuuri juhatuse liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt selle üle, et amet saavutas 2020. aastal kõrgema ja keskastme juhtide seas soolise tasakaalu (viis meest ja viis naist), ning märgib murega soolise tasakaalu puudumist ameti juhatuses, kus on 17 meest (65,4 %) ja üheksa naist (34,6 %), ning et töötajate hulgas oli kokku 71 meest (32 %) ja 152 naist (68 %); palub ametil edaspidi tagada oma töötajate hulgas sooline tasakaal; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid agentuuri juhatuse liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 16. | võtab rahuloluga teadmiseks ameti poolt ahistamise ärahoidmiseks kehtestatud meetmed ning tehtavad pingutused; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal pakkus amet kõigile töötajatele psühholoogilist ja seksuaalset ahistamist käsitlevat täienduskoolitust ning usaldusnõunikele ja -juhtidele pakuti lisaks koolitust konfliktide ohjamise ja lahendamise kohta; |
| --- | --- |

16.

võtab rahuloluga teadmiseks ameti poolt ahistamise ärahoidmiseks kehtestatud meetmed ning tehtavad pingutused; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal pakkus amet kõigile töötajatele psühholoogilist ja seksuaalset ahistamist käsitlevat täienduskoolitust ning usaldusnõunikele ja -juhtidele pakuti lisaks koolitust konfliktide ohjamise ja lahendamise kohta;

| 17. | märgib, et 2019. aastal teatas amet esialgu, et ametis on kaks väidetavat ahistamisjuhtumit; märgib, et amet parandas seda arvu, kuna üks kahest juhtumist algatati 2018. aastal, kui töötaja esitas vahetu ülemuse tegevusest tingitud väidetava ahistamise tõttu abitaotluse, mis viis haldusuurimiseni, mille tulemusel leiti, et taotlus ei ole põhjendatud, ja uurimine lõpetati 2019. aasta märtsis; märgib, et juhtumiga seotud töötajad paigutati erinevatesse organisatsioonilistesse üksustesse ja edasisi meetmeid ei võetud, kuna otsust uurimine lõpetada ei ole ümber lükatud, ning et juhtum lõpetati 2020. aasta novembris; märgib, et teine juhtum algatati 2019. aastal seoses ühe juhiga, et juhtum lõpetati 2020. aasta novembris, ilma et edasisi meetmeid oleks vaja võtta, ning et kaebuse esitaja esitas 2021. aasta veebruaris kaebuse juhtumi lõpetamise otsuse peale; |
| --- | --- |

17.

märgib, et 2019. aastal teatas amet esialgu, et ametis on kaks väidetavat ahistamisjuhtumit; märgib, et amet parandas seda arvu, kuna üks kahest juhtumist algatati 2018. aastal, kui töötaja esitas vahetu ülemuse tegevusest tingitud väidetava ahistamise tõttu abitaotluse, mis viis haldusuurimiseni, mille tulemusel leiti, et taotlus ei ole põhjendatud, ja uurimine lõpetati 2019. aasta märtsis; märgib, et juhtumiga seotud töötajad paigutati erinevatesse organisatsioonilistesse üksustesse ja edasisi meetmeid ei võetud, kuna otsust uurimine lõpetada ei ole ümber lükatud, ning et juhtum lõpetati 2020. aasta novembris; märgib, et teine juhtum algatati 2019. aastal seoses ühe juhiga, et juhtum lõpetati 2020. aasta novembris, ilma et edasisi meetmeid oleks vaja võtta, ning et kaebuse esitaja esitas 2021. aasta veebruaris kaebuse juhtumi lõpetamise otsuse peale;

| 18. | märgib, et amet võttis 2020. aastal asutuseväliste värbamismenetluste kaudu tööle 16 ajutist ja lepingulist töötajat; märgib, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2019/715 (3) artikli 38 lõikega 2 on toimunud kaks ametisse nimetamist, et kompenseerida osalise tööajaga töötamise mõju, mis oli kogu aasta jooksul keskmiselt 3,9 täistööajale taandatud töötajat; väljendab heameelt selle üle, et amet kasutas seda võimalust oma töötajatele osalise tööajaga töötamise pakkumiseks; |
| --- | --- |

18.

märgib, et amet võttis 2020. aastal asutuseväliste värbamismenetluste kaudu tööle 16 ajutist ja lepingulist töötajat; märgib, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2019/715 (3) artikli 38 lõikega 2 on toimunud kaks ametisse nimetamist, et kompenseerida osalise tööajaga töötamise mõju, mis oli kogu aasta jooksul keskmiselt 3,9 täistööajale taandatud töötajat; väljendab heameelt selle üle, et amet kasutas seda võimalust oma töötajatele osalise tööajaga töötamise pakkumiseks;

3

Hanked

Hanked

| 19. | märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt avastati ameti auditeeritud riigihankemenetlustes mitmeid puudusi; märgib, et ühel juhul, kui amet allkirjastas raamlepingu ühe ettevõtjaga, jõudis kontrollikoda järeldusele, et seda liiki raamlepingu kasutamine ei olnud nõutavate teenuste (sõidukite liisimine) laadi seisukohast asjakohane, sest seotud turg on hinnas sageli kõikunud; tunnistab, et Eurojust oleks pidanud kasutama raamlepingut koos hankemenetluse taasavamisega, et tagada nõutavate teenuste võimalikult ökonoomne omandamine; võtab teadmiseks ameti vastuse sellele tähelepanekule ja kohustuse koostada usaldusväärsemad eeldokumendid, mille eesmärk on selgitada, miks on järgitud teatavat hankemenetlust; kutsub ametit üles suurendama jõupingutusi tulevikus selliste puuduste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

19.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt avastati ameti auditeeritud riigihankemenetlustes mitmeid puudusi; märgib, et ühel juhul, kui amet allkirjastas raamlepingu ühe ettevõtjaga, jõudis kontrollikoda järeldusele, et seda liiki raamlepingu kasutamine ei olnud nõutavate teenuste (sõidukite liisimine) laadi seisukohast asjakohane, sest seotud turg on hinnas sageli kõikunud; tunnistab, et Eurojust oleks pidanud kasutama raamlepingut koos hankemenetluse taasavamisega, et tagada nõutavate teenuste võimalikult ökonoomne omandamine; võtab teadmiseks ameti vastuse sellele tähelepanekule ja kohustuse koostada usaldusväärsemad eeldokumendid, mille eesmärk on selgitada, miks on järgitud teatavat hankemenetlust; kutsub ametit üles suurendama jõupingutusi tulevikus selliste puuduste kõrvaldamiseks;

| 20. | märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt allkirjastas Eurojust ühel teisel juhul erilepingu, mille hind erines algsele digitaalse kohtuekspertiisi ja intsidentidele reageerimise raamlepingule lisatud hinnakirjadest; märgib, et amet kiitis arve heaks ja tegi töövõtjale makse, ilma et ta oleks märganud tunnihinna erinevust, ning see näitas, et ei kontrollitud, kas erileping ja arvele märgitud summa vastavad teenustaseme kokkuleppe tegelikele tingimustele; märgib, et kontrollikoda peab liigset makstud summat (3 600 eurot) eeskirjadevastaseks; palub ametil seda kontrollialast puudust hinnata ja välistada oma maksemenetlustes süsteemsete probleemide esinemise ning teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni hindamise tulemustest ja võetud meetmetest; |
| --- | --- |

20.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt allkirjastas Eurojust ühel teisel juhul erilepingu, mille hind erines algsele digitaalse kohtuekspertiisi ja intsidentidele reageerimise raamlepingule lisatud hinnakirjadest; märgib, et amet kiitis arve heaks ja tegi töövõtjale makse, ilma et ta oleks märganud tunnihinna erinevust, ning see näitas, et ei kontrollitud, kas erileping ja arvele märgitud summa vastavad teenustaseme kokkuleppe tegelikele tingimustele; märgib, et kontrollikoda peab liigset makstud summat (3 600 eurot) eeskirjadevastaseks; palub ametil seda kontrollialast puudust hinnata ja välistada oma maksemenetlustes süsteemsete probleemide esinemise ning teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni hindamise tulemustest ja võetud meetmetest;

| 21. | märgib seoses hankemenetlustega, et 2020. aastal sõlmiti 31 lepingut koguväärtusega 8 265 812 eurot; märgib lisaks, et ameti eesmärk on võtta kõigis oma hankemenetlustes kasutusele keskkonnahoidlikud hanked; |
| --- | --- |

21.

märgib seoses hankemenetlustega, et 2020. aastal sõlmiti 31 lepingut koguväärtusega 8 265 812 eurot; märgib lisaks, et ameti eesmärk on võtta kõigis oma hankemenetlustes kasutusele keskkonnahoidlikud hanked;

| 22. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet on täitnud kontrollikoja 2018. aasta tähelepaneku läbirääkimistega hankemenetluse kasutamise kohta, mida ei peetud põhjendatuks; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet on täitnud kontrollikoja 2018. aasta tähelepaneku läbirääkimistega hankemenetluse kasutamise kohta, mida ei peetud põhjendatuks;

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

| 23. | võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja tehtavad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus ning huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine; märgib, et juhatus võttis 15. juunil 2020. aastal vastu otsuse 2020-07, milles käsitleti ameti pettustevastase strateegia ajakohastamist ning milles rõhutati vajadust suurendada teadlikkust ameti sise-eeskirjadest eetika ja huvide konfliktide kohta; märgib, et ameti kolleegium muutis 2019. aasta jaanuaris ameti rikkumisest teatamise suuniseid ning et nende suuniste läbivaatamine on käimas; märgib, et kolleegiumi 15. detsembri 2020. aasta otsusega 2020-09 võeti vastu kolleegiumi ja juhatuse liikmete eetikakoodeks; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja tehtavad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus ning huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine; märgib, et juhatus võttis 15. juunil 2020. aastal vastu otsuse 2020-07, milles käsitleti ameti pettustevastase strateegia ajakohastamist ning milles rõhutati vajadust suurendada teadlikkust ameti sise-eeskirjadest eetika ja huvide konfliktide kohta; märgib, et ameti kolleegium muutis 2019. aasta jaanuaris ameti rikkumisest teatamise suuniseid ning et nende suuniste läbivaatamine on käimas; märgib, et kolleegiumi 15. detsembri 2020. aasta otsusega 2020-09 võeti vastu kolleegiumi ja juhatuse liikmete eetikakoodeks;

| 24. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et ameti kõrgema juhtkonna, välisekspertide ja asutusesiseste ekspertide elulookirjeldusi ei avaldata ameti veebisaidil; palub ametil need elulookirjeldused viivitamata avaldada; märgib, et amet võttis haldusdirektori otsusega AD 2020-44 vastu huvide konfliktide haldamise ajakohastatud standardse töökorra ning et 2020. aastal ei teatatud ühestki huvide konfliktist; |
| --- | --- |

24.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et ameti kõrgema juhtkonna, välisekspertide ja asutusesiseste ekspertide elulookirjeldusi ei avaldata ameti veebisaidil; palub ametil need elulookirjeldused viivitamata avaldada; märgib, et amet võttis haldusdirektori otsusega AD 2020-44 vastu huvide konfliktide haldamise ajakohastatud standardse töökorra ning et 2020. aastal ei teatatud ühestki huvide konfliktist;

| 25. | märgib, et kooskõlas määruse (EL) 2018/1727 (4) artikli 16 lõike 3 punktiga b võttis juhatus 15. juunil 2020 vastu pettustevastase strateegia, mis sisaldab 2020. aasta tegevuskava, millega ajakohastati eelmist, 6. novembri 2018. aasta tegevuskava; väljendab heameelt asjaolu üle, et pettusevastase strateegia ajakohastamisest teavitati kõiki töötajaid ning see on koos muude pettusevastaste materjalidega kättesaadav ameti intranetis asuva pettustevastase võitluse portaali kaudu; |
| --- | --- |

25.

märgib, et kooskõlas määruse (EL) 2018/1727 (4) artikli 16 lõike 3 punktiga b võttis juhatus 15. juunil 2020 vastu pettustevastase strateegia, mis sisaldab 2020. aasta tegevuskava, millega ajakohastati eelmist, 6. novembri 2018. aasta tegevuskava; väljendab heameelt asjaolu üle, et pettusevastase strateegia ajakohastamisest teavitati kõiki töötajaid ning see on koos muude pettusevastaste materjalidega kättesaadav ameti intranetis asuva pettustevastase võitluse portaali kaudu;

4

| 26. | kutsub ametit üles võtma meetmeid, mis tagaksid liidu läbipaistvusreeglite ning põhiõiguste ja andmekaitsestandardite täieliku järgimise; |
| --- | --- |

26.

kutsub ametit üles võtma meetmeid, mis tagaksid liidu läbipaistvusreeglite ning põhiõiguste ja andmekaitsestandardite täieliku järgimise;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 27. | väljendab heameelt ameti sisekontrollisüsteemi hindamise üle, milles jõuti järeldusele, et kõiki sisekontrolli põhimõtteid ja komponente rakendatakse ja need toimivad tõhusalt; kutsub ametit üles võtma oma iga-aastases hinnangus nõuetekohaselt arvesse kontrollikoja leide, eelkõige tähelepanekut seoses eelkontrolli puudumisega lepingutes kokku lepitud hindade ja kehtestatud tariifide üle, mis võib olla seotud süsteemse probleemiga; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt ameti sisekontrollisüsteemi hindamise üle, milles jõuti järeldusele, et kõiki sisekontrolli põhimõtteid ja komponente rakendatakse ja need toimivad tõhusalt; kutsub ametit üles võtma oma iga-aastases hinnangus nõuetekohaselt arvesse kontrollikoja leide, eelkõige tähelepanekut seoses eelkontrolli puudumisega lepingutes kokku lepitud hindade ja kehtestatud tariifide üle, mis võib olla seotud süsteemse probleemiga;

| 28. | märgib, et 2020. aasta alguses oli ametil üheksa täitmata soovitust, mis tulenesid siseauditi talituse audititööst, kaks tegevuspõhise juhtimisega seotud soovitust, mis tulenesid 2016. aastal tehtud järelevalve ja aruandluse/kinnituselementide auditist, ning seitse soovitust, mis tulenesid 2019. aasta auditist Europoliga tehtava koostöö kohta; märgib, et amet tegi 2020. aastal märkimisväärseid edusamme, rakendades kahte alates 2016. aastast täitmata soovitust ning viit seitsmest soovitusest, mis tulenevad Europoliga tehtavat koostööd käsitlevast auditist; palub ametil viia lõpule kõigi soovituste rakendamine; |
| --- | --- |

28.

märgib, et 2020. aasta alguses oli ametil üheksa täitmata soovitust, mis tulenesid siseauditi talituse audititööst, kaks tegevuspõhise juhtimisega seotud soovitust, mis tulenesid 2016. aastal tehtud järelevalve ja aruandluse/kinnituselementide auditist, ning seitse soovitust, mis tulenesid 2019. aasta auditist Europoliga tehtava koostöö kohta; märgib, et amet tegi 2020. aastal märkimisväärseid edusamme, rakendades kahte alates 2016. aastast täitmata soovitust ning viit seitsmest soovitusest, mis tulenevad Europoliga tehtavat koostööd käsitlevast auditist; palub ametil viia lõpule kõigi soovituste rakendamine;

| 29. | märgib, et uue õigusraamistiku rakendamise piiratud läbivaatamine hõlmas planeerimise, juhtimise, riskijuhtimise ja üldiste vastavusmeetmetega seotud aspekte, mille amet võttis vastu hiljuti vastu võetud määruste (EL) 2018/1727 ja (EL) 2017/1939 (5) jaoks; märgib, et esialgne uuring toimus 2020. aasta juunis veebikoosolekute kaudu, millele järgnes 2020. aasta septembris kohapealne töö; märgib, et auditiaruanne sisaldas kahte soovitust; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet esitas 2021. aasta veebruaris nende kahe soovituse kohta oma tegevuskava, ja ergutab ametit kokkulepitud meetmeid rakendama; |
| --- | --- |

29.

märgib, et uue õigusraamistiku rakendamise piiratud läbivaatamine hõlmas planeerimise, juhtimise, riskijuhtimise ja üldiste vastavusmeetmetega seotud aspekte, mille amet võttis vastu hiljuti vastu võetud määruste (EL) 2018/1727 ja (EL) 2017/1939 (5) jaoks; märgib, et esialgne uuring toimus 2020. aasta juunis veebikoosolekute kaudu, millele järgnes 2020. aasta septembris kohapealne töö; märgib, et auditiaruanne sisaldas kahte soovitust; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet esitas 2021. aasta veebruaris nende kahe soovituse kohta oma tegevuskava, ja ergutab ametit kokkulepitud meetmeid rakendama;

5

| 30. | märgib, et ameti uue sisekontrolliraamistiku rakendamise piiratud läbivaatamine algas 2020. aasta aprillis ja piiratud läbivaatamise kohapealne töö toimus 2021. aasta veebruaris; märgib, et amet esitas 2020. aastal ülevaate peamistest ametisisestest ja -välistest arengusuundadest, mis võivad ameti tööd mõjutada; |
| --- | --- |

30.

märgib, et ameti uue sisekontrolliraamistiku rakendamise piiratud läbivaatamine algas 2020. aasta aprillis ja piiratud läbivaatamise kohapealne töö toimus 2021. aasta veebruaris; märgib, et amet esitas 2020. aastal ülevaate peamistest ametisisestest ja -välistest arengusuundadest, mis võivad ameti tööd mõjutada;

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

| 31. | märgib, et amet reageeris COVID-19 pandeemiale, aktiveerides oma talitluspidevuse kava, moodustati talitluspidevuse meeskond ning et rühma soovituste põhjal võttis haldusdirektor meetmeid, et võidelda COVID-19 pandeemia võimaliku mõjuga ameti töötajatele ja tegevusprotsessidele; väljendab rahulolu selle üle, et amet säilitas COVID-19 kriisi ajal täielikult tegevuse järjepidevuse; rõhutab koordineerivat rolli, mis ametil on olnud teabe kogumisel ja levitamisel COVID-19 pandeemiast tulenevate peamiste praktiliste ja õiguslike küsimuste kohta kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas ning teabe andmisel sellega seoses võetud riiklike meetmete mõju kohta; märgib, et töötajatelt eeldati kaugtööd, välja arvatud juhul, kui nende töö nõuab füüsilist kohalolekut ameti ruumides, ning et amet soodustas paindlikku lähenemisviisi töökorraldusele, võttes arvesse töötajate erinevaid vajadusi; märgib, et IT-vahendite hindamisel võeti arvesse andmekaitseküsimusi ning võeti kasutusele turvalise kaugtöö ja videokonverentside tarkvara; |
| --- | --- |

31.

märgib, et amet reageeris COVID-19 pandeemiale, aktiveerides oma talitluspidevuse kava, moodustati talitluspidevuse meeskond ning et rühma soovituste põhjal võttis haldusdirektor meetmeid, et võidelda COVID-19 pandeemia võimaliku mõjuga ameti töötajatele ja tegevusprotsessidele; väljendab rahulolu selle üle, et amet säilitas COVID-19 kriisi ajal täielikult tegevuse järjepidevuse; rõhutab koordineerivat rolli, mis ametil on olnud teabe kogumisel ja levitamisel COVID-19 pandeemiast tulenevate peamiste praktiliste ja õiguslike küsimuste kohta kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas ning teabe andmisel sellega seoses võetud riiklike meetmete mõju kohta; märgib, et töötajatelt eeldati kaugtööd, välja arvatud juhul, kui nende töö nõuab füüsilist kohalolekut ameti ruumides, ning et amet soodustas paindlikku lähenemisviisi töökorraldusele, võttes arvesse töötajate erinevaid vajadusi; märgib, et IT-vahendite hindamisel võeti arvesse andmekaitseküsimusi ning võeti kasutusele turvalise kaugtöö ja videokonverentside tarkvara;

Muud märkused

Muud märkused

| 32. | nõuab hoonete ajakohastamist, et need vastaksid nullheitega hoonete standarditele, eelkõige tuleks selleks paigaldada kõigile ameti hoonetele päikesepaneelid; |
| --- | --- |

32.

nõuab hoonete ajakohastamist, et need vastaksid nullheitega hoonete standarditele, eelkõige tuleks selleks paigaldada kõigile ameti hoonetele päikesepaneelid;

| 33. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet moodustas spetsiaalse meeskonna, et jälgida turvalogisid ja reageerida võimalikele küberturvalisuse intsidentidele, ning et amet viis läbi riskihindamise kõigi uute IKT-lahenduste kohta nii kohapeal kui ka väljaspool, ning et kõigi uute (kohapealsete) internetiga kokkupuutuvate süsteemide puhul tehti läbistustestid; märgib, et ametil on konkreetsed eeskirjad, mis on kooskõlas otsusega 2013/488/EL (6), ning ametil on lisaks ka rida põhimõtteid ja menetlusi salastamata teabe ja sellist teavet töötlevate seadmete kaitseks; väljendab heameelt meetmete üle, mida amet on võtnud seoses küberjulgeolekuga, eriti arvestades ameti töödeldavat tundlikku teavet, ning palub ametil säilitada küberohtude eest kaitse asjakohasel tasemel, võttes arvesse tuvastatud riske; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet moodustas spetsiaalse meeskonna, et jälgida turvalogisid ja reageerida võimalikele küberturvalisuse intsidentidele, ning et amet viis läbi riskihindamise kõigi uute IKT-lahenduste kohta nii kohapeal kui ka väljaspool, ning et kõigi uute (kohapealsete) internetiga kokkupuutuvate süsteemide puhul tehti läbistustestid; märgib, et ametil on konkreetsed eeskirjad, mis on kooskõlas otsusega 2013/488/EL (6), ning ametil on lisaks ka rida põhimõtteid ja menetlusi salastamata teabe ja sellist teavet töötlevate seadmete kaitseks; väljendab heameelt meetmete üle, mida amet on võtnud seoses küberjulgeolekuga, eriti arvestades ameti töödeldavat tundlikku teavet, ning palub ametil säilitada küberohtude eest kaitse asjakohasel tasemel, võttes arvesse tuvastatud riske;

6

| 34. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet osaleb digitaalse kriminaalõiguse programmis, püüdes etendada juhtrolli liidu institutsioonide, organite ja asutuste ning liikmesriikide õigusalase operatiivkoostöö digitaliseerimise programmis; |
| --- | --- |

34.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet osaleb digitaalse kriminaalõiguse programmis, püüdes etendada juhtrolli liidu institutsioonide, organite ja asutuste ning liikmesriikide õigusalase operatiivkoostöö digitaliseerimise programmis;

| 35. | märgib rahuloluga, et amet tugevdas oma välissuhtluse alast suutlikkust, käivitades uue veebisaidi, luues kohaloleku sotsiaalmeedia videoplatvormidel ja korraldades virtuaalse avatud uste päeva ürituse; |
| --- | --- |

35.

märgib rahuloluga, et amet tugevdas oma välissuhtluse alast suutlikkust, käivitades uue veebisaidi, luues kohaloleku sotsiaalmeedia videoplatvormidel ja korraldades virtuaalse avatud uste päeva ürituse;

| 36. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (7) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

36.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (7) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

7

---

(1)  
  ELT C 179, 10.5.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/816, millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN), ning muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (ELT L 295, 21.11.2018, lk 138).

4

(5)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

6

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/390 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/390

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1799,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0098/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0098/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (4), eriti selle artiklit 63, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (4), eriti selle artiklit 63,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0102/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0102/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) haldusdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) haldusdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 138.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/391 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/391

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1800,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0099/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0099/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (4), eriti selle artiklit 60, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (4), eriti selle artiklit 60,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0090/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0090/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/393 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/393

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1801,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0090/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0090/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande kohaselt (1) oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 158 619 073 eurot, st 2019. aasta eelarvest 12,00 % suurem; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande kohaselt (1) oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 158 619 073 eurot, st 2019. aasta eelarvest 12,00 % suurem; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib rahuloluga, et 2020. aasta eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,44 %, mis oli 0,02 % kõrgem kui 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 85,09 %, mis on 2019. aasta määrast 1,52 % madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib rahuloluga, et 2020. aasta eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 99,44 %, mis oli 0,02 % kõrgem kui 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 85,09 %, mis on 2019. aasta määrast 1,52 % madalam;

| 2. | märgib murega, et amet maksis 33 % juhtudest hilinemisega ja seetõttu maksis nendelt intressi 12 000 eurot; märgib, et kontrollikoda täheldas 2019., 2018. ja 2017. aastal sarnaseid viivitusi, mis tekitab ametile finants- ja maineriske; tuletab meelde, et finantsmääruses on sätestatud, et liidu organid, ametid ja asutused peavad tegema makseid ettenähtud tähtaja jooksul, ning et kontrollikoda märgib, et amet seda ei teinud; märgib, et amet mainis oma vastuses kontrollikoja tähelepanekule personaliprobleeme, COVID-19 pandeemiat ja lähetustega seotud teenuste arvete kuhjumist; märgib, et ameti vastuses ei käsitleta hilinenud maksete struktuurset olemust, ning palub ametil üle vaadata oma makseprotsess, et teha kindlaks viivituste põhjused, ning suurendada jõupingutusi maksete tegemiseks ettenähtud tingimustel, et need puudused kõrvaldada; |
| --- | --- |

2.

märgib murega, et amet maksis 33 % juhtudest hilinemisega ja seetõttu maksis nendelt intressi 12 000 eurot; märgib, et kontrollikoda täheldas 2019., 2018. ja 2017. aastal sarnaseid viivitusi, mis tekitab ametile finants- ja maineriske; tuletab meelde, et finantsmääruses on sätestatud, et liidu organid, ametid ja asutused peavad tegema makseid ettenähtud tähtaja jooksul, ning et kontrollikoda märgib, et amet seda ei teinud; märgib, et amet mainis oma vastuses kontrollikoja tähelepanekule personaliprobleeme, COVID-19 pandeemiat ja lähetustega seotud teenuste arvete kuhjumist; märgib, et ameti vastuses ei käsitleta hilinenud maksete struktuurset olemust, ning palub ametil üle vaadata oma makseprotsess, et teha kindlaks viivituste põhjused, ning suurendada jõupingutusi maksete tegemiseks ettenähtud tingimustel, et need puudused kõrvaldada;

Tulemused

Tulemused

| 3. | rõhutab ameti olulist rolli liikmesriikide kriminaaluurimiste toetamisel ning terrorismi, küberkuritegevuse, liidu finantshuvide vastaste kuritegude ning muude raskete ja organiseeritud kuritegevuse vormide ennetamisel, nendele reageerimisel ja nende vastu võitlemisel kogu liidus; |
| --- | --- |

3.

rõhutab ameti olulist rolli liikmesriikide kriminaaluurimiste toetamisel ning terrorismi, küberkuritegevuse, liidu finantshuvide vastaste kuritegude ning muude raskete ja organiseeritud kuritegevuse vormide ennetamisel, nendele reageerimisel ja nende vastu võitlemisel kogu liidus;

| 4. | rõhutab, et operatsioonide arv kasvas 1 921-lt 2019. aastal 2 315-le 2020. aastal (24 % rohkem) ning et ameti rahastatud operatiivkoosolekute arv vähenes rohkem kui 500-lt 2019. aastal 280-le 2020. aastal (44 % vähem), mis näitab COVID-19 mõju ameti tööle; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et operatsioonide arv kasvas 1 921-lt 2019. aastal 2 315-le 2020. aastal (24 % rohkem) ning et ameti rahastatud operatiivkoosolekute arv vähenes rohkem kui 500-lt 2019. aastal 280-le 2020. aastal (44 % vähem), mis näitab COVID-19 mõju ameti tööle;

| 5. | väljendab heameelt Euroopa finants- ja majanduskuritegude keskuse loomise üle, et toetada riiklike ametiasutuste tegevust operatiiv- ja strateegilise abi andmise kaudu, ning Europoli innovatsioonilabori loomise üle; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt Euroopa finants- ja majanduskuritegude keskuse loomise üle, et toetada riiklike ametiasutuste tegevust operatiiv- ja strateegilise abi andmise kaudu, ning Europoli innovatsioonilabori loomise üle;

| 6. | märgib rahuloluga, et amet kasutab teatavaid meetmeid põhiliste tulemusnäitajatena, et hinnata oma tegevusest ja teistest meetmetest tulenevat lisaväärtust ja parandada eelarve haldamist; märgib, et 2020. aastal ühtlustas amet oma tööprogrammis näitajaid ja jälgis kokku 43 tulemusnäitajat koos neist igaühe jaoks seatud individuaalsete eesmärkidega, nagu ülekantavate kulukohustuste täitmine, maksete määrad ja kulukohustuste assigneeringud; |
| --- | --- |

6.

märgib rahuloluga, et amet kasutab teatavaid meetmeid põhiliste tulemusnäitajatena, et hinnata oma tegevusest ja teistest meetmetest tulenevat lisaväärtust ja parandada eelarve haldamist; märgib, et 2020. aastal ühtlustas amet oma tööprogrammis näitajaid ja jälgis kokku 43 tulemusnäitajat koos neist igaühe jaoks seatud individuaalsete eesmärkidega, nagu ülekantavate kulukohustuste täitmine, maksete määrad ja kulukohustuste assigneeringud;

| 7. | märgib, et amet püüab teha tihedat koostööd teiste liidu organite, asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et tagada kõigi liidu kodanike julgeolekuhuvid; märgib, et amet tegi kogu 2020. aasta jooksul projekti SIRIUS raames koostööd Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ametiga (Eurojust); märgib, et ameti keemia-, bioloogiliste, radioloogiliste, tuuma- ja lõhkeainete eksperdid toetasid aktiivselt Rahvusvahelist Aatomienergiaagentuuri ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) mitmel viisil, näiteks konverentside, seminaride, veebiseminaride ja muude õppuste kaudu; märgib lisaks, et amet allkirjastas 8. oktoobril 2020 Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF) töökorralduse; |
| --- | --- |

7.

märgib, et amet püüab teha tihedat koostööd teiste liidu organite, asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et tagada kõigi liidu kodanike julgeolekuhuvid; märgib, et amet tegi kogu 2020. aasta jooksul projekti SIRIUS raames koostööd Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ametiga (Eurojust); märgib, et ameti keemia-, bioloogiliste, radioloogiliste, tuuma- ja lõhkeainete eksperdid toetasid aktiivselt Rahvusvahelist Aatomienergiaagentuuri ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) mitmel viisil, näiteks konverentside, seminaride, veebiseminaride ja muude õppuste kaudu; märgib lisaks, et amet allkirjastas 8. oktoobril 2020 Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF) töökorralduse;

| 8. | märgib, et 30. aprillil 2019 otsustas Euroopa Andmekaitseinspektor (EDPS) algatada omaalgatusliku uurimise pärast seda, kui amet palus andmekaitseinspektorilt suuniseid suurandmete analüüsi kasutamise kohta ameti poolt strateegilise ja operatiivanalüüsi eesmärgil (EDPS juhtum 2019–0370); märgib lisaks, et kooskõlas määrusega (EL) 2016/794 (2) on Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanne viia alates 1. maist 2017 läbi järelevalvet isikuandmete töötlemise seaduslikkuse üle ametis; märgib, et oma uurimise raames tegi andmekaitseinspektor ametile 2020. aasta septembris märkuse, pidades silmas ohtu andmesubjektidele, kuna suurte andmekogumite analüüsimisel puuduvad konkreetsed kaitsemeetmed, millega tagatakse võimalikult väheste andmete kogumine; märgib, et suurte andmemahtude jätkuv säilitamine, ilma et neile andmesubjekti kategooriat eraldamata, kui nende andmete võimaliku seose kuritegevusega saab kindlaks teha alles pärast analüüsi alustamist, võib ohustada üksikisikute õigust andmekaitsele; märgib, et andmekaitseinspektor on selles küsimuses pidanud ametiga dialoogi ning et amet on koostanud spetsiaalse tegevuskava; märgib, et tegevuskavas käsitleti andmekaitseinspektori muret seoses nõutava andmete läbivaatamisega üksikisikute suurtes kogustes andmete säilitamiseks, millel puudub tõendatud seos kuritegevusega, kuid rõhutab andmekaitseinspektori muret, et praegune õigusraamistik ei sisalda maksimaalset ajavahemikku, kui kaua amet võib selliseid andmeid töödelda; rõhutab, et see tähendab, et amet säilitas isikute kohta suures koguses andmeid, kuigi seost kuritegeliku tegevusega ei olnud tuvastatud, ning et amet säilitas neid andmeid vajalikust kauem, mis on vastuolus määruses (EL) 2016/794 sätestatud võimalikult väheste andmete kogumise ja andmete säilitamise piiramise põhimõtetega; võtab teadmiseks andmekaitseinspektori 3. jaanuari 2022. aasta otsuse, millega anti ametile 12 kuud aega jätkata selliste andmekogumite kustutamist, mis ei olnud selle otsuse päeval liigitatud, ja kuus kuud selliste uute andmekogumite kustutamiseks alates nende kättesaamise kuupäevast; märgib, et andmekaitseinspektori otsus mõjutab ameti võimet analüüsida keerukaid ja suuri andmekogusid, et toetada käimasolevaid kriminaaluurimisi ameti pädevusse kuuluvate kuritegude suhtes, kuna ameti toetus kestab sageli kauem kui kuus kuud ja amet peab alati järgima asjakohast liidu õigust; |
| --- | --- |

8.

märgib, et 30. aprillil 2019 otsustas Euroopa Andmekaitseinspektor (EDPS) algatada omaalgatusliku uurimise pärast seda, kui amet palus andmekaitseinspektorilt suuniseid suurandmete analüüsi kasutamise kohta ameti poolt strateegilise ja operatiivanalüüsi eesmärgil (EDPS juhtum 2019–0370); märgib lisaks, et kooskõlas määrusega (EL) 2016/794 (2) on Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanne viia alates 1. maist 2017 läbi järelevalvet isikuandmete töötlemise seaduslikkuse üle ametis; märgib, et oma uurimise raames tegi andmekaitseinspektor ametile 2020. aasta septembris märkuse, pidades silmas ohtu andmesubjektidele, kuna suurte andmekogumite analüüsimisel puuduvad konkreetsed kaitsemeetmed, millega tagatakse võimalikult väheste andmete kogumine; märgib, et suurte andmemahtude jätkuv säilitamine, ilma et neile andmesubjekti kategooriat eraldamata, kui nende andmete võimaliku seose kuritegevusega saab kindlaks teha alles pärast analüüsi alustamist, võib ohustada üksikisikute õigust andmekaitsele; märgib, et andmekaitseinspektor on selles küsimuses pidanud ametiga dialoogi ning et amet on koostanud spetsiaalse tegevuskava; märgib, et tegevuskavas käsitleti andmekaitseinspektori muret seoses nõutava andmete läbivaatamisega üksikisikute suurtes kogustes andmete säilitamiseks, millel puudub tõendatud seos kuritegevusega, kuid rõhutab andmekaitseinspektori muret, et praegune õigusraamistik ei sisalda maksimaalset ajavahemikku, kui kaua amet võib selliseid andmeid töödelda; rõhutab, et see tähendab, et amet säilitas isikute kohta suures koguses andmeid, kuigi seost kuritegeliku tegevusega ei olnud tuvastatud, ning et amet säilitas neid andmeid vajalikust kauem, mis on vastuolus määruses (EL) 2016/794 sätestatud võimalikult väheste andmete kogumise ja andmete säilitamise piiramise põhimõtetega; võtab teadmiseks andmekaitseinspektori 3. jaanuari 2022. aasta otsuse, millega anti ametile 12 kuud aega jätkata selliste andmekogumite kustutamist, mis ei olnud selle otsuse päeval liigitatud, ja kuus kuud selliste uute andmekogumite kustutamiseks alates nende kättesaamise kuupäevast; märgib, et andmekaitseinspektori otsus mõjutab ameti võimet analüüsida keerukaid ja suuri andmekogusid, et toetada käimasolevaid kriminaaluurimisi ameti pädevusse kuuluvate kuritegude suhtes, kuna ameti toetus kestab sageli kauem kui kuus kuud ja amet peab alati järgima asjakohast liidu õigust;

2

| 9. | märgib, et kaasseadusandjate poolt 2022. aasta veebruaris ameti volituste suurendamise osas saavutatud poliitiline kokkulepe lahendab andmekaitseinspektori mured, kehtestades suurte ja keerukate andmekogumite töötlemise tingimused ja säilitamisperioodid; võtab teadmiseks andmekaitseinspektori märkused, et uued õigusaktid, mis ameti tegevust reguleerivad, võimaldavad ametil töödelda andmeid, millel puudub tõendatud seos kuritegevusega; on seisukohal, et arvestades piiriülese õiguskaitsealase koostöö keerukust raskete kuritegude ja terrorismi vastu võitlemisel, on nõuetekohaselt arvesse võetud erandid põhjendatud; rõhutab, et tuleb leida tasakaal tõhusate politseioperatsioonide ja kodanike eraelu puutumatuse kaitse vahel, ning et andmekaitseinspektori korraldus tekitas muret selle üle, kas amet on õige tasakaalu leidnud; kutsub ametit üles andmekaitseinspektori muret arvesse võtma, tegema kiireid edusamme andmesubjektide liigitamisel ja pidama kinni seadusega kehtestatud säilitamispiirangutest, ning järgima võimalikult väheste andmete kogumise ja nende säilitamise piiramise põhimõtteid, tagades ja hoides samas alal ameti tegevussuutlikkust; ootab, et amet täidaks oma juriidilist kohustust esitada parlamendile igal aastal teavet juhtumite arvu kohta, mille puhul ta kasutas õiguslikke võimalusi töödelda üksikisikute andmeid, millel puudub tõendatud seos kuritegevusega, ning teavet sellise töötlemise kestuse ja tulemuste kohta; |
| --- | --- |

9.

märgib, et kaasseadusandjate poolt 2022. aasta veebruaris ameti volituste suurendamise osas saavutatud poliitiline kokkulepe lahendab andmekaitseinspektori mured, kehtestades suurte ja keerukate andmekogumite töötlemise tingimused ja säilitamisperioodid; võtab teadmiseks andmekaitseinspektori märkused, et uued õigusaktid, mis ameti tegevust reguleerivad, võimaldavad ametil töödelda andmeid, millel puudub tõendatud seos kuritegevusega; on seisukohal, et arvestades piiriülese õiguskaitsealase koostöö keerukust raskete kuritegude ja terrorismi vastu võitlemisel, on nõuetekohaselt arvesse võetud erandid põhjendatud; rõhutab, et tuleb leida tasakaal tõhusate politseioperatsioonide ja kodanike eraelu puutumatuse kaitse vahel, ning et andmekaitseinspektori korraldus tekitas muret selle üle, kas amet on õige tasakaalu leidnud; kutsub ametit üles andmekaitseinspektori muret arvesse võtma, tegema kiireid edusamme andmesubjektide liigitamisel ja pidama kinni seadusega kehtestatud säilitamispiirangutest, ning järgima võimalikult väheste andmete kogumise ja nende säilitamise piiramise põhimõtteid, tagades ja hoides samas alal ameti tegevussuutlikkust; ootab, et amet täidaks oma juriidilist kohustust esitada parlamendile igal aastal teavet juhtumite arvu kohta, mille puhul ta kasutas õiguslikke võimalusi töödelda üksikisikute andmeid, millel puudub tõendatud seos kuritegevusega, ning teavet sellise töötlemise kestuse ja tulemuste kohta;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 10. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ameti ametikohtade loetelust täidetud 93,50 % ja ametikohtade loetelus kinnitatud 615 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 575 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 591); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 203 lepingulist töötajat (ametikohtade loetelus kinnitatud ametikohti oli 235) ja 53 lähetatud riiklikku eksperti (ametikohtade loetelus kinnitatud ametikohti oli 71); märgib, et amet eristab nelja lähetatud riiklike ekspertide kategooriat, kusjuures kolm kategooriat ei kanna ameti eelarvega seotud kulusid või kannavad neid piiratud ulatuses ning esindavad veel 53 isikut, mis tähendab, et riikide lähetatud ekspertide koguarv on 106; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ameti ametikohtade loetelust täidetud 93,50 % ja ametikohtade loetelus kinnitatud 615 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 575 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 591); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 203 lepingulist töötajat (ametikohtade loetelus kinnitatud ametikohti oli 235) ja 53 lähetatud riiklikku eksperti (ametikohtade loetelus kinnitatud ametikohti oli 71); märgib, et amet eristab nelja lähetatud riiklike ekspertide kategooriat, kusjuures kolm kategooriat ei kanna ameti eelarvega seotud kulusid või kannavad neid piiratud ulatuses ning esindavad veel 53 isikut, mis tähendab, et riikide lähetatud ekspertide koguarv on 106;

| 11. | rõhutab, et liikmesriikide ametiasutuste töökoormuse ja nõudluse pideva suurenemisega toimetulekuks peab olema piisaval hulgal töötajaid; märgib, et ameti ametikohtade loetelu suurendati 14 ajutise teenistuja ametikoha võrra; kutsub komisjoni üles alustama ametiga aktiivset dialoogi, et mõista ja rahuldada ameti pikaajalisi vajadusi inimressursside järele; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et liikmesriikide ametiasutuste töökoormuse ja nõudluse pideva suurenemisega toimetulekuks peab olema piisaval hulgal töötajaid; märgib, et ameti ametikohtade loetelu suurendati 14 ajutise teenistuja ametikoha võrra; kutsub komisjoni üles alustama ametiga aktiivset dialoogi, et mõista ja rahuldada ameti pikaajalisi vajadusi inimressursside järele;

| 12. | märgib, et organisatsiooniülese tegevuskava tulemusena lõpetas amet 2020. aastal vabade ametikohtade määraga 1,0 % võrreldes iga-aastase eesmärgiga, milleks on vabade ametikohtade maksimaalne määr 2,0 %; märgib, et amet saavutas ka maksimaalse tööjõu voolavuse (12 %) eesmärgi, kus 2020. aasta lõpuks oli tööjõu voolavus 10,9 %; märgib lisaks, et amet jälgib korrapäraselt nende näitajate vastavust iga-aastastele eesmärkidele; |
| --- | --- |

12.

märgib, et organisatsiooniülese tegevuskava tulemusena lõpetas amet 2020. aastal vabade ametikohtade määraga 1,0 % võrreldes iga-aastase eesmärgiga, milleks on vabade ametikohtade maksimaalne määr 2,0 %; märgib, et amet saavutas ka maksimaalse tööjõu voolavuse (12 %) eesmärgi, kus 2020. aasta lõpuks oli tööjõu voolavus 10,9 %; märgib lisaks, et amet jälgib korrapäraselt nende näitajate vastavust iga-aastastele eesmärkidele;

| 13. | võtab murega teadmiseks 2020. aastal teatatud soolise jaotuse kõrgema ja keskastme juhtide seas, kellest 82,8 % olid mehed (149 meest ja 31 naist), ning haldusnõukogus, kus 79,2 % olid mehed (42 meest ja 11 naist) ja töötajate seas, kellest 71,8 % olid mehed (413 meest ja 162 naist); märgib, et haldusnõukogu liikmete kandidaadid esitavad liikmesriikide ametiasutused; tunnistab, et mitmekesisus on üks ameti strateegilistest tugisammastest; väljendab heameelt ameti võetud kohustuse üle parandada soolist tasakaalu oma töötajate seas, seda eelkõige juhtivatel ametikohtadel; võtab teadmiseks, et 2020. aastal suurenes naistöötajate osakaal üksusejuhataja ning samaväärsetel või kõrgematel ametikohtadel; ergutab ametit seda positiivset suundumust jätkama ja palub ametil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil võrdsem sooline jaotus; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; tuletab asutusele meelde, et kandidaatide valimisel on olulised pädevused, teadmised ja kogemused, samuti geograafiline ja sooline tasakaal töötajate vahel; |
| --- | --- |

13.

võtab murega teadmiseks 2020. aastal teatatud soolise jaotuse kõrgema ja keskastme juhtide seas, kellest 82,8 % olid mehed (149 meest ja 31 naist), ning haldusnõukogus, kus 79,2 % olid mehed (42 meest ja 11 naist) ja töötajate seas, kellest 71,8 % olid mehed (413 meest ja 162 naist); märgib, et haldusnõukogu liikmete kandidaadid esitavad liikmesriikide ametiasutused; tunnistab, et mitmekesisus on üks ameti strateegilistest tugisammastest; väljendab heameelt ameti võetud kohustuse üle parandada soolist tasakaalu oma töötajate seas, seda eelkõige juhtivatel ametikohtadel; võtab teadmiseks, et 2020. aastal suurenes naistöötajate osakaal üksusejuhataja ning samaväärsetel või kõrgematel ametikohtadel; ergutab ametit seda positiivset suundumust jätkama ja palub ametil tagada tulevikus juhtkonna ja töötajate tasandil võrdsem sooline jaotus; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; tuletab asutusele meelde, et kandidaatide valimisel on olulised pädevused, teadmised ja kogemused, samuti geograafiline ja sooline tasakaal töötajate vahel;

| 14. | märgib, et 2020. aastal teatas amet ühest konfliktipõhise töösuhte juhtumist, mis tunnistati personalieeskirjade artikli 12a kohaselt psühholoogiliseks ahistamiseks; märgib, et psühholoogilise ahistamise toime pannud töötaja sai noomituse 2020. aasta detsembris personalieeskirjade IX lisa artikli 9 lõike 1 punkti b ja artikli 11 alusel; märgib, et selleks ajaks oli töötaja ametist lahkunud; märgib lisaks, et 2020. aastal ei esitatud kohtule ühtegi ameti töötajatega seotud ahistamisjuhtumit; |
| --- | --- |

14.

märgib, et 2020. aastal teatas amet ühest konfliktipõhise töösuhte juhtumist, mis tunnistati personalieeskirjade artikli 12a kohaselt psühholoogiliseks ahistamiseks; märgib, et psühholoogilise ahistamise toime pannud töötaja sai noomituse 2020. aasta detsembris personalieeskirjade IX lisa artikli 9 lõike 1 punkti b ja artikli 11 alusel; märgib, et selleks ajaks oli töötaja ametist lahkunud; märgib lisaks, et 2020. aastal ei esitatud kohtule ühtegi ameti töötajatega seotud ahistamisjuhtumit;

| 15. | märgib, et ameti toetatud tegevuste koguarv suurenes 2020. aastal 24 %; märgib, et ameti operatiivtegevuse üldine kasv oli kooskõlas Euroopa Andmekaitseinspektori kõrgendatud järelevalvega, mis kajastub andmekaitseinspektori poolt erinevates tegevusvaldkondades esitatud soovituste arvus, mis tulenevad uurimistest, määruse (EL) 2016/794 artikli 39 kohastest eelnevatest konsultatsioonidest ja kontrollide järelmeetmetest; |
| --- | --- |

15.

märgib, et ameti toetatud tegevuste koguarv suurenes 2020. aastal 24 %; märgib, et ameti operatiivtegevuse üldine kasv oli kooskõlas Euroopa Andmekaitseinspektori kõrgendatud järelevalvega, mis kajastub andmekaitseinspektori poolt erinevates tegevusvaldkondades esitatud soovituste arvus, mis tulenevad uurimistest, määruse (EL) 2016/794 artikli 39 kohastest eelnevatest konsultatsioonidest ja kontrollide järelmeetmetest;

Riigihanked

Riigihanked

| 16. | märgib, et amet pikendas lähetustega seotud teenuste osutamiseks sõlmitud raamlepingu kehtivusaega, allkirjastades selle muudatuse pärast lepingu lõppemist (2018. aastal); märgib murega, et kontrollikoda leidis, et see tava on reeglitevastane; märgib, et amet kirjutas 29. märtsil 2019 alla sama lepingu täiendavale muudatusele, mis tõi esile puudusi lepingute haldamises ja eelkontrollides; võtab teadmiseks ameti vastuse, et tema otsus pikendada lepingut 2019. aastal tulenes põhjalikust hindamisest talitluspidevuse säilitamiseks ega kujutanud endast puudusi eelkontrollides; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet algatas 2020. aasta neljandas kvartalis siseauditi, et saada lisakinnitus ameti lepingute haldamise lähenemisviisi kohta; märgib lisaks, et sellega seotud lähetusteenuste leping lõppes 2020. aasta märtsis; |
| --- | --- |

16.

märgib, et amet pikendas lähetustega seotud teenuste osutamiseks sõlmitud raamlepingu kehtivusaega, allkirjastades selle muudatuse pärast lepingu lõppemist (2018. aastal); märgib murega, et kontrollikoda leidis, et see tava on reeglitevastane; märgib, et amet kirjutas 29. märtsil 2019 alla sama lepingu täiendavale muudatusele, mis tõi esile puudusi lepingute haldamises ja eelkontrollides; võtab teadmiseks ameti vastuse, et tema otsus pikendada lepingut 2019. aastal tulenes põhjalikust hindamisest talitluspidevuse säilitamiseks ega kujutanud endast puudusi eelkontrollides; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet algatas 2020. aasta neljandas kvartalis siseauditi, et saada lisakinnitus ameti lepingute haldamise lähenemisviisi kohta; märgib lisaks, et sellega seotud lähetusteenuste leping lõppes 2020. aasta märtsis;

| 17. | märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt ei olnud ameti poolt mööbli, tarvikute ja asjaomaste teenuste hangetega seotud dokumentides sätestatud tingimused piisavalt täpsed, mis vähendas hankemenetlusel konkurentsi; märgib peale selle, et enne töövõtjale tellimiskirja esitamist ei kontrollinud amet piisavalt aluseks olevate hindade täpsust ega mittestandardsete artiklite suhtes kohaldatud allahindluste arvutamist; palub ametil tagada konkurentsiõiguse põhimõtete täielik järgimine kõigis hankemenetlustes; märgib, et ameti vastuse kohaselt sisaldasid hankedokumendid hanke eset ning kohaldatavaid välistamis-, valiku- ja heakskiitmiskriteeriume, millega loodi konkurentsiks vajalikud tingimused, ning märgib, et mis puudutab töövõtja tehtud allahindlust, siis oli see suurem kui lepingus sätestatud standardmäär, ja amet tegutses seega kooskõlas lepingu sätetega usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt; |
| --- | --- |

17.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt ei olnud ameti poolt mööbli, tarvikute ja asjaomaste teenuste hangetega seotud dokumentides sätestatud tingimused piisavalt täpsed, mis vähendas hankemenetlusel konkurentsi; märgib peale selle, et enne töövõtjale tellimiskirja esitamist ei kontrollinud amet piisavalt aluseks olevate hindade täpsust ega mittestandardsete artiklite suhtes kohaldatud allahindluste arvutamist; palub ametil tagada konkurentsiõiguse põhimõtete täielik järgimine kõigis hankemenetlustes; märgib, et ameti vastuse kohaselt sisaldasid hankedokumendid hanke eset ning kohaldatavaid välistamis-, valiku- ja heakskiitmiskriteeriume, millega loodi konkurentsiks vajalikud tingimused, ning märgib, et mis puudutab töövõtja tehtud allahindlust, siis oli see suurem kui lepingus sätestatud standardmäär, ja amet tegutses seega kooskõlas lepingu sätetega usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt;

| 18. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet rakendas nõuetekohaselt kontrollikoja soovitusi kvaliteedi seisukohast kõige asjakohasema tehnilise hindamiskriteeriumi miinimumkünnise kohta ning alushindade täpsuse ja mittestandardsete kirjete suhtes kohaldatavate allahindluste arvutamise kontrolli kohta; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet rakendas nõuetekohaselt kontrollikoja soovitusi kvaliteedi seisukohast kõige asjakohasema tehnilise hindamiskriteeriumi miinimumkünnise kohta ning alushindade täpsuse ja mittestandardsete kirjete suhtes kohaldatavate allahindluste arvutamise kontrolli kohta;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 19. | võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja jätkuvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, vältida ja hallata huvide konflikte, kaitsta rikkumisest teatajaid ja võidelda ahistamise vastu; märgib, et 2020. aastal ei teatatud ühestki huvide konflikti juhtumist, mis oleks viinud ameti sisejuurdluste talituse juurdlusteni; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks ameti kehtestatud meetmed ja jätkuvad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus, vältida ja hallata huvide konflikte, kaitsta rikkumisest teatajaid ja võidelda ahistamise vastu; märgib, et 2020. aastal ei teatatud ühestki huvide konflikti juhtumist, mis oleks viinud ameti sisejuurdluste talituse juurdlusteni;

| 20. | väljendab heameelt asjaolu üle, et amet avaldab haldusnõukogu liikmete, tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitjate elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet avaldab haldusnõukogu liikmete, tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitjate elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 21. | märgib, et komisjoni siseauditi talitus viis lõpule ameti IT-alase turbe auditi ja viis läbi lepingute haldamise auditi eeltöö 2020. aastal; märgib, et amet rakendas 86 % otsustava tähtsusega või väga olulistest soovitustest, mis oli kavas ellu viia 2020. aastal; |
| --- | --- |

21.

märgib, et komisjoni siseauditi talitus viis lõpule ameti IT-alase turbe auditi ja viis läbi lepingute haldamise auditi eeltöö 2020. aastal; märgib, et amet rakendas 86 % otsustava tähtsusega või väga olulistest soovitustest, mis oli kavas ellu viia 2020. aastal;

| 22. | tuletab meelde kontrollikoja tähelepanekut lähetustega seotud teenuste osutamise raamlepingu pikendamise kohta; märgib, et see tähelepanek juhib tähelepanu ameti hankemenetluste nõrkusele, mis võib mõjutada ameti sisekontrollisüsteemi või selle osi; palub ametil sisekontrolliraamistiku iga-aastase hindamise raames kontrollikoja tähelepanekuid arvesse võtta; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde kontrollikoja tähelepanekut lähetustega seotud teenuste osutamise raamlepingu pikendamise kohta; märgib, et see tähelepanek juhib tähelepanu ameti hankemenetluste nõrkusele, mis võib mõjutada ameti sisekontrollisüsteemi või selle osi; palub ametil sisekontrolliraamistiku iga-aastase hindamise raames kontrollikoja tähelepanekuid arvesse võtta;

| 23. | märgib, et ameti sisekontrolliraamistiku komponendid olid olemas ja toimivad integreeritud viisil kogu ametis ning et sisekontrollisüsteem vähendas tulemuslikult vastuvõetava tasemeni ohtu, et ameti tegevuse, aruandluse ja nõuetele vastavusega seotud iga-aastaseid ja mitmeaastaseid eesmärke ei saavutata; kutsub ametit üles võtma oma iga-aastases hinnangus arvesse kontrollikoja tähelepanekuid, eelkõige tähelepanekuid lepingute haldamise ja hilinenud maksete kohta; |
| --- | --- |

23.

märgib, et ameti sisekontrolliraamistiku komponendid olid olemas ja toimivad integreeritud viisil kogu ametis ning et sisekontrollisüsteem vähendas tulemuslikult vastuvõetava tasemeni ohtu, et ameti tegevuse, aruandluse ja nõuetele vastavusega seotud iga-aastaseid ja mitmeaastaseid eesmärke ei saavutata; kutsub ametit üles võtma oma iga-aastases hinnangus arvesse kontrollikoja tähelepanekuid, eelkõige tähelepanekuid lepingute haldamise ja hilinenud maksete kohta;

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

| 24. | märgib, et amet reageeris COVID-19 pandeemiale kiiresti ja rakendas kriisi ohjamiseks mitmeid uusi meetmeid, eesmärgiga avaldada ameti tööle võimalikult vähe mõju ning sealjuures seades esikohale tervise ja ohutuse; märgib siiski, et COVID-19 pandeemia mõjutas otseselt ameti jõupingutusi rakendada mitmeid meetmeid ja saavutada 2020. aasta tööprogrammi eesmärgid, eelkõige neid, mis olid seotud füüsilise kohalolekuga ameti peakorteris, nagu uurijate ja analüütikute operatiiv- ja muud kohtumised, ning haldusmenetlustega, mis ei põhine elektroonilisel töövool; kutsub ametit üles haldusmenetlusi võimalikult palju digiteerima; |
| --- | --- |

24.

märgib, et amet reageeris COVID-19 pandeemiale kiiresti ja rakendas kriisi ohjamiseks mitmeid uusi meetmeid, eesmärgiga avaldada ameti tööle võimalikult vähe mõju ning sealjuures seades esikohale tervise ja ohutuse; märgib siiski, et COVID-19 pandeemia mõjutas otseselt ameti jõupingutusi rakendada mitmeid meetmeid ja saavutada 2020. aasta tööprogrammi eesmärgid, eelkõige neid, mis olid seotud füüsilise kohalolekuga ameti peakorteris, nagu uurijate ja analüütikute operatiiv- ja muud kohtumised, ning haldusmenetlustega, mis ei põhine elektroonilisel töövool; kutsub ametit üles haldusmenetlusi võimalikult palju digiteerima;

| 25. | väljendab heameelt meetmete üle, mida amet on võtnud hankemenetluste ja nendega seotud tegevuste haldamise tõhususe säilitamiseks, sealhulgas kiireloomuliste tellimuste esitamine COVID-19 pandeemiast tingitud erakorraliste vajaduste katmiseks ja mitmesuguste lepingute muutmine, et korrigeerida COVID-19 pandeemiaga seotud riske; |
| --- | --- |

25.

väljendab heameelt meetmete üle, mida amet on võtnud hankemenetluste ja nendega seotud tegevuste haldamise tõhususe säilitamiseks, sealhulgas kiireloomuliste tellimuste esitamine COVID-19 pandeemiast tingitud erakorraliste vajaduste katmiseks ja mitmesuguste lepingute muutmine, et korrigeerida COVID-19 pandeemiaga seotud riske;

| 26. | märgib, et COVID-19 pandeemiast saadud õppetundide põhjal töötab amet välja mitmeid meetmeid, et olla tuleviku suhtes ettevalmistunud, näiteks detsentraliseeritud töömeetodid, sealhulgas võimalus kasutada turvalisi videokõnesid ja koostöövahendeid, kaugtöö (sealhulgas OpsNeti sülearvutitega operatiivteabe protsesside olemuse tõttu) ja ajakohastatud elektroonilised töövood; |
| --- | --- |

26.

märgib, et COVID-19 pandeemiast saadud õppetundide põhjal töötab amet välja mitmeid meetmeid, et olla tuleviku suhtes ettevalmistunud, näiteks detsentraliseeritud töömeetodid, sealhulgas võimalus kasutada turvalisi videokõnesid ja koostöövahendeid, kaugtöö (sealhulgas OpsNeti sülearvutitega operatiivteabe protsesside olemuse tõttu) ja ajakohastatud elektroonilised töövood;

Muud kommentaarid

Muud kommentaarid

| 27. | väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida amet on teinud küberjulgeoleku suurendamiseks; märgib, et 2020. aastal tegi amet kolm kõige olulisemat parandust seoses digikaitsega, mis on seotud kaugjuurdepääsu suutlikkuse, pilvepõhise arendamise ning avatud lähtekoodi ja kolmandate isikute tarkvara kodeerimise tavadega; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida amet on teinud küberjulgeoleku suurendamiseks; märgib, et 2020. aastal tegi amet kolm kõige olulisemat parandust seoses digikaitsega, mis on seotud kaugjuurdepääsu suutlikkuse, pilvepõhise arendamise ning avatud lähtekoodi ja kolmandate isikute tarkvara kodeerimise tavadega;

| 28. | märgib, et enne Ühendkuningriigi väljaastumist liidust 31. detsembril 2020 tegi amet intensiivset tööd ja ettevalmistusi sujuva ülemineku tagamiseks, mõjutades võimalusi jätkata operatiivkoostööd Ühendkuningriigiga, sealhulgas isikuandmete vahetamist, ning kohandades erinevaid operatiivvahendeid ja -süsteeme; |
| --- | --- |

28.

märgib, et enne Ühendkuningriigi väljaastumist liidust 31. detsembril 2020 tegi amet intensiivset tööd ja ettevalmistusi sujuva ülemineku tagamiseks, mõjutades võimalusi jätkata operatiivkoostööd Ühendkuningriigiga, sealhulgas isikuandmete vahetamist, ning kohandades erinevaid operatiivvahendeid ja -süsteeme;

| 29. | ergutab ametit jätkama oma töö, teadusuuringute ja tegevuse edendamist, et olla avalikult nähtavam; märgib, et ameti tööd seoses COVID-19 mõjuga kuritegevusele ja küberkuritegevusele avalikustati 2020. aastal laialdaselt ja see jõudis üldsuseni ameti enda ja kolmandate kanalite kaudu; |
| --- | --- |

29.

ergutab ametit jätkama oma töö, teadusuuringute ja tegevuse edendamist, et olla avalikult nähtavam; märgib, et ameti tööd seoses COVID-19 mõjuga kuritegevusele ja küberkuritegevusele avalikustati 2020. aastal laialdaselt ja see jõudis üldsuseni ameti enda ja kolmandate kanalite kaudu;

| 30. | väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle kehtestada terviklik kestlikkuse ja CO2 heite vähendamise strateegia, näiteks paremad ringlussevõtu tavad ja keskkonnasäästliku energia kasutamine; ergutab ametit järgmise eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel ja ELi ametite võrgustikus jagama sellega seoses kogetud probleeme ja saadud õppetunde; |
| --- | --- |

30.

väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle kehtestada terviklik kestlikkuse ja CO2 heite vähendamise strateegia, näiteks paremad ringlussevõtu tavad ja keskkonnasäästliku energia kasutamine; ergutab ametit järgmise eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel ja ELi ametite võrgustikus jagama sellega seoses kogetud probleeme ja saadud õppetunde;

2

| 31. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

31.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

3

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 158.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53)

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

3

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/398 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/398

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1802,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0099/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0099/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (4), eriti selle artiklit 60, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (4), eriti selle artiklit 60,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0090/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0090/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/400 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/400

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1803,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0100/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0100/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (4), eriti selle artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (4), eriti selle artiklit 21,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0111/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0111/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti direktori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/401 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/401

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1804,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0111/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0111/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 24 167 314 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 5,67 % suurust kasvu; arvestades, et ameti eelarve koosneb peaaegu eranditult liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude eelarvestuse (1) kohaselt oli ameti 2020. aasta lõplik eelarve 24 167 314 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 5,67 % suurust kasvu; arvestades, et ameti eelarve koosneb peaaegu eranditult liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et Euroopa kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et on saanud piisava kinnituse ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 100,00 % ehk sama, mis 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 70,85 %, mis oli 7,85 % võrra madalam kui 2019. aastal; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 100,00 % ehk sama, mis 2019. aastal; märgib, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 70,85 %, mis oli 7,85 % võrra madalam kui 2019. aastal;

| 2. | märgib, et kontrollikoja aruande ja 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetes esitatud ameti vastuse kohaselt oli kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr III jaotises suur, mis kajastab peamiselt ameti põhitegevuse laadi, mille hulka kuulub uuringute ja muu teadlikkuse suurendamise tegevuse rahastamine, mis kestab mitu kuud ja sageli kauem kui aasta lõpuni; märgib, et kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr III jaotises on 23 % suurem kui 2019. aastal; märgib, et märkimisväärne osa III jaotise ülekandmistest (2021. aastal 25 %) seoti kulukohustustega 2020. aasta detsembris; märgib lisaks, et ameti III jaotise ülekandmised 2020. aastal moodustasid kuni 28 % 2019. aastast üle kantud kulukohustustest; märgib, et need leiud viitavad ameti struktuursele probleemile, ning palub ametil see probleem lahendada, parandades oma eelarve planeerimist ja eelarve täitmise tsükleid; |
| --- | --- |

2.

märgib, et kontrollikoja aruande ja 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetes esitatud ameti vastuse kohaselt oli kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr III jaotises suur, mis kajastab peamiselt ameti põhitegevuse laadi, mille hulka kuulub uuringute ja muu teadlikkuse suurendamise tegevuse rahastamine, mis kestab mitu kuud ja sageli kauem kui aasta lõpuni; märgib, et kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr III jaotises on 23 % suurem kui 2019. aastal; märgib, et märkimisväärne osa III jaotise ülekandmistest (2021. aastal 25 %) seoti kulukohustustega 2020. aasta detsembris; märgib lisaks, et ameti III jaotise ülekandmised 2020. aastal moodustasid kuni 28 % 2019. aastast üle kantud kulukohustustest; märgib, et need leiud viitavad ameti struktuursele probleemile, ning palub ametil see probleem lahendada, parandades oma eelarve planeerimist ja eelarve täitmise tsükleid;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | rõhutab ameti tähtsat rolli liidus elavate inimeste põhiõiguste edendamise ja kaitse tagamisel; kordab, et ametil on oluline osa julgeoleku ja põhiõiguste üle peetava mõttevahetuse edendamisel; toonitab eriti ameti uuringute ja arvamuste väärtust liidu õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel; tuletab meelde, et amet on seadnud endale ülesandeks kaitsta vähekaitstud rühmi ja võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

3.

rõhutab ameti tähtsat rolli liidus elavate inimeste põhiõiguste edendamise ja kaitse tagamisel; kordab, et ametil on oluline osa julgeoleku ja põhiõiguste üle peetava mõttevahetuse edendamisel; toonitab eriti ameti uuringute ja arvamuste väärtust liidu õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel; tuletab meelde, et amet on seadnud endale ülesandeks kaitsta vähekaitstud rühmi ja võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu;

| 4. | märgib rahuloluga, et amet reageeris COVID-19 pandeemiale kuue bülletääni avaldamisega, milles anti õigeaegne ja põhjalik ülevaade sellest, millist mõju avaldavad põhiõigustele riiklikud meetmed, mida on kogu liidus võetud selleks, et kaitsta inimesi COVID-19 eest; tuletab siiski meelde, et ametile ei antud selle lisaülesande täitmiseks lisavahendeid; väljendab heameelt selle üle, et vaatamata COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud probleemidele koostas amet 163 079 materjali ja vahendit, mis on seotud teadlikkuse suurendamise meetmetega ja mida on palju rohkem, kui 2020. aastaks oli ette nähtud; tunneb heameelt selle üle, et ameti tegevust on meedias rohkem kajastatud; |
| --- | --- |

4.

märgib rahuloluga, et amet reageeris COVID-19 pandeemiale kuue bülletääni avaldamisega, milles anti õigeaegne ja põhjalik ülevaade sellest, millist mõju avaldavad põhiõigustele riiklikud meetmed, mida on kogu liidus võetud selleks, et kaitsta inimesi COVID-19 eest; tuletab siiski meelde, et ametile ei antud selle lisaülesande täitmiseks lisavahendeid; väljendab heameelt selle üle, et vaatamata COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud probleemidele koostas amet 163 079 materjali ja vahendit, mis on seotud teadlikkuse suurendamise meetmetega ja mida on palju rohkem, kui 2020. aastaks oli ette nähtud; tunneb heameelt selle üle, et ameti tegevust on meedias rohkem kajastatud;

| 5. | rõhutab, et amet jälgib pidevalt paljusid põhiõigusküsimusi, mis on seotud andmete kogumise, hoidmise ja töötlemisega suuremahulistes IT-süsteemides ning nende koostalitlusvõimega; rõhutab, et amet toonitab võimalikke põhiõigustega seotud riske seoses isikuandmete kaitsega ja kaitsega diskrimineerimise eest, ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ning vajadust rakendada korrektselt kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et amet jälgib pidevalt paljusid põhiõigusküsimusi, mis on seotud andmete kogumise, hoidmise ja töötlemisega suuremahulistes IT-süsteemides ning nende koostalitlusvõimega; rõhutab, et amet toonitab võimalikke põhiõigustega seotud riske seoses isikuandmete kaitsega ja kaitsega diskrimineerimise eest, ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ning vajadust rakendada korrektselt kaitsemeetmeid;

| 6. | tunnistab, et ameti korraldatud uuringud, mis hõlmavad kõigi liikmesriikide õigust ja tavasid, on keerukad ning et põhiõiguste järgimise tagamiseks on koostatud arvukalt trükiseid ja korraldatud koolitusi, mis samuti aitavad kaasa liidu eri organite ja asutuste tööle ja annavad sellesse oma panuse; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et ameti korraldatud uuringud, mis hõlmavad kõigi liikmesriikide õigust ja tavasid, on keerukad ning et põhiõiguste järgimise tagamiseks on koostatud arvukalt trükiseid ja korraldatud koolitusi, mis samuti aitavad kaasa liidu eri organite ja asutuste tööle ja annavad sellesse oma panuse;

| 7. | toonitab, et amet on seadnud endale ülesandeks kaitsta vähekaitstud rühmi ja kaitsta kõiki liidus elavaid inimesi igasuguse diskrimineerimise eest; peab kiiduväärseks, et ettepanekus võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 168/2007 (2), on selgitatud ameti tegevust, mis hõlmab kõiki liidu pädevusvaldkondi; |
| --- | --- |

7.

toonitab, et amet on seadnud endale ülesandeks kaitsta vähekaitstud rühmi ja kaitsta kõiki liidus elavaid inimesi igasuguse diskrimineerimise eest; peab kiiduväärseks, et ettepanekus võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 168/2007 (2), on selgitatud ameti tegevust, mis hõlmab kõiki liidu pädevusvaldkondi;

2

| 8. | võtab teadmiseks, et amet kasutab oma tulemuslikkuse mõõtmise raamistikus 31 põhilist tulemusnäitajat, et hinnata oma tegevuse tulemusi ja mõju, ning lisaks viit põhilist tulemusnäitajat eelarve haldamise parandamiseks; märgib, et 2020. aastal käivitati ameti tulemuslikkuse mõõtmise raamistiku reform, et hinnata ameti mõju nii strateegilisel kui ka operatiivtasandil; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks, et amet kasutab oma tulemuslikkuse mõõtmise raamistikus 31 põhilist tulemusnäitajat, et hinnata oma tegevuse tulemusi ja mõju, ning lisaks viit põhilist tulemusnäitajat eelarve haldamise parandamiseks; märgib, et 2020. aastal käivitati ameti tulemuslikkuse mõõtmise raamistiku reform, et hinnata ameti mõju nii strateegilisel kui ka operatiivtasandil;

| 9. | väljendab heameelt selle üle, et ühiste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks teeb amet koostööd teiste ametitega, eelkõige Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti, Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusega; väljendab heameelt asjaolu üle, et lisaks toetab amet korrapäraselt teisi liidu asutusi, et kajastada nende töös Euroopa Liidu põhiõiguste hartast tulenevaid kohustusi; ergutab ametit jätkuvalt uurima, kuidas saaks kattuvate ülesannete täitmisel jagada ressursse ja personali teiste ametitega, kellel on sarnane tegevus; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt selle üle, et ühiste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks teeb amet koostööd teiste ametitega, eelkõige Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti, Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusega; väljendab heameelt asjaolu üle, et lisaks toetab amet korrapäraselt teisi liidu asutusi, et kajastada nende töös Euroopa Liidu põhiõiguste hartast tulenevaid kohustusi; ergutab ametit jätkuvalt uurima, kuidas saaks kattuvate ülesannete täitmisel jagada ressursse ja personali teiste ametitega, kellel on sarnane tegevus;

| 10. | tunneb heameelt selle üle, et amet on laiendanud põhiõigusi käsitleva nõu andmist muudele liidu ametitele, aidates eelkõige Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil määrata oma operatsioonide jaoks 40 põhiõiguste vaatlejat; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt selle üle, et amet on laiendanud põhiõigusi käsitleva nõu andmist muudele liidu ametitele, aidates eelkõige Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil määrata oma operatsioonide jaoks 40 põhiõiguste vaatlejat;

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et amet rakendas 2020. aastal edukalt oma iga-aastase tööprogrammi ja suutis saavutada kõik eesmärgid; väljendab heameelt selle üle, et ameti koostöö rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Nõukogu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga, on tihenenud; avaldab veel kord heameelt, et tööle rakendati Euroopa Liidu põhiõiguste infosüsteem, mille eesmärk on hakata liidu ja liikmesriikide rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste täitmisele antud hinnanguid süstemaatilisemalt kasutama; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt selle üle, et amet rakendas 2020. aastal edukalt oma iga-aastase tööprogrammi ja suutis saavutada kõik eesmärgid; väljendab heameelt selle üle, et ameti koostöö rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Nõukogu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga, on tihenenud; avaldab veel kord heameelt, et tööle rakendati Euroopa Liidu põhiõiguste infosüsteem, mille eesmärk on hakata liidu ja liikmesriikide rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste täitmisele antud hinnanguid süstemaatilisemalt kasutama;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 12. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 97,22 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 72 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 70 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 72); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 32 lepingulist töötajat ja 9 liikmesriikide lähetatud eksperti; |
| --- | --- |

12.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 97,22 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 72 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 70 (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 72); märgib, et 2020. aastal töötas ameti heaks ka 32 lepingulist töötajat ja 9 liikmesriikide lähetatud eksperti;

| 13. | väljendab heameelt soolise tasakaalu üle ameti kõrgema juhtkonna liikmete seas, kus kolm liiget kuuest (50 %) on samast soost, samuti ameti töötajaskonna üldise soolise tasakaalu üle, kus 102 liikmest 53 (51,96 %) on naised; võtab teadmiseks ameti haldusnõukogu soolise koosseisu, kus 50 liikmest 30 (ehk 60 %) on naised; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt soolise tasakaalu üle ameti kõrgema juhtkonna liikmete seas, kus kolm liiget kuuest (50 %) on samast soost, samuti ameti töötajaskonna üldise soolise tasakaalu üle, kus 102 liikmest 53 (51,96 %) on naised; võtab teadmiseks ameti haldusnõukogu soolise koosseisu, kus 50 liikmest 30 (ehk 60 %) on naised; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 14. | võtab teadmiseks ameti aruande, et COVID-19 pandeemia ajal muutunud töömeetodid on hägustanud töötajate töö- ja vaba aja eristust; võtab teadmiseks meetmed, mida amet on võtnud oma töötajate tervise, ohutuse ja heaolu toetamiseks, pakkudes piisavat IT-tuge, tagades juurdepääsu teabele, hüvitades kontoriseadmed kodus, kehtestades paindliku töökorralduse, tagades töötajate ja üksuste juhtide vahelise suhtluse ning paludes töötajatel anda tagasisidet oma peamiste probleemide ja soovitud uuenduste kohta; võtab lisaks teadmiseks ameti tehtud uuringud töötajate kogemuste kohta liikumispiirangute ajal ja 2020. aasta detsembri uuringu tulemused, mis näitasid, et 75 % töötajatest oli paindliku töökorraldusega rahul ja 85 % tundis, et on töökorraldusega seotud muutustest piisavalt informeeritud; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks ameti aruande, et COVID-19 pandeemia ajal muutunud töömeetodid on hägustanud töötajate töö- ja vaba aja eristust; võtab teadmiseks meetmed, mida amet on võtnud oma töötajate tervise, ohutuse ja heaolu toetamiseks, pakkudes piisavat IT-tuge, tagades juurdepääsu teabele, hüvitades kontoriseadmed kodus, kehtestades paindliku töökorralduse, tagades töötajate ja üksuste juhtide vahelise suhtluse ning paludes töötajatel anda tagasisidet oma peamiste probleemide ja soovitud uuenduste kohta; võtab lisaks teadmiseks ameti tehtud uuringud töötajate kogemuste kohta liikumispiirangute ajal ja 2020. aasta detsembri uuringu tulemused, mis näitasid, et 75 % töötajatest oli paindliku töökorraldusega rahul ja 85 % tundis, et on töökorraldusega seotud muutustest piisavalt informeeritud;

Hanked

Hanked

| 15. | väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja tähelepanekut e-hangete ja pakkumuste elektroonilise esitamise kohta on järgitud ja sellekohased meetmed on ellu rakendatud; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet algatas 2020. aasta esimeses kvartalis oma esimese avatud hankemenetluse koos pakkumuste elektroonilise esitamisega; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoja tähelepanekut e-hangete ja pakkumuste elektroonilise esitamise kohta on järgitud ja sellekohased meetmed on ellu rakendatud; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet algatas 2020. aasta esimeses kvartalis oma esimese avatud hankemenetluse koos pakkumuste elektroonilise esitamisega;

| 16. | märgib, et amet algatas 11 hankemenetlust, neist kaks avatud ja üheksa läbirääkimistega hankemenetlused; võtab teadmiseks, et amet sõlmis 632 lepingut; märgib, et kolm neist olid otselepingud kogusummas 3 362 306 eurot, 529 olid raamlepingutega seotud erilepingud või tellimislehed kogusummas 7 824 667 eurot ja 100 olid madala maksumusega lepingud kogusummas 486 243 eurot; |
| --- | --- |

16.

märgib, et amet algatas 11 hankemenetlust, neist kaks avatud ja üheksa läbirääkimistega hankemenetlused; võtab teadmiseks, et amet sõlmis 632 lepingut; märgib, et kolm neist olid otselepingud kogusummas 3 362 306 eurot, 529 olid raamlepingutega seotud erilepingud või tellimislehed kogusummas 7 824 667 eurot ja 100 olid madala maksumusega lepingud kogusummas 486 243 eurot;

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

| 17. | väljendab heameelt seoses ameti praeguste meetmete ja jätkuvate pingutustega läbipaistvuse tagamise, huvide konfliktide ennetamise ja ohjamise ning rikkumisest teatajate kaitse valdkonnas; märgib, et 2020. aastal hinnati ja maandati mitut võimaliku ja tajutud huvide konflikti juhtumit ning et ühestki juhtumist ei teatatud; märgib rahuloluga, et peaaegu kõigi haldusnõukogu ja kõrgema juhtkonna liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid on ameti veebisaidil avaldatud; palub ametil avaldada ülejäänud elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid ning väljendab heameelt riski vähendamiseks juba võetud meetmete üle; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt seoses ameti praeguste meetmete ja jätkuvate pingutustega läbipaistvuse tagamise, huvide konfliktide ennetamise ja ohjamise ning rikkumisest teatajate kaitse valdkonnas; märgib, et 2020. aastal hinnati ja maandati mitut võimaliku ja tajutud huvide konflikti juhtumit ning et ühestki juhtumist ei teatatud; märgib rahuloluga, et peaaegu kõigi haldusnõukogu ja kõrgema juhtkonna liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid on ameti veebisaidil avaldatud; palub ametil avaldada ülejäänud elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid ning väljendab heameelt riski vähendamiseks juba võetud meetmete üle;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 18. | märgib, et 2019. aastal auditeeris komisjoni siseauditi talitus teadusprojektide kavandamist ja rakendamist, sealhulgas hankeid; märgib, et ameti andmetel ei tuvastatud ühtegi kriitilise tähtsusega riski; märgib siiski, et siseauditi talituse auditi tulemusel esitati neli olulist soovitust; märgib, et amet pidi need soovitused rakendama 2021. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

18.

märgib, et 2019. aastal auditeeris komisjoni siseauditi talitus teadusprojektide kavandamist ja rakendamist, sealhulgas hankeid; märgib, et ameti andmetel ei tuvastatud ühtegi kriitilise tähtsusega riski; märgib siiski, et siseauditi talituse auditi tulemusel esitati neli olulist soovitust; märgib, et amet pidi need soovitused rakendama 2021. aasta lõpuks;

| 19. | märgib, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega seoses väljendas amet heameelt liidu institutsioonide ja ametite ühise eetikaraamistiku ettepaneku üle ning on valmis andma oma panuse asjaomastesse võrgustikesse; |
| --- | --- |

19.

märgib, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmetega seoses väljendas amet heameelt liidu institutsioonide ja ametite ühise eetikaraamistiku ettepaneku üle ning on valmis andma oma panuse asjaomastesse võrgustikesse;

| 20. | märgib, et amet on võtnud vastu rahvusvahelistel headel tavadel põhineva sisekontrolliraamistiku, et tagada oma poliitika ja juhtimiseesmärkide saavutamine; märgib, et amet tegi 2020. aastal sisehindamise uue sisekontrolliraamistiku rakendamise taseme kohta ja jõudis järeldusele, et peaaegu kõik sisekontrolliraamistiku komponendid on olemas ja toimivad koos integreeritud moel; märgib, et amet peaks võtma meetmeid, et parandada ametijuhendite korrapärast ajakohastamist, peaks püüdma saavutada karjääriarengu aruande õigeaegse rakendamise, hindama võimalust integreeritud asutusesisese teabevahetuspoliitika kasutuselevõtu sisseostmiseks ning tugevdama eelarve planeerimist ja järelevalvet juhtkonna tasandil, kasutades selleks spetsiaalseid aruandlusvahendeid; |
| --- | --- |

20.

märgib, et amet on võtnud vastu rahvusvahelistel headel tavadel põhineva sisekontrolliraamistiku, et tagada oma poliitika ja juhtimiseesmärkide saavutamine; märgib, et amet tegi 2020. aastal sisehindamise uue sisekontrolliraamistiku rakendamise taseme kohta ja jõudis järeldusele, et peaaegu kõik sisekontrolliraamistiku komponendid on olemas ja toimivad koos integreeritud moel; märgib, et amet peaks võtma meetmeid, et parandada ametijuhendite korrapärast ajakohastamist, peaks püüdma saavutada karjääriarengu aruande õigeaegse rakendamise, hindama võimalust integreeritud asutusesisese teabevahetuspoliitika kasutuselevõtu sisseostmiseks ning tugevdama eelarve planeerimist ja järelevalvet juhtkonna tasandil, kasutades selleks spetsiaalseid aruandlusvahendeid;

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19 vastased meetmed ja talitluspidevus

| 21. | märgib, et vaatamata COVID-19 pandeemiast tingitud probleemidele olid ameti 2020. aasta tulemused kooskõlas ameti mitmeaastase ühtse programmdokumendiga ja selle muudatustega, mis seisnesid ameti talitluspidevuse kava aktiveerimises ja töö prioriteetide muutmises; |
| --- | --- |

21.

märgib, et vaatamata COVID-19 pandeemiast tingitud probleemidele olid ameti 2020. aasta tulemused kooskõlas ameti mitmeaastase ühtse programmdokumendiga ja selle muudatustega, mis seisnesid ameti talitluspidevuse kava aktiveerimises ja töö prioriteetide muutmises;

| 22. | võtab teadmiseks COVID-19 pandeemiast tulenevad probleemid, samuti meetmed, mille liikmesriigid on COVID-19 ohjeldamiseks kehtestanud ja mis ei ole mõjutanud mitte ainult ameti aruannete ja tulemuste avaldamise aega, vaid ka 2020. aasta romasid käsitleva uuringu ja eri projektide raames kavandatud muu kohapealse tegevuse elluviimist; väljendab siiski heameelt selle üle, et amet on näidanud üles hoolsust meetmete järelmeetmete võtmisel ja lahenduste leidmisel oma projektide usaldusväärseks rakendamiseks; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks COVID-19 pandeemiast tulenevad probleemid, samuti meetmed, mille liikmesriigid on COVID-19 ohjeldamiseks kehtestanud ja mis ei ole mõjutanud mitte ainult ameti aruannete ja tulemuste avaldamise aega, vaid ka 2020. aasta romasid käsitleva uuringu ja eri projektide raames kavandatud muu kohapealse tegevuse elluviimist; väljendab siiski heameelt selle üle, et amet on näidanud üles hoolsust meetmete järelmeetmete võtmisel ja lahenduste leidmisel oma projektide usaldusväärseks rakendamiseks;

Muud märkused

Muud märkused

| 23. | märgib, et amet kasutas komisjoni pakutavat turvalist e-posti lahendust SECEM, et tagada salastamata tundliku teabe turvaline edastamine; märgib lisaks, et amet järgis kõiki komisjoni informaatika peadirektoraadi ja liidu institutsioonide, organite ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühma esitatud turvasoovitusi, mis olid seotud ameti veebisaidi jaoks kasutatava veebisisuhaldussüsteemi DRUPAL kasutamisega; märgib, kui oluline on ameti sisemenetluste digitaliseerimine; rõhutab asjaolu, et ameti üleminek pilveteenuste kasutamisele 2020. aastal toimus asutusesisese personali abil, mille tulemusel hoiti kokku 350 000 eurot; |
| --- | --- |

23.

märgib, et amet kasutas komisjoni pakutavat turvalist e-posti lahendust SECEM, et tagada salastamata tundliku teabe turvaline edastamine; märgib lisaks, et amet järgis kõiki komisjoni informaatika peadirektoraadi ja liidu institutsioonide, organite ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühma esitatud turvasoovitusi, mis olid seotud ameti veebisaidi jaoks kasutatava veebisisuhaldussüsteemi DRUPAL kasutamisega; märgib, kui oluline on ameti sisemenetluste digitaliseerimine; rõhutab asjaolu, et ameti üleminek pilveteenuste kasutamisele 2020. aastal toimus asutusesisese personali abil, mille tulemusel hoiti kokku 350 000 eurot;

| 24. | väljendab heameelt selle üle, et amet koostas 163 079 materjali ja vahendit, mis on seotud teadlikkuse suurendamise meetmetega ja millega kaugelt ületati 2020. aasta eesmärk (2 150 materjali ja vahendit); märgib, et amet säilitas COVID-19 pandeemia ajal esikoha Euroopa Liidu Väljaannete Talituse veebisaidi abil trükiste levitamisel; väljendab heameelt selle üle, et viimastel aastatel on ametit meedias rohkem mainitud, kusjuures 2020. aastal oli keskmiselt 92 mainimist nädalas ja 369 mainimist kuus, mis tähendab, et varasemate aastate mainimiste arv on kahekordistunud; |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt selle üle, et amet koostas 163 079 materjali ja vahendit, mis on seotud teadlikkuse suurendamise meetmetega ja millega kaugelt ületati 2020. aasta eesmärk (2 150 materjali ja vahendit); märgib, et amet säilitas COVID-19 pandeemia ajal esikoha Euroopa Liidu Väljaannete Talituse veebisaidi abil trükiste levitamisel; väljendab heameelt selle üle, et viimastel aastatel on ametit meedias rohkem mainitud, kusjuures 2020. aastal oli keskmiselt 92 mainimist nädalas ja 369 mainimist kuus, mis tähendab, et varasemate aastate mainimiste arv on kahekordistunud;

| 25. | võtab rahuloluga teadmiseks ameti saavutused kulutõhusa ja keskkonnasõbraliku töökeskkonna ja strateegia tagamisel ning ergutab ametit jätkama parimate tavade kasutamist ja neid veelgi täiustama; |
| --- | --- |

25.

võtab rahuloluga teadmiseks ameti saavutused kulutõhusa ja keskkonnasõbraliku töökeskkonna ja strateegia tagamisel ning ergutab ametit jätkama parimate tavade kasutamist ja neid veelgi täiustama;

| 26. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

26.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

3

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 60.

1

(2)  COM(2020) 225.

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

3

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/405 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/405

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1805,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0100/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0100/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (4), eriti selle artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (4), eriti selle artiklit 21,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0111/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0111/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/406 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/406

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1806,

4. mai 2022,

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0101/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0101/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1896 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1052/2013 ning (EL) 2016/1624) (4), eriti selle artiklit 116, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1896 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1052/2013 ning (EL) 2016/1624) (4), eriti selle artiklit 116,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0110/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0110/2022),

| 1. | lükkab edasi otsuse tegemise heakskiidu andmise kohta Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

lükkab edasi otsuse tegemise heakskiidu andmise kohta Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevdirektori tegevusele ameti 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 295, 14.11.2019, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/407 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/407

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1807,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0110/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0110/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli ameti eelarveaasta 2020 lõplik eelarve 364 432 655 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 10,40 % suurust kasvu; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (edaspidi „amet“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli ameti eelarveaasta 2020 lõplik eelarve 364 432 655 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 10,40 % suurust kasvu; arvestades, et ameti eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest;

1

| B. | arvestades, et kõik liidu organid, asutused ja ametid peaksid olema läbipaistvad ning kandma liidu kodanike ees neile eraldatud raha kasutamise eest täit vastutust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõik liidu organid, asutused ja ametid peaksid olema läbipaistvad ning kandma liidu kodanike ees neile eraldatud raha kasutamise eest täit vastutust;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/1896 (2) on sätestatud nõuded, mida amet peaks täitma, sealhulgas sellistes valdkondades nagu põhiõiguste austamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/1896 (2) on sätestatud nõuded, mida amet peaks täitma, sealhulgas sellistes valdkondades nagu põhiõiguste austamine;

2

| D. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

| E. | arvestades, et alates 2019. aasta detsembrist on amet täitnud uusi volitusi, mille raames on missioonide ja töötajate arvu oluliselt suurendatud, mistõttu on vaja asjakohast eelarvet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates 2019. aasta detsembrist on amet täitnud uusi volitusi, mille raames on missioonide ja töötajate arvu oluliselt suurendatud, mistõttu on vaja asjakohast eelarvet;

| F. | arvestades, et kontrollikoda jõudis oma eriaruandes nr 08/2021, milles käsitletakse Frontexi toetust välispiiride haldamisele, järeldusele, et ameti esmases tegevuses esineb mitmesuguseid puudusi, nimelt sellistes valdkondades nagu olukorra jälgimine, riskianalüüs, haavatavuse hindamine, ühisoperatsioonid ja piirivalve kiirreageerimisoperatsioonid, tagasisaatmisoperatsioonid ja ameti koolitus, samuti puudulik vajaduste ja mõju hindamine enne ameti kulude eksponentsiaalset suurenemist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kontrollikoda jõudis oma eriaruandes nr 08/2021, milles käsitletakse Frontexi toetust välispiiride haldamisele, järeldusele, et ameti esmases tegevuses esineb mitmesuguseid puudusi, nimelt sellistes valdkondades nagu olukorra jälgimine, riskianalüüs, haavatavuse hindamine, ühisoperatsioonid ja piirivalve kiirreageerimisoperatsioonid, tagasisaatmisoperatsioonid ja ameti koolitus, samuti puudulik vajaduste ja mõju hindamine enne ameti kulude eksponentsiaalset suurenemist;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon moodustas Frontexi kontrolli töörühma (FSWG), kes avaldas 14. juulil 2021. aastal raporti põhiõiguste väidetavate rikkumiste tõttu Frontexi suhtes algatatud teabekogumisuurimise kohta (edaspidi „Frontexi kontrolli töörühma raport“); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon moodustas Frontexi kontrolli töörühma (FSWG), kes avaldas 14. juulil 2021. aastal raporti põhiõiguste väidetavate rikkumiste tõttu Frontexi suhtes algatatud teabekogumisuurimise kohta (edaspidi „Frontexi kontrolli töörühma raport“);

| H. | arvestades, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) lõpetas 15. veebruaril 2021. aastal oma uurimiste niisuguse osa, milles uuriti põhiõigustega seotud vahejuhtumite, sealhulgas tagasitõrjumiste teadete käsitlemist; arvestades, et teatavaid muid väidetavaid rikkumisi uurib OLAF veel edasi; arvestades, et OLAFi uurimisi käsitlevat aruannet eelarvekontrollikomisjoni ega kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmetele edastatud ei ole; arvestades, et see takistab eelarvekontrollikomisjoni kontrollitegevust, kuna see aruanne on eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse jaoks väga oluline; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) lõpetas 15. veebruaril 2021. aastal oma uurimiste niisuguse osa, milles uuriti põhiõigustega seotud vahejuhtumite, sealhulgas tagasitõrjumiste teadete käsitlemist; arvestades, et teatavaid muid väidetavaid rikkumisi uurib OLAF veel edasi; arvestades, et OLAFi uurimisi käsitlevat aruannet eelarvekontrollikomisjoni ega kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmetele edastatud ei ole; arvestades, et see takistab eelarvekontrollikomisjoni kontrollitegevust, kuna see aruanne on eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse jaoks väga oluline;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 78,42 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 21,42 % võrra madalam; rõhutab, et 364 miljoni euro suurusest eelarvest seoti kulukohustustega 360 miljonit eurot; võtab teadmiseks, et 95 miljonit eurot on liidu üldeelarvesse tagasi kantud; märgib murega, et maksete assigneeringute täitmise määr oli väga madal, st 43,84 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 25,30 % võrra madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2020. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 78,42 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 21,42 % võrra madalam; rõhutab, et 364 miljoni euro suurusest eelarvest seoti kulukohustustega 360 miljonit eurot; võtab teadmiseks, et 95 miljonit eurot on liidu üldeelarvesse tagasi kantud; märgib murega, et maksete assigneeringute täitmise määr oli väga madal, st 43,84 %, mis on 2019. aastaga võrreldes 25,30 % võrra madalam;

| 2. | võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse, et tagasisaatmisoperatsioonide finantsplaneerimisel tugineb amet koostööd tegevate riikide esitatud prognoosidele ning et selle teabe täielik ja õigeaegne kättesaadavus on ülioluline; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et ühel juhul lisas riiklik asutus 2020. aastal meetme rahalisel lõpetamisel toetuslepingusse kaks varem ette teatamata tagasisaatmisoperatsiooni kogusummas 355 000 eurot, mille tulemusel tekkis ameti ootamatu eelarvepuudujääk, mis sundis ametit võtma tagantjärele eelarvelisi kulukohustusi, mis on vastuolus ameti finantsmäärusega; tunnistab, et amet sõltub koostööd tegevatest riikidest, ning kutsub ametit üles olema rangem operatsioonide, sealhulgas tagasisaatmisoperatsioonide finantsplaneerimisega seotud teabe täielikkuse ja õigeaegsuse standardite kehtestamisel ja jõustamisel; tuletab meelde, et ameti finantsmääruse norme ja põhimõtteid tuleb järgida ja austada kõigis olukordades; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse, et tagasisaatmisoperatsioonide finantsplaneerimisel tugineb amet koostööd tegevate riikide esitatud prognoosidele ning et selle teabe täielik ja õigeaegne kättesaadavus on ülioluline; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et ühel juhul lisas riiklik asutus 2020. aastal meetme rahalisel lõpetamisel toetuslepingusse kaks varem ette teatamata tagasisaatmisoperatsiooni kogusummas 355 000 eurot, mille tulemusel tekkis ameti ootamatu eelarvepuudujääk, mis sundis ametit võtma tagantjärele eelarvelisi kulukohustusi, mis on vastuolus ameti finantsmäärusega; tunnistab, et amet sõltub koostööd tegevatest riikidest, ning kutsub ametit üles olema rangem operatsioonide, sealhulgas tagasisaatmisoperatsioonide finantsplaneerimisega seotud teabe täielikkuse ja õigeaegsuse standardite kehtestamisel ja jõustamisel; tuletab meelde, et ameti finantsmääruse norme ja põhimõtteid tuleb järgida ja austada kõigis olukordades;

| 3. | rõhutab asjaolu, et amet alustas Frontexi tagasisaatmisrakenduste (FAR) ja tagasisaatmise integreeritud haldamise rakenduse (IRMA) süsteemide täiendamist, et luua tegevusega seotud kulude koostalitlev süsteemi, mille eesmärk on tagada toetuste usaldusväärne finantsjuhtimine; rõhutab, et liikmesriigid on tulevikus kohustatud lisama elluviidud tegevuse kohta tegevus- ja finantsandmed; kutsub komisjoni üles tugevdama suhteid ameti ja liikmesriikide vahel ning tagama liikmesriikidele siduvad normid finants- ja operatiivkaitse ning -järelevalve valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

rõhutab asjaolu, et amet alustas Frontexi tagasisaatmisrakenduste (FAR) ja tagasisaatmise integreeritud haldamise rakenduse (IRMA) süsteemide täiendamist, et luua tegevusega seotud kulude koostalitlev süsteemi, mille eesmärk on tagada toetuste usaldusväärne finantsjuhtimine; rõhutab, et liikmesriigid on tulevikus kohustatud lisama elluviidud tegevuse kohta tegevus- ja finantsandmed; kutsub komisjoni üles tugevdama suhteid ameti ja liikmesriikide vahel ning tagama liikmesriikidele siduvad normid finants- ja operatiivkaitse ning -järelevalve valdkonnas;

| 4. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et Schengeni lepinguga ühinenud riikide osalus on väiksem, kui see oleks pidanud olema, kuna see moodustab ameti esialgsest eelarvest 6,91 %, kuigi see pidanuks olema 7,43 %, ning et liidu panus seevastu ei ole ülehinnatud, sest see summa kantakse eelarvesse sõltumata Schengeni lepinguga ühinenud riikide osaluse suurusest; kordab kontrollikoja tähelepanekut, et see osutab vajadusele, et komisjon annaks liidu organitele lisasuuniseid selle kohta, kuidas järjepidevalt arvutada ELi mittekuuluvate riikide osamakseid; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et Schengeni lepinguga ühinenud riikide osalus on väiksem, kui see oleks pidanud olema, kuna see moodustab ameti esialgsest eelarvest 6,91 %, kuigi see pidanuks olema 7,43 %, ning et liidu panus seevastu ei ole ülehinnatud, sest see summa kantakse eelarvesse sõltumata Schengeni lepinguga ühinenud riikide osaluse suurusest; kordab kontrollikoja tähelepanekut, et see osutab vajadusele, et komisjon annaks liidu organitele lisasuuniseid selle kohta, kuidas järjepidevalt arvutada ELi mittekuuluvate riikide osamakseid;

| 5. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et pandeemia on mõjutanud ameti tegevust ja eelarve täitmist 2020. aastal, kuna amet vähendas kahe paranduseelarvega oma esialgset eelarvet 95 000 000 euro võrra; märgib, et esialgne eelarveline kulukohustus summas 18 100 000 eurot kanti järgmisse aastasse üle, et valmistada ette kohapealseid lähetusi 2021. aastal, ilma et amet oleks võtnud juriidilisi kohustusi ameti finantsmääruse artiklis 75 sätestatud tähtaja jooksul; märgib, et amet on võtnud tähelepaneku teadmiseks ning töötab samal ajal parandusmeetmete võtmise nimel, et tulevikus ei tekiks samasugust olukorda, kontrollides sealhulgas ka asjaomaste juriidiliste kohustuste ülekandmise tabeleid; võtab teadmiseks, et amet avaldas haldusteatise koos aastasuse põhimõtet käsitlevate suunistega, milles selgitati üksikasjalikult ülekandmise reegleid; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et pandeemia on mõjutanud ameti tegevust ja eelarve täitmist 2020. aastal, kuna amet vähendas kahe paranduseelarvega oma esialgset eelarvet 95 000 000 euro võrra; märgib, et esialgne eelarveline kulukohustus summas 18 100 000 eurot kanti järgmisse aastasse üle, et valmistada ette kohapealseid lähetusi 2021. aastal, ilma et amet oleks võtnud juriidilisi kohustusi ameti finantsmääruse artiklis 75 sätestatud tähtaja jooksul; märgib, et amet on võtnud tähelepaneku teadmiseks ning töötab samal ajal parandusmeetmete võtmise nimel, et tulevikus ei tekiks samasugust olukorda, kontrollides sealhulgas ka asjaomaste juriidiliste kohustuste ülekandmise tabeleid; võtab teadmiseks, et amet avaldas haldusteatise koos aastasuse põhimõtet käsitlevate suunistega, milles selgitati üksikasjalikult ülekandmise reegleid;

| 6. | märgib, et ametile antavat liidu rahastust suurendati paranduseelarvega nr 1/2020 10 miljoni euro võrra; peab kahetsusväärseks, et see summa ei olnud ameti eelarve raamatupidamisarvestuses nähtav; nõustub kontrollikoja arvamusega, et see vähendab läbipaistvust, kuna seetõttu on keerulisem näha, kui suur oli ametile 2020. aastal kättesaadav olnud liidu rahastus ja kuidas see summa on aja jooksul muutunud; rõhutab vajadust tagada läbipaistvuse prioriteetsus; |
| --- | --- |

6.

märgib, et ametile antavat liidu rahastust suurendati paranduseelarvega nr 1/2020 10 miljoni euro võrra; peab kahetsusväärseks, et see summa ei olnud ameti eelarve raamatupidamisarvestuses nähtav; nõustub kontrollikoja arvamusega, et see vähendab läbipaistvust, kuna seetõttu on keerulisem näha, kui suur oli ametile 2020. aastal kättesaadav olnud liidu rahastus ja kuidas see summa on aja jooksul muutunud; rõhutab vajadust tagada läbipaistvuse prioriteetsus;

| 7. | tuletab meelde kontrollikoja järeldust, et otsusetegijad ei saa ameti tegevusaruandlusest piisavalt teavet, sest selles puudub teave tegelike kulude ja tulemuslikkuse kohta; kordab oma palvet, et kontrollikoda hindaks ameti edusamme soovituste nr 1–4 rakendamisel; palub, et amet teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni soovituste kohaselt kontrollikoja ja komisjoniga loodavate kontaktide tulemustest ning lahendaks kiiresti tõendavate dokumentide puudulikkuse probleemi; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde kontrollikoja järeldust, et otsusetegijad ei saa ameti tegevusaruandlusest piisavalt teavet, sest selles puudub teave tegelike kulude ja tulemuslikkuse kohta; kordab oma palvet, et kontrollikoda hindaks ameti edusamme soovituste nr 1–4 rakendamisel; palub, et amet teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni soovituste kohaselt kontrollikoja ja komisjoniga loodavate kontaktide tulemustest ning lahendaks kiiresti tõendavate dokumentide puudulikkuse probleemi;

Tulemused

Tulemused

| 8. | märgib, et amet kasutab põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid meetmeid, mille ameti haldusnõukogu on vastu võtnud ja mis tulenevad ühtsest programmidokumendist 2020–2022; võtab eelkõige teadmiseks põhilised tulemusnäitajad, mis käsitlevad vabade ametikohtade määra, personalireservide kättesaadavust ja piisavust, ameti missiooni jaoks vajalike tehniliste seadmete kättesaadavust ja ebaseadusliku piiriületuse avastamist; |
| --- | --- |

8.

märgib, et amet kasutab põhiliste tulemusnäitajatena teatavaid meetmeid, mille ameti haldusnõukogu on vastu võtnud ja mis tulenevad ühtsest programmidokumendist 2020–2022; võtab eelkõige teadmiseks põhilised tulemusnäitajad, mis käsitlevad vabade ametikohtade määra, personalireservide kättesaadavust ja piisavust, ameti missiooni jaoks vajalike tehniliste seadmete kättesaadavust ja ebaseadusliku piiriületuse avastamist;

| 9. | märgib, et amet viis Kreeka-Türgi maismaa- ja merepiiril läbi kaks piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni, mille käigus tuli lähetada tehnilisi seadmeid kiirreageerimisseadmete ja tehniliste seadmete reservidest, samuti personali; |
| --- | --- |

9.

märgib, et amet viis Kreeka-Türgi maismaa- ja merepiiril läbi kaks piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni, mille käigus tuli lähetada tehnilisi seadmeid kiirreageerimisseadmete ja tehniliste seadmete reservidest, samuti personali;

| 10. | märgib, et ameti seirelennukite teenistus sooritas 2020. aastal kokku 1 068 missiooni, millest 1 030 olid seirelennud ja 38 kalanduskontrolliga seotud ülesanded; tunneb heameelt asjaolu üle, et seirelennukite teenistuse tegevus on viimastel aastatel suurenenud, arvestades, et 2017. aastal oli selle missioonide arv 177, kuid 2020. aastal 1 068; |
| --- | --- |

10.

märgib, et ameti seirelennukite teenistus sooritas 2020. aastal kokku 1 068 missiooni, millest 1 030 olid seirelennud ja 38 kalanduskontrolliga seotud ülesanded; tunneb heameelt asjaolu üle, et seirelennukite teenistuse tegevus on viimastel aastatel suurenenud, arvestades, et 2017. aastal oli selle missioonide arv 177, kuid 2020. aastal 1 068;

| 11. | märgib, et ameti mereoperatsioonide varad on aidanud patrullimise käigus päästa rohkem kui 3 408 rändajat, mille tulemusel avastati ka 790 inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajat, neli inimkaubitsejat ja mitmesuguseid muid piiriüleseid kuritegusid, nagu ebaseaduslike kaupade ja ainete salakaubavedu (1 463 liitrit alkoholi, 4 013 laskemoonaühikut, ligikaudu 361 kg kokaiini, üle 144 tonni hašišit ja marihuaanat ning 40 kg heroiini); |
| --- | --- |

11.

märgib, et ameti mereoperatsioonide varad on aidanud patrullimise käigus päästa rohkem kui 3 408 rändajat, mille tulemusel avastati ka 790 inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajat, neli inimkaubitsejat ja mitmesuguseid muid piiriüleseid kuritegusid, nagu ebaseaduslike kaupade ja ainete salakaubavedu (1 463 liitrit alkoholi, 4 013 laskemoonaühikut, ligikaudu 361 kg kokaiini, üle 144 tonni hašišit ja marihuaanat ning 40 kg heroiini);

| 12. | märgib, et kuigi ameti tagasisaatmisoperatsioone mõjutasid COVID-19 pandeemia piirangud, jätkusid need 21 liikmesriigiga, kes osalesid tagasisaatmisoperatsioonides kas korraldajate või osalejatena ameti koordineeritud ja kaasrahastatud tšarterlendude kaudu, ning kokku anti üle 7 952 inimest, kes jõudsid 28 vastuvõtvasse kolmandasse riiki, mis on oluliselt vähem kui 2019. aastal; märgib, et vabatahtlik tagasipöördumine moodustas 18 % kõigist toetatud lendudest; märgib, et 26 liikmesriiki saatis ameti toetusel inimesi tagasi regulaarlendudega, mille käigus saadeti 83 vastuvõtvasse riiki tagasi 3 981 kolmanda riigi kodanikku, kellest 2 173 (55 %) olid saatjata ja 1 532 (38 %) pöördusid tagasi vabatahtlikult; |
| --- | --- |

12.

märgib, et kuigi ameti tagasisaatmisoperatsioone mõjutasid COVID-19 pandeemia piirangud, jätkusid need 21 liikmesriigiga, kes osalesid tagasisaatmisoperatsioonides kas korraldajate või osalejatena ameti koordineeritud ja kaasrahastatud tšarterlendude kaudu, ning kokku anti üle 7 952 inimest, kes jõudsid 28 vastuvõtvasse kolmandasse riiki, mis on oluliselt vähem kui 2019. aastal; märgib, et vabatahtlik tagasipöördumine moodustas 18 % kõigist toetatud lendudest; märgib, et 26 liikmesriiki saatis ameti toetusel inimesi tagasi regulaarlendudega, mille käigus saadeti 83 vastuvõtvasse riiki tagasi 3 981 kolmanda riigi kodanikku, kellest 2 173 (55 %) olid saatjata ja 1 532 (38 %) pöördusid tagasi vabatahtlikult;

| 13. | märgib, et 2020. aastal hõlmasid COVID-19-ga seotud meetmed piiride sulgemist ja lennuliikluse peatamist, mis mõjutas kogu ameti koordineeritavat operatiivtegevust; märgib, et tagasisaatmisoperatsioonide arv vähenes 2020. aastal järsult; kutsub komisjoni üles kehtestama tihedas koostöös ametiga hädaolukorra lahendamise plaani, milles sätestatakse teatavad ohutusmeetmed, millega tagatakse tagasisaatmisoperatsioonide ohutu jätkumine; |
| --- | --- |

13.

märgib, et 2020. aastal hõlmasid COVID-19-ga seotud meetmed piiride sulgemist ja lennuliikluse peatamist, mis mõjutas kogu ameti koordineeritavat operatiivtegevust; märgib, et tagasisaatmisoperatsioonide arv vähenes 2020. aastal järsult; kutsub komisjoni üles kehtestama tihedas koostöös ametiga hädaolukorra lahendamise plaani, milles sätestatakse teatavad ohutusmeetmed, millega tagatakse tagasisaatmisoperatsioonide ohutu jätkumine;

| 14. | märgib, et COVID-19 pandeemiast tingitud piirangud takistasid ameti põhiõiguste ametniku tegevust ning et eelkõige takistasid ameti tegevusalade kohapealset järelevalvet üldised reisipiirangud ja liidu piiride sulgemine; märgib, et järelevalvet teostati üksnes kontaktide säilitamisega ameti operatiivreageerimisosakonnaga ning olukorrateadlikkuse ja seire osakonnaga, juurdepääsuga lähetatud ametnikele antud infotundidele ja saabuvatele aruannetele, meedialt teabe kogumisega, koostööga nõuandefoorumi ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega; märgib, et põhiõiguste ametnik registreeris ametlikult kümme tõsise vahejuhtumi aruannet, millest kolm lõpetati põhiõiguste ametniku lõpparuandega ja veel kolm loeti lõpetatuks põhiõiguste ametniku aruannete avaldamise eel; märgib, et asjaomased tõsise vahejuhtumi aruanded hõlmavad põhiõiguste väidetavaid rikkumisi operatiivtegevuse käigus, sealhulgas tagasisaatmisoperatsioonide käigus, mida koordineeris amet (st seoses liikmesriikide ja ameti töötajatega); |
| --- | --- |

14.

märgib, et COVID-19 pandeemiast tingitud piirangud takistasid ameti põhiõiguste ametniku tegevust ning et eelkõige takistasid ameti tegevusalade kohapealset järelevalvet üldised reisipiirangud ja liidu piiride sulgemine; märgib, et järelevalvet teostati üksnes kontaktide säilitamisega ameti operatiivreageerimisosakonnaga ning olukorrateadlikkuse ja seire osakonnaga, juurdepääsuga lähetatud ametnikele antud infotundidele ja saabuvatele aruannetele, meedialt teabe kogumisega, koostööga nõuandefoorumi ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega; märgib, et põhiõiguste ametnik registreeris ametlikult kümme tõsise vahejuhtumi aruannet, millest kolm lõpetati põhiõiguste ametniku lõpparuandega ja veel kolm loeti lõpetatuks põhiõiguste ametniku aruannete avaldamise eel; märgib, et asjaomased tõsise vahejuhtumi aruanded hõlmavad põhiõiguste väidetavaid rikkumisi operatiivtegevuse käigus, sealhulgas tagasisaatmisoperatsioonide käigus, mida koordineeris amet (st seoses liikmesriikide ja ameti töötajatega);

Põhiõigused ja 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tsükli järelmeetmed

Põhiõigused ja 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tsükli järelmeetmed

| 15. | tuletab meelde, et oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis tähelepanekutega, mis on Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa (3), kutsus Euroopa Parlament eelarvepädevaid institutsioone üles paigutama osa ameti 2022. aasta eelarvest reservi, mille saab teha kättesaadavaks, kui on täidetud seitse tingimust; peab kahetsusväärseks, et pärast 2022. aasta eelarve üle peetud läbirääkimisi seda reservi ei kasutatud; kordab siiski, et ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuses on selgelt väljendatud, et nende tingimuste täitmata jätmine suurendab ohtu, et 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisest keeldutakse; rõhutab vajadust hinnata 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel ameti tulemuslikkust iga 2019. aastal seatud tingimuse osas, et tagada eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuste sidusus aastate lõikes, ja teha seda ameti tulemuslikkuse, sealhulgas õigusnormidele vastavuse hindamise vahendina; võtab sellega seoses teadmiseks hiljutise teabe, mille komisjon esitas 24. märtsil 2022. aastal eelarvekontrollikomisjonile saadetud kirjas, ja Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis sätestatud tingimuste täitmise seisu, mida käsitleva teabe esitas amet samal päeval; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis tähelepanekutega, mis on Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa (3), kutsus Euroopa Parlament eelarvepädevaid institutsioone üles paigutama osa ameti 2022. aasta eelarvest reservi, mille saab teha kättesaadavaks, kui on täidetud seitse tingimust; peab kahetsusväärseks, et pärast 2022. aasta eelarve üle peetud läbirääkimisi seda reservi ei kasutatud; kordab siiski, et ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuses on selgelt väljendatud, et nende tingimuste täitmata jätmine suurendab ohtu, et 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisest keeldutakse; rõhutab vajadust hinnata 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel ameti tulemuslikkust iga 2019. aastal seatud tingimuse osas, et tagada eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuste sidusus aastate lõikes, ja teha seda ameti tulemuslikkuse, sealhulgas õigusnormidele vastavuse hindamise vahendina; võtab sellega seoses teadmiseks hiljutise teabe, mille komisjon esitas 24. märtsil 2022. aastal eelarvekontrollikomisjonile saadetud kirjas, ja Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis sätestatud tingimuste täitmise seisu, mida käsitleva teabe esitas amet samal päeval;

3

| 16. | märgib, et seoses seitsme tingimusega, mille Euroopa Parlament seadis oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis, on amet teinud komisjoni hinnangul viimase 1,5 aasta jooksul märkimisväärseid edusamme, kuid teha tuleb veel rohkem; võtab kõnealuse seitsme tingimuse puhul järgmise seisukoha:






  a) | on pettunud, et amet ei ole endiselt suutnud täita määruse (EL) 2019/1896 nõuet, mis näeb ette, et 2020. aasta detsembriks on ametisse tööle võetud vähemalt 40 põhiõiguste vaatlejat; peab kahetsusväärseks, et praeguseks on ametisse astunud ainult 20 põhiõiguste vaatlejat, kellest viis palgaastmel AD ja 15 palgaastmel AST, mistõttu on 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise esimese tingimuse täitmine märkimisväärselt viibinud; märgib, et töölevõtmise edasised etapid on põhiõiguste ametniku kontrolli all ja et need viiakse ellu tegevdirektori ametikohast sõltumatult; märgib, et põhiõiguste ametnik viis 2022. aasta veebruari lõpus lõpule menetluse, mille eesmärk oli võtta AD tegevusüksusesse tööle 20-st põhiõiguste vaatlejast koosnev teine rühm, kes ei ole aga tänaseni veel ametisse asunud; peab kahetsusväärseks, et nendest 20 lisaks tööle võetud põhiõiguste vaatlejast töötas kaheksa juba AST tegevusüksuses ja et seetõttu tuleb avaldada veel üks kandideerimiskutse; väljendab heameelt selles töölevõtmismenetluses ameti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti vahel tehtava koostöö üle; |
| --- | --- | --- |

16.

märgib, et seoses seitsme tingimusega, mille Euroopa Parlament seadis oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis, on amet teinud komisjoni hinnangul viimase 1,5 aasta jooksul märkimisväärseid edusamme, kuid teha tuleb veel rohkem; võtab kõnealuse seitsme tingimuse puhul järgmise seisukoha:

a)

on pettunud, et amet ei ole endiselt suutnud täita määruse (EL) 2019/1896 nõuet, mis näeb ette, et 2020. aasta detsembriks on ametisse tööle võetud vähemalt 40 põhiõiguste vaatlejat; peab kahetsusväärseks, et praeguseks on ametisse astunud ainult 20 põhiõiguste vaatlejat, kellest viis palgaastmel AD ja 15 palgaastmel AST, mistõttu on 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise esimese tingimuse täitmine märkimisväärselt viibinud; märgib, et töölevõtmise edasised etapid on põhiõiguste ametniku kontrolli all ja et need viiakse ellu tegevdirektori ametikohast sõltumatult; märgib, et põhiõiguste ametnik viis 2022. aasta veebruari lõpus lõpule menetluse, mille eesmärk oli võtta AD tegevusüksusesse tööle 20-st põhiõiguste vaatlejast koosnev teine rühm, kes ei ole aga tänaseni veel ametisse asunud; peab kahetsusväärseks, et nendest 20 lisaks tööle võetud põhiõiguste vaatlejast töötas kaheksa juba AST tegevusüksuses ja et seetõttu tuleb avaldada veel üks kandideerimiskutse; väljendab heameelt selles töölevõtmismenetluses ameti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti vahel tehtava koostöö üle;

| b) | märgib, et kõik kolm tegevdirektori asetäitjat on tööle võetud ja ametiga liitunud; |
| --- | --- |

b)

märgib, et kõik kolm tegevdirektori asetäitjat on tööle võetud ja ametiga liitunud;

| c) | märgib, et tegevdirektor allkirjastas 25. veebruaril 2022. aastal standardse töökorra, millega nähakse ette mehhanism ameti tegevuse rahastamise lõpetamiseks või ameti tegevuse peatamiseks või lõpetamiseks või selle mitte algatamiseks; märgib, et määruse (EL) 2019/1896 artikli 46 kohaselt peab ameti tegevdirektor põhiõiguste rikkumise ohu korral tegevuse peatama, lõpetama või seda mitte alustama; märgib, et amet ei hinnanud oma tegevust Kreekas, kuigi liikmesriikide, Euroopa Nõukogu ja ÜRO institutsioonide aruanded näitavad, et amet viis ellu operatsioone aladel, kus samal ajal pandi toime põhiõiguste rikkumisi; rõhutab, et käesoleva punkti alapunktis g osutatud tingimuse (operatsioonide peatamise kohta Ungaris) täitmine on oluline osa selles tingimuses sõnastatud määruse(EL) 2019/1896 artikli 46 nõuetekohasest rakendamisest; |
| --- | --- |

c)

märgib, et tegevdirektor allkirjastas 25. veebruaril 2022. aastal standardse töökorra, millega nähakse ette mehhanism ameti tegevuse rahastamise lõpetamiseks või ameti tegevuse peatamiseks või lõpetamiseks või selle mitte algatamiseks; märgib, et määruse (EL) 2019/1896 artikli 46 kohaselt peab ameti tegevdirektor põhiõiguste rikkumise ohu korral tegevuse peatama, lõpetama või seda mitte alustama; märgib, et amet ei hinnanud oma tegevust Kreekas, kuigi liikmesriikide, Euroopa Nõukogu ja ÜRO institutsioonide aruanded näitavad, et amet viis ellu operatsioone aladel, kus samal ajal pandi toime põhiõiguste rikkumisi; rõhutab, et käesoleva punkti alapunktis g osutatud tingimuse (operatsioonide peatamise kohta Ungaris) täitmine on oluline osa selles tingimuses sõnastatud määruse(EL) 2019/1896 artikli 46 nõuetekohasest rakendamisest;

| d) | märgib, et tegevdirektor allkirjastas 2021. aasta aprillis tõsiste vahejuhtumite aruande mehhanismi muudetud standardse töökorra, milles määratakse kindlaks põhiõiguste ametniku roll selles protsessis; märgib, et tegevdirektor ja põhiõiguste ametnik esitasid aruande selle menetluse praktilise rakendamise kohta ning jõudsid järeldusele, et menetlust tuleb veelgi muuta; rõhutab lisaks, et kuigi tõsiste vahejuhtumite aruande mehhanismi raames ei algata uurimist automaatselt, võetakse selle raames järelmeetmeid ja see võimaldab põhiõiguste ametnikul olla juhtrollis; märgib, et amet ei ole veel määranud liikmesriikidele tähtaegu, mis ajaks peavad nad tõsiste vahejuhtumite aruandele reageerima; |
| --- | --- |

d)

märgib, et tegevdirektor allkirjastas 2021. aasta aprillis tõsiste vahejuhtumite aruande mehhanismi muudetud standardse töökorra, milles määratakse kindlaks põhiõiguste ametniku roll selles protsessis; märgib, et tegevdirektor ja põhiõiguste ametnik esitasid aruande selle menetluse praktilise rakendamise kohta ning jõudsid järeldusele, et menetlust tuleb veelgi muuta; rõhutab lisaks, et kuigi tõsiste vahejuhtumite aruande mehhanismi raames ei algata uurimist automaatselt, võetakse selle raames järelmeetmeid ja see võimaldab põhiõiguste ametnikul olla juhtrollis; märgib, et amet ei ole veel määranud liikmesriikidele tähtaegu, mis ajaks peavad nad tõsiste vahejuhtumite aruandele reageerima;

| e) | amet on vastu võtnud erireeglid, mille eesmärk on tagada põhiõiguste ametniku sõltumatus, ning ta on värvanud ja tööle võtnud uue põhiõiguste ametniku ja tema asetäitja; märgib, et amet on koostanud põhiõiguste strateegia ja tegevuskava, võtnud vastu spetsiaalse põhiõigustealase koolituse kava põhiõiguste vaatlejate jaoks ning vaadanud läbi ka oma kaebuste lahendamise mehhanismi; |
| --- | --- |

e)

amet on vastu võtnud erireeglid, mille eesmärk on tagada põhiõiguste ametniku sõltumatus, ning ta on värvanud ja tööle võtnud uue põhiõiguste ametniku ja tema asetäitja; märgib, et amet on koostanud põhiõiguste strateegia ja tegevuskava, võtnud vastu spetsiaalse põhiõigustealase koolituse kava põhiõiguste vaatlejate jaoks ning vaadanud läbi ka oma kaebuste lahendamise mehhanismi;

| f) | märgib, et amet on viinud lõpule kvalifikatsioonijuhtimise projekti rakendamise ning võtnud vastu lisaväärtusega teadmushaldust ja teadmisvajadust käsitleva poliitika, mida praegu ajakohastatakse uute täiustustega, samal ajal kui olukorrateadlikkuse ja seire osakonna ümberkujundamisprogrammi rakendamine ning inimressursside suutlikkuse hindamine on veel pooleli; märgib, et seoses ametliku analüüsiga ameti personalivajaduste kindlakstegemiseks, eelkõige riskianalüüsi ja haavatavuse hindamise valdkonnas, lükkas amet 5. soovituse täieliku rakendamise tähtaja edasi 30. juunile 2022, ületades kontrollikoja eriaruandes esitatud rakendamise tähtaega; |
| --- | --- |

f)

märgib, et amet on viinud lõpule kvalifikatsioonijuhtimise projekti rakendamise ning võtnud vastu lisaväärtusega teadmushaldust ja teadmisvajadust käsitleva poliitika, mida praegu ajakohastatakse uute täiustustega, samal ajal kui olukorrateadlikkuse ja seire osakonna ümberkujundamisprogrammi rakendamine ning inimressursside suutlikkuse hindamine on veel pooleli; märgib, et seoses ametliku analüüsiga ameti personalivajaduste kindlakstegemiseks, eelkõige riskianalüüsi ja haavatavuse hindamise valdkonnas, lükkas amet 5. soovituse täieliku rakendamise tähtaja edasi 30. juunile 2022, ületades kontrollikoja eriaruandes esitatud rakendamise tähtaega;

| g) | märgib, et amet tegutseb jätkuvalt Ungaris, kuigi Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa Kohus“) jõudis komisjoni algatatud kohtuasjas järeldusele, et Ungari tegevus on vastuolus direktiiviga 2008/115/EÜ (4) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga; märgib, et amet annab nende tagasisaatmisoperatsioonidega seoses operatiivabi; märgib, et kehtestatud on täiendavad kaitsemeetmed ja kõiki Ungari toetustaotlusi hinnatakse igal üksikjuhul eraldi; märgib, et Frontexi kontrolli töörühm kutsus ametit üles peatama oma toetustegevuse Ungaris; rõhutab, et Euroopa Kohtu otsuses antakse tegevdirektorile selged juhised määruse (EL) 2019/1896 artikli 46 rakendamiseks ja tegevuse peatamiseks Ungaris;
  järeldab, et amet on täitnud Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis sätestatud tingimused ainult osaliselt; kutsub ametit üles esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile üksikasjaliku tegevuskava selle kohta, kuidas ta kavatseb lahendamata mureküsimused lahendada, ning esitama nende meetmete jaoks selge ja üksikasjaliku ajakava; nõuab lisaks tungivalt, et amet võtaks kooskõlas kehtivate õigusaktidega kiiresti kõik OLAFi uurimises soovitatud vajalikud meetmed ning teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni viivitamata nende menetluste ulatusest ja ajakavast; rõhutab, et ameti vastus on oluline element, mida tuleb 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses hinnata; |
| --- | --- |

g)

märgib, et amet tegutseb jätkuvalt Ungaris, kuigi Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa Kohus“) jõudis komisjoni algatatud kohtuasjas järeldusele, et Ungari tegevus on vastuolus direktiiviga 2008/115/EÜ (4) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga; märgib, et amet annab nende tagasisaatmisoperatsioonidega seoses operatiivabi; märgib, et kehtestatud on täiendavad kaitsemeetmed ja kõiki Ungari toetustaotlusi hinnatakse igal üksikjuhul eraldi; märgib, et Frontexi kontrolli töörühm kutsus ametit üles peatama oma toetustegevuse Ungaris; rõhutab, et Euroopa Kohtu otsuses antakse tegevdirektorile selged juhised määruse (EL) 2019/1896 artikli 46 rakendamiseks ja tegevuse peatamiseks Ungaris;

4

järeldab, et amet on täitnud Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis sätestatud tingimused ainult osaliselt; kutsub ametit üles esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile üksikasjaliku tegevuskava selle kohta, kuidas ta kavatseb lahendamata mureküsimused lahendada, ning esitama nende meetmete jaoks selge ja üksikasjaliku ajakava; nõuab lisaks tungivalt, et amet võtaks kooskõlas kehtivate õigusaktidega kiiresti kõik OLAFi uurimises soovitatud vajalikud meetmed ning teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni viivitamata nende menetluste ulatusest ja ajakavast; rõhutab, et ameti vastus on oluline element, mida tuleb 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses hinnata;

| 17. | tuletab meelde ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportis esitatud järeldusi, mis on seotud kontrollikoja eriaruandega nr 08/2021, ja selles tuvastatud tegevuspuudujääke; tuletab meelde kontrollikoja aruande järeldust, et amet ei ole veel võtnud piisavaid meetmeid, et kohandada oma organisatsiooni määrusega (EL) 2016/1624 (5) antud volituste täielikuks täitmiseks, ning et kontrollikoda juhtis tähelepanu märkimisväärsetele riskidele, mis on seotud ametile määruse (EL) 2019/1896 alusel antud volitustega; tuletab meelde, et kontrollikoda esitas ametile ja komisjonile viis soovitust, mille täitmise tähtajaks olid 2021. aasta lõpp (5. soovitus), 2022. aasta keskpaik (1. soovitus) ja 2022. aasta lõpp (2., 3. ja 4. soovitus); märgib, et soovitused on suunatud ametile ja komisjonile ning et rakendamisse on kaasatud ka liikmesriigid; rõhutab, kui oluliseks peab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon kontrollikoja soovituste nõuetekohast rakendamist; tuletab meelde, et 5. soovitus sisaldub ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportis sõnastatud tingimustes ja see ei ole ikka veel täielikult täidetud ning et muude soovituste rakendamine on veel pooleli; nõuab, et kontrollikoda teeks 1.–4. soovituse tähtaegade möödumisel (2022. aasta lõpuks) ametit käsitleva aastaaruande raames hindamise, et analüüsida, kas ja mil määral ja kuidas amet on kontrollikoja soovitusi nõuetekohaselt ja õigeaegselt rakendanud; kutsub ametit ja komisjoni üles hoidma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni soovituste rakendamisega kursis ning väljendab oma kohustust kajastada seda tulevastes eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportites; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportis esitatud järeldusi, mis on seotud kontrollikoja eriaruandega nr 08/2021, ja selles tuvastatud tegevuspuudujääke; tuletab meelde kontrollikoja aruande järeldust, et amet ei ole veel võtnud piisavaid meetmeid, et kohandada oma organisatsiooni määrusega (EL) 2016/1624 (5) antud volituste täielikuks täitmiseks, ning et kontrollikoda juhtis tähelepanu märkimisväärsetele riskidele, mis on seotud ametile määruse (EL) 2019/1896 alusel antud volitustega; tuletab meelde, et kontrollikoda esitas ametile ja komisjonile viis soovitust, mille täitmise tähtajaks olid 2021. aasta lõpp (5. soovitus), 2022. aasta keskpaik (1. soovitus) ja 2022. aasta lõpp (2., 3. ja 4. soovitus); märgib, et soovitused on suunatud ametile ja komisjonile ning et rakendamisse on kaasatud ka liikmesriigid; rõhutab, kui oluliseks peab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon kontrollikoja soovituste nõuetekohast rakendamist; tuletab meelde, et 5. soovitus sisaldub ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportis sõnastatud tingimustes ja see ei ole ikka veel täielikult täidetud ning et muude soovituste rakendamine on veel pooleli; nõuab, et kontrollikoda teeks 1.–4. soovituse tähtaegade möödumisel (2022. aasta lõpuks) ametit käsitleva aastaaruande raames hindamise, et analüüsida, kas ja mil määral ja kuidas amet on kontrollikoja soovitusi nõuetekohaselt ja õigeaegselt rakendanud; kutsub ametit ja komisjoni üles hoidma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni soovituste rakendamisega kursis ning väljendab oma kohustust kajastada seda tulevastes eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportites;

5

| 18. | märgib, et 2020. aasta oktoobris esitati ajakirjanduslike uurimiste raames ameti vastu mitu süüdistust selle võimaliku osalemise tõttu ebaseaduslike rändajate tagasitõrjumises Vahemerel; märgib, et neid väiteid toetas videosalvestis ameti varade kohta, mis olid väidetavalt sellistesse tegevustesse kaasatud; tuletab meelde, et nende väidete alusel viis Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon oma Frontexi kontrolli töörühma kaudu läbi uurimise; tuletab meelde Frontexi kontrolli töörühma raporti järeldusi, mida kajastati ulatuslikult ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas raportis; tuletab sellega seoses meelde, et Frontexi kontrolli töörühm jõudis järeldusele, et ta ei leidnud tõsiste vahejuhtumite puhul veenvaid tõendeid ameti poolt otseselt toime pandud tagasitõrjumiste ja/või kollektiivsete väljasaatmiste kohta, mida Frontexi kontrolli töörühm oleks pidanud uurima; tuletab meelde, et Frontexi kontrolli töörühm jõudis ühtlasi järeldusele, et ametil oli tõendeid väidetavate põhiõiguste rikkumiste kohta liikmesriikides, kellega tal oli ühisoperatsioone, kuid ta ei suutnud nende rikkumistega viivitamata, valvsalt ja tõhusalt tegeleda ning et selle tagajärjel Frontex ei ennetanud neid rikkumisi ega vähendanud tulevaste põhiõiguste rikkumiste ohtu; tuletab meelde, et Frontexi kontrolli töörühma raport sisaldas soovitusi ametile, komisjonile ja nõukogule küsimustes, mis on seotud põhiõiguste järgimisega ameti poolt ning juhtimise, järelevalve, aruandluskorra ja kaebuste käsitlemisega; märgib, et need soovitused on suunatud ametile, selle haldusnõukogule, Euroopa Parlamendile, komisjonile ja nõukogule; märgib, et ameti tegevdirektor annab igal haldusnõukogu koosolekul aru niisuguste soovituste rakendamise edusammude kohta, mille on esitanud Frontexi kontrolli töörühm operatsioonide õiguslike aspektide ja põhiõiguste kohta, ning Euroopa Ombudsman ja kontrollikoda; märgib, et soovituste rakendamiseks ei ole tähtaegu, ning kutsub ametit üles selgitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile, milliseid järelmeetmeid kavatsetakse soovitustega seoses võtta; palub Frontexi kontrolli töörühmal teha järelpäring Frontexi kontrolli töörühma raportis esitatud soovituste rakendamise kohta ning edastada selle tulemused eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile, et neid saaks ameti eelarve täitmisele heakskiidu andmisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

18.

märgib, et 2020. aasta oktoobris esitati ajakirjanduslike uurimiste raames ameti vastu mitu süüdistust selle võimaliku osalemise tõttu ebaseaduslike rändajate tagasitõrjumises Vahemerel; märgib, et neid väiteid toetas videosalvestis ameti varade kohta, mis olid väidetavalt sellistesse tegevustesse kaasatud; tuletab meelde, et nende väidete alusel viis Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon oma Frontexi kontrolli töörühma kaudu läbi uurimise; tuletab meelde Frontexi kontrolli töörühma raporti järeldusi, mida kajastati ulatuslikult ameti 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas raportis; tuletab sellega seoses meelde, et Frontexi kontrolli töörühm jõudis järeldusele, et ta ei leidnud tõsiste vahejuhtumite puhul veenvaid tõendeid ameti poolt otseselt toime pandud tagasitõrjumiste ja/või kollektiivsete väljasaatmiste kohta, mida Frontexi kontrolli töörühm oleks pidanud uurima; tuletab meelde, et Frontexi kontrolli töörühm jõudis ühtlasi järeldusele, et ametil oli tõendeid väidetavate põhiõiguste rikkumiste kohta liikmesriikides, kellega tal oli ühisoperatsioone, kuid ta ei suutnud nende rikkumistega viivitamata, valvsalt ja tõhusalt tegeleda ning et selle tagajärjel Frontex ei ennetanud neid rikkumisi ega vähendanud tulevaste põhiõiguste rikkumiste ohtu; tuletab meelde, et Frontexi kontrolli töörühma raport sisaldas soovitusi ametile, komisjonile ja nõukogule küsimustes, mis on seotud põhiõiguste järgimisega ameti poolt ning juhtimise, järelevalve, aruandluskorra ja kaebuste käsitlemisega; märgib, et need soovitused on suunatud ametile, selle haldusnõukogule, Euroopa Parlamendile, komisjonile ja nõukogule; märgib, et ameti tegevdirektor annab igal haldusnõukogu koosolekul aru niisuguste soovituste rakendamise edusammude kohta, mille on esitanud Frontexi kontrolli töörühm operatsioonide õiguslike aspektide ja põhiõiguste kohta, ning Euroopa Ombudsman ja kontrollikoda; märgib, et soovituste rakendamiseks ei ole tähtaegu, ning kutsub ametit üles selgitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile, milliseid järelmeetmeid kavatsetakse soovitustega seoses võtta; palub Frontexi kontrolli töörühmal teha järelpäring Frontexi kontrolli töörühma raportis esitatud soovituste rakendamise kohta ning edastada selle tulemused eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile, et neid saaks ameti eelarve täitmisele heakskiidu andmisel arvesse võtta;

| 19. | kutsub tegevdirektorit üles tugevdama oma suhteid põhiõiguste ametniku ja nõuandefoorumiga, võttes järjepidevalt arvesse nende soovitusi, tagades, et põhiõiguste ametnikuga konsulteeritakse nõuetekohaselt enne operatsioone, ning võttes õigeaegselt järelmeetmeid Frontexi kontrolli töörühma soovituste suhtes, ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile tehtud edusammudest aru; |
| --- | --- |

19.

kutsub tegevdirektorit üles tugevdama oma suhteid põhiõiguste ametniku ja nõuandefoorumiga, võttes järjepidevalt arvesse nende soovitusi, tagades, et põhiõiguste ametnikuga konsulteeritakse nõuetekohaselt enne operatsioone, ning võttes õigeaegselt järelmeetmeid Frontexi kontrolli töörühma soovituste suhtes, ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile tehtud edusammudest aru;

| 20. | märgib, et ameti põhiõiguste ametnik registreeris ametlikult kümme tõsise vahejuhtumi aruannet, millest kolm lõpetati põhiõiguste ametniku lõpparuandega ja veel kolm loeti lõpetatuks põhiõiguste ametniku aruannete avaldamise eel; märgib, et asjaomased tõsise vahejuhtumi aruanded hõlmavad põhiõiguste väidetavaid rikkumisi operatiivtegevuse käigus, sealhulgas tagasisaatmisoperatsioonide käigus, mida koordineeris amet (st seoses liikmesriikide ja ameti töötajatega); märgib, et Frontexi kontrolli töörühm väljendas muret asjaolu pärast, et tegevdirektor ei tee koostööd, et tagada Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruse teatavate sätete, eelkõige põhiõigusi käsitlevate sätete järgimine; |
| --- | --- |

20.

märgib, et ameti põhiõiguste ametnik registreeris ametlikult kümme tõsise vahejuhtumi aruannet, millest kolm lõpetati põhiõiguste ametniku lõpparuandega ja veel kolm loeti lõpetatuks põhiõiguste ametniku aruannete avaldamise eel; märgib, et asjaomased tõsise vahejuhtumi aruanded hõlmavad põhiõiguste väidetavaid rikkumisi operatiivtegevuse käigus, sealhulgas tagasisaatmisoperatsioonide käigus, mida koordineeris amet (st seoses liikmesriikide ja ameti töötajatega); märgib, et Frontexi kontrolli töörühm väljendas muret asjaolu pärast, et tegevdirektor ei tee koostööd, et tagada Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruse teatavate sätete, eelkõige põhiõigusi käsitlevate sätete järgimine;

| 21. | tuletab meelde, et ameti kõik operatsioonid ja tegevused peavad toimuma täielikus kooskõlas määrusega (EL) 2019/1896, samuti ELi personalieeskirjade ja ameti finantsmäärusega; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et ameti kõik operatsioonid ja tegevused peavad toimuma täielikus kooskõlas määrusega (EL) 2019/1896, samuti ELi personalieeskirjade ja ameti finantsmäärusega;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 22. | peab kahetsusväärseks, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud vaid 63,01 % ning liidu eelarves kinnitatud 1 050 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 662 ajutist teenistujat (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 484); märgib, et lisaks töötas ameti heaks 387 lepingulist töötajat ja 185 lähetatud riiklikku eksperti (2020. aastal töötas ameti heaks 730 lepingulist töötajat ja 220 lähetatud riiklikku eksperti); |
| --- | --- |

22.

peab kahetsusväärseks, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelust täidetud vaid 63,01 % ning liidu eelarves kinnitatud 1 050 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 662 ajutist teenistujat (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 484); märgib, et lisaks töötas ameti heaks 387 lepingulist töötajat ja 185 lähetatud riiklikku eksperti (2020. aastal töötas ameti heaks 730 lepingulist töötajat ja 220 lähetatud riiklikku eksperti);

| 23. | võtab murelikult teadmiseks 2020. aasta soolise koosseisu, mille kohaselt oli kõrgema juhtkonna tasandil 15 meest (75 %) ja 5 naist (25 %), haldusnõukogus 50 meest (83,3 %) ja 10 naist (16,7 %) ning ameti töötajate hulgas kokku 870 meest (70,5 %) ja 364 naist (29,5 %); kutsub ametit üles parandama soolist tasakaalu oma tippjuhtkonnas ja töötajate hulgas ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile tehtud edusammudest aru; kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

23.

võtab murelikult teadmiseks 2020. aasta soolise koosseisu, mille kohaselt oli kõrgema juhtkonna tasandil 15 meest (75 %) ja 5 naist (25 %), haldusnõukogus 50 meest (83,3 %) ja 10 naist (16,7 %) ning ameti töötajate hulgas kokku 870 meest (70,5 %) ja 364 naist (29,5 %); kutsub ametit üles parandama soolist tasakaalu oma tippjuhtkonnas ja töötajate hulgas ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile tehtud edusammudest aru; kordab komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset võtta ameti haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust;

| 24. | tuletab meelde, et OLAF algatas õigusnormide rikkumistele tähelepanu juhtimiseks 2019. aastal uurimise seoses väidetavalt toimunud ahistamise, väärkäitumise ja rändajate tagasitõrjumise juhtumitega, millesse olla olnud kaasatud ka amet; märgib, et OLAF lõpetas 15. veebruaril 2022. aastal esimese osa oma uurimisest, milles uuriti põhiõigustega seotud juhtumite käsitlemist, ja esitas sellega seoses distsiplinaarsoovituse ning et uurimise tulemusi tutvustati osaliselt Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmetele 28. veebruaril 2022. aastal; märgib siiski, et kirjalikku aruannet parlamendiliikmed veel saanud ei ole ning uurimise tulemuste kohta ei ole esitatud ka muid kirjalikke tõendeid; märgib murega, et uurimises viidatakse väidetele ametiülesannete täitmise ja kehtivate õigusnormide eiramise kohta ning et aruanne on saadetud ameti haldusnõukogule turvatud lugemissaali menetluse raames; kutsub OLAFit ja komisjoni üles tagama, et uurimise aruanne tehtaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile võimalikult kiiresti täiel kujul kättesaadavaks, järgides täielikult määrust (EL, Euratom) 2020/2223 (6), ning kõiki õiguslikke nõudeid tundlike andmete ja asjaomaste isikute õiguste kaitse kohta, näiteks juurdepääs väiteid käsitlevale teabele, oma kaitse ettevalmistamine ja piisav reageerimisaeg; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et OLAF algatas õigusnormide rikkumistele tähelepanu juhtimiseks 2019. aastal uurimise seoses väidetavalt toimunud ahistamise, väärkäitumise ja rändajate tagasitõrjumise juhtumitega, millesse olla olnud kaasatud ka amet; märgib, et OLAF lõpetas 15. veebruaril 2022. aastal esimese osa oma uurimisest, milles uuriti põhiõigustega seotud juhtumite käsitlemist, ja esitas sellega seoses distsiplinaarsoovituse ning et uurimise tulemusi tutvustati osaliselt Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmetele 28. veebruaril 2022. aastal; märgib siiski, et kirjalikku aruannet parlamendiliikmed veel saanud ei ole ning uurimise tulemuste kohta ei ole esitatud ka muid kirjalikke tõendeid; märgib murega, et uurimises viidatakse väidetele ametiülesannete täitmise ja kehtivate õigusnormide eiramise kohta ning et aruanne on saadetud ameti haldusnõukogule turvatud lugemissaali menetluse raames; kutsub OLAFit ja komisjoni üles tagama, et uurimise aruanne tehtaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile võimalikult kiiresti täiel kujul kättesaadavaks, järgides täielikult määrust (EL, Euratom) 2020/2223 (6), ning kõiki õiguslikke nõudeid tundlike andmete ja asjaomaste isikute õiguste kaitse kohta, näiteks juurdepääs väiteid käsitlevale teabele, oma kaitse ettevalmistamine ja piisav reageerimisaeg;

6

| 25. | tuletab meelde, et uurimise kõigi elementide puhul on vaja selgust; rõhutab, et osalises esitluses esitatud järeldused tekitavad tõsist muret ameti tulemuslikkuse pärast eelarveaastal 2020, ning nõuab tungivalt, et haldusnõukogu ja komisjon võtaksid kiiresti meetmeid kõigi tõstatatud küsimuste lahendamiseks, sest ameti usaldusväärsuses ei tohi mingilgi juhul kahelda, et see saaks täielikult täita oma ülesandeid ja õigusi, seda ka Ukrainas toimuva sõjategevuse kontekstis; on seisukohal, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutaval institutsioonil on praegu puudulik teave, et teha täielikult teadlik otsus 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta; kordab ametile esitatud üleskutset teha täielikku koostööd OLAFiga ja hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse seisukohast oluliste arengusuundumustega; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et uurimise kõigi elementide puhul on vaja selgust; rõhutab, et osalises esitluses esitatud järeldused tekitavad tõsist muret ameti tulemuslikkuse pärast eelarveaastal 2020, ning nõuab tungivalt, et haldusnõukogu ja komisjon võtaksid kiiresti meetmeid kõigi tõstatatud küsimuste lahendamiseks, sest ameti usaldusväärsuses ei tohi mingilgi juhul kahelda, et see saaks täielikult täita oma ülesandeid ja õigusi, seda ka Ukrainas toimuva sõjategevuse kontekstis; on seisukohal, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutaval institutsioonil on praegu puudulik teave, et teha täielikult teadlik otsus 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta; kordab ametile esitatud üleskutset teha täielikku koostööd OLAFiga ja hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse seisukohast oluliste arengusuundumustega;

| 26. | tuletab meelde ameti tähtsust ning tema olulist rolli liidu piiri- ja rannikuvalve tagajana; kutsub seetõttu ametit üles suurendama oma pingutusi, et võtta järelmeetmeid ja asjakohaselt järgida kõiki OLAFi soovitusi, et tagada ameti tegevuse täielik toimivus ning tulemuslikkus ja usaldusväärsus, eriti seoses praegu Ukrainas valitseva olukorraga, kus liidu piirikontroll ja suurenevate rändevoogude nõuetekohane haldamine muutuvad äärmiselt oluliseks; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde ameti tähtsust ning tema olulist rolli liidu piiri- ja rannikuvalve tagajana; kutsub seetõttu ametit üles suurendama oma pingutusi, et võtta järelmeetmeid ja asjakohaselt järgida kõiki OLAFi soovitusi, et tagada ameti tegevuse täielik toimivus ning tulemuslikkus ja usaldusväärsus, eriti seoses praegu Ukrainas valitseva olukorraga, kus liidu piirikontroll ja suurenevate rändevoogude nõuetekohane haldamine muutuvad äärmiselt oluliseks;

| 27. | võtab ameti poolt Euroopa Parlamendi kirjalikele küsimustele antud vastuste põhjal teadmiseks, et 2020. aastal teatati ameti pädevatele üksustele kokku 17 ahistamisjuhtumist; kutsub ametit üles iga juhtumit hoolikalt hindama, rakendades psühholoogilise, seksuaalsee või muud liiki ahistamise suhtes täisleppimatuse lähenemisviisi, ning võtma niisuguse väärkäitumise eest vastutavad isikud kiiresti vastutusele; tunneb heameelt usaldusnõunikele korraldatud koolituse üle ning meetmete üle, mida on võetud selleks, et suurendada töötajate teadlikkust ja teavitada neid usaldusnõunikest; tunneb heameelt veebiürituste üle, mida on korraldatud juhtivtöötajate, kõrgema astme juhtide ja keskastme juhtide ning rühmajuhtide teadlikkuse suurendamiseks, ning asjaolu üle, et sellistele üritustele registreerunud töötajatele korraldati spetsiaalseid teavitusüritusi; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kõnealuste juhtumite lahenduskäigust; |
| --- | --- |

27.

võtab ameti poolt Euroopa Parlamendi kirjalikele küsimustele antud vastuste põhjal teadmiseks, et 2020. aastal teatati ameti pädevatele üksustele kokku 17 ahistamisjuhtumist; kutsub ametit üles iga juhtumit hoolikalt hindama, rakendades psühholoogilise, seksuaalsee või muud liiki ahistamise suhtes täisleppimatuse lähenemisviisi, ning võtma niisuguse väärkäitumise eest vastutavad isikud kiiresti vastutusele; tunneb heameelt usaldusnõunikele korraldatud koolituse üle ning meetmete üle, mida on võetud selleks, et suurendada töötajate teadlikkust ja teavitada neid usaldusnõunikest; tunneb heameelt veebiürituste üle, mida on korraldatud juhtivtöötajate, kõrgema astme juhtide ja keskastme juhtide ning rühmajuhtide teadlikkuse suurendamiseks, ning asjaolu üle, et sellistele üritustele registreerunud töötajatele korraldati spetsiaalseid teavitusüritusi; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kõnealuste juhtumite lahenduskäigust;

Hanked

Hanked

| 28. | märgib, et amet algatas 2020. aastal 23 avatud hankemenetlust, mille tulemusel allkirjastati viis lepingut koguväärtusega 9 309 000,00 eurot, kusjuures 18 menetlust koguväärtusega 153 294 000,00 eurot on veel pooleli; märgib lisaks, et amet algatas 30 väikese ja keskmise maksumusega menetlust (läbiräägitud kolme ja viie kandidaadiga) koguväärtusega 2 764 706,46 eurot, kusjuures 30 menetlusest 21 puhul allkirjastati 2020. aastal lepingud koguväärtusega 1 992 904,00 eurot ning üheksa menetlust koguväärtusega 771 802,46 eurot on veel pooleli; märgib lisaks, et 2020. aastal tegeles amet 213 väga väikese väärtusega menetlusega (läbiräägitud ühe kandidaadiga), mille koguväärtus oli 1 347 649,76 eurot; märgib viimaks, et 2020. aastal korraldati 776 kehtivate raamlepingute kohast menetlust koguväärtusega 91 451 075,83 eurot, mille tulemusel allkirjastati 696 erilepingut või tellimuse vormi koguväärtusega 80 895 932,89 eurot, kusjuures 80 menetlust koguväärtuses 10 555 142,94 eurot on veel pooleli; |
| --- | --- |

28.

märgib, et amet algatas 2020. aastal 23 avatud hankemenetlust, mille tulemusel allkirjastati viis lepingut koguväärtusega 9 309 000,00 eurot, kusjuures 18 menetlust koguväärtusega 153 294 000,00 eurot on veel pooleli; märgib lisaks, et amet algatas 30 väikese ja keskmise maksumusega menetlust (läbiräägitud kolme ja viie kandidaadiga) koguväärtusega 2 764 706,46 eurot, kusjuures 30 menetlusest 21 puhul allkirjastati 2020. aastal lepingud koguväärtusega 1 992 904,00 eurot ning üheksa menetlust koguväärtusega 771 802,46 eurot on veel pooleli; märgib lisaks, et 2020. aastal tegeles amet 213 väga väikese väärtusega menetlusega (läbiräägitud ühe kandidaadiga), mille koguväärtus oli 1 347 649,76 eurot; märgib viimaks, et 2020. aastal korraldati 776 kehtivate raamlepingute kohast menetlust koguväärtusega 91 451 075,83 eurot, mille tulemusel allkirjastati 696 erilepingut või tellimuse vormi koguväärtusega 80 895 932,89 eurot, kusjuures 80 menetlust koguväärtuses 10 555 142,94 eurot on veel pooleli;

| 29. | märgib, et amet juhtis niisugust institutsioonidevahelist hankemenetlust isikukaitsevahendite ostmiseks, milles osales umbes 50 muud liidu institutsiooni, organit ja asutust ning mille koguväärtus oli 60 580 000,00 eurot; |
| --- | --- |

29.

märgib, et amet juhtis niisugust institutsioonidevahelist hankemenetlust isikukaitsevahendite ostmiseks, milles osales umbes 50 muud liidu institutsiooni, organit ja asutust ning mille koguväärtus oli 60 580 000,00 eurot;

| 30. | väljendab heameelt selle üle, et amet võttis kasutusele puhastus- ja sööklateenuste ning mööbli kohaletoimetamise keskkonnahoidlike hangete suunised; julgustab ametit hindama keskkonnahoidlike hangetega seotud kogemusi ja jagama neid ELi ametite võrgustikuga ning vajaduse korral laiendama keskkonnahoidlike hangete ulatust ametis; |
| --- | --- |

30.

väljendab heameelt selle üle, et amet võttis kasutusele puhastus- ja sööklateenuste ning mööbli kohaletoimetamise keskkonnahoidlike hangete suunised; julgustab ametit hindama keskkonnahoidlike hangetega seotud kogemusi ja jagama neid ELi ametite võrgustikuga ning vajaduse korral laiendama keskkonnahoidlike hangete ulatust ametis;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 31. | peab kahetsusväärseks, et ameti veebisaidil ei ole avaldatud kõik haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid; palub ametil läbipaistvuse suurendamiseks avaldada oma veebisaidil puuduolevad elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid ning teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni sellega seoses võetud meetmetest; |
| --- | --- |

31.

peab kahetsusväärseks, et ameti veebisaidil ei ole avaldatud kõik haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid; palub ametil läbipaistvuse suurendamiseks avaldada oma veebisaidil puuduolevad elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid ning teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni sellega seoses võetud meetmetest;

| 32. | tuletab meelde eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni poolt 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses tõstatatud mureküsimusi, mis on seotud ameti läbipaistvuse ja huvide esindamisega; võtab teadmiseks ameti läbipaistvusregistri loomise ja kasutuselevõtu; kutsub ametit üles järgima kõige kõrgemaid läbipaistvuse standardeid ja läbipaistvusregistrit korrapäraselt ajakohastama; märgib, et amet rakendas uut läbipaistvuse suurendamise protsessi; märgib, et kõik tööstuskohtumised (i-days) korraldati veebis ning neil tutvustas 50 äriühingut rohkem kui 60 lahendust ning neil osales ameti, liikmesriikide ja liidu partnerite ning rahvusvaheliste organisatsioonide 430 esindajat; märgib, et lisaks tööstuskohtumistele korraldas amet pärast piiril biomeetria kasutamise rahvusvahelist konverentsi tehniliste lahenduste veebipõhise tutvustuse, kus esitleti enam kui 100 lahendust ja enam kui 470 konverentsil osalejale korraldati 23 valdkondlikku esitlust; märgib, et väga vähesed kohtumised näivad äsja loodud läbipaistvusregistris registreeritud olevat; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni sellest, milliste eraettevõtjatega ta 2020. aastal kaks korda aastas toimuvatel tööstuspäevadel kohtus; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ajakohast teavet selles valdkonnas tehtud edusammude kohta; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni poolt 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses tõstatatud mureküsimusi, mis on seotud ameti läbipaistvuse ja huvide esindamisega; võtab teadmiseks ameti läbipaistvusregistri loomise ja kasutuselevõtu; kutsub ametit üles järgima kõige kõrgemaid läbipaistvuse standardeid ja läbipaistvusregistrit korrapäraselt ajakohastama; märgib, et amet rakendas uut läbipaistvuse suurendamise protsessi; märgib, et kõik tööstuskohtumised (i-days) korraldati veebis ning neil tutvustas 50 äriühingut rohkem kui 60 lahendust ning neil osales ameti, liikmesriikide ja liidu partnerite ning rahvusvaheliste organisatsioonide 430 esindajat; märgib, et lisaks tööstuskohtumistele korraldas amet pärast piiril biomeetria kasutamise rahvusvahelist konverentsi tehniliste lahenduste veebipõhise tutvustuse, kus esitleti enam kui 100 lahendust ja enam kui 470 konverentsil osalejale korraldati 23 valdkondlikku esitlust; märgib, et väga vähesed kohtumised näivad äsja loodud läbipaistvusregistris registreeritud olevat; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni sellest, milliste eraettevõtjatega ta 2020. aastal kaks korda aastas toimuvatel tööstuspäevadel kohtus; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ajakohast teavet selles valdkonnas tehtud edusammude kohta;

i-days

| 33. | rõhutab, et Euroopa Ombudsman nõudis tungivalt, et amet tagaks läbipaistvuse suhtes ennetavama lähenemisviisi kasutamise; tuletab meelde Frontexi kontrolli töörühma poolt ametile esitatud üleskutset suurendada veelgi oma läbipaistvust, toimides portaali AsktheEU tava kohaselt, ning mitte kasutama autoriõiguse klausleid, ning seda, et tõsise vahejuhtumi aruandeid, jõu kasutamise teateid ja individuaalseid kaebuseid tuleks klassifitseerida piiratud juurdepääsuga dokumentideks ainult vajaduse korral ja igal üksikjuhul eraldi; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et Euroopa Ombudsman nõudis tungivalt, et amet tagaks läbipaistvuse suhtes ennetavama lähenemisviisi kasutamise; tuletab meelde Frontexi kontrolli töörühma poolt ametile esitatud üleskutset suurendada veelgi oma läbipaistvust, toimides portaali AsktheEU tava kohaselt, ning mitte kasutama autoriõiguse klausleid, ning seda, et tõsise vahejuhtumi aruandeid, jõu kasutamise teateid ja individuaalseid kaebuseid tuleks klassifitseerida piiratud juurdepääsuga dokumentideks ainult vajaduse korral ja igal üksikjuhul eraldi;

| 34. | rõhutab, et amet peab tegema heauskset koostööd kõigi ametisiseste ja -väliste sidusrühmadega, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/1896 artiklis 11; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et amet peab tegema heauskset koostööd kõigi ametisiseste ja -väliste sidusrühmadega, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/1896 artiklis 11;

| 35. | võtab teadmiseks hiljutised meediateated selle kohta, et amet kulutas 8 500 eurot selle peale, et saata oma tegevdirektor eralennukiga 4. märtsil 2020. aastal Brüsselis toimunud koosolekule, kuigi talle anti Brüsselis toimuvast koosolekust teada üks päev enne selle toimumist, kusjuures samaks päevaks oli olemas ka kommertslend; rõhutab, et see on vastuolus maksumaksjate raha vastutustundliku kasutamisega, ja nõuab tungivalt, et tegevdirektor muudaks oma sellealast suhtumist; |
| --- | --- |

35.

võtab teadmiseks hiljutised meediateated selle kohta, et amet kulutas 8 500 eurot selle peale, et saata oma tegevdirektor eralennukiga 4. märtsil 2020. aastal Brüsselis toimunud koosolekule, kuigi talle anti Brüsselis toimuvast koosolekust teada üks päev enne selle toimumist, kusjuures samaks päevaks oli olemas ka kommertslend; rõhutab, et see on vastuolus maksumaksjate raha vastutustundliku kasutamisega, ja nõuab tungivalt, et tegevdirektor muudaks oma sellealast suhtumist;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 36. | võtab teadmiseks ameti poolt 2020. aastal tehtud sisekontrollisüsteemi hindamise, milles jõuti järeldusele, et kuigi süsteemi peetakse üldiselt tõhusaks, on vaja teha mõningaid parandusi; märgib, et see on eelkõige seotud sisekontrolli põhimõtetega nr 10 (kontrollitegevus), nr 15 (teabevahetus ametiväliste osalejatega sisekontrolli mõjutavates küsimustes) ja nr 16 (sisekontrollisüsteemi iga-aastane ja pidev hindamine); kutsub ametit üles võtma sisekontrollisüsteemi iga-aastasel hindamisel arvesse ka kontrollikoja tähelepanekuid; märgib, et amet on koostanud tegevuskava tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja on pühendunud meetmete kiirele rakendamisele; kutsub ametit üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

36.

võtab teadmiseks ameti poolt 2020. aastal tehtud sisekontrollisüsteemi hindamise, milles jõuti järeldusele, et kuigi süsteemi peetakse üldiselt tõhusaks, on vaja teha mõningaid parandusi; märgib, et see on eelkõige seotud sisekontrolli põhimõtetega nr 10 (kontrollitegevus), nr 15 (teabevahetus ametiväliste osalejatega sisekontrolli mõjutavates küsimustes) ja nr 16 (sisekontrollisüsteemi iga-aastane ja pidev hindamine); kutsub ametit üles võtma sisekontrollisüsteemi iga-aastasel hindamisel arvesse ka kontrollikoja tähelepanekuid; märgib, et amet on koostanud tegevuskava tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja on pühendunud meetmete kiirele rakendamisele; kutsub ametit üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest;

| 37. | võtab teadmiseks ameti poolt praegu kontrollikoja tähelepanekute põhjal võetavad meetmed; märgib, et amet on kontrollikoja tuvastatud puudustega tegelemiseks koostanud tegevuskava; kutsub ametit üles jätkama parandusmeetmete võtmist, mis hõlmavad tundlike ametikohtade poliitika vastuvõtmist ja rakendamist kooskõlas oma sisekontrollistandarditega, talitluspidevuse kava koostamist ja haldusnõukogu heakskiidu saamist, Sisejulgeolekufondist topeltrahastamise ohu käsitlemist ja ülekandmiste kõrge määra probleemiga tegelemist; kutsub siiski ametit üles suurendama pingutusi, et saavutada nõutav tööhõive tase, mis on ette nähtud töötajate ametikohtade loetelus; tunneb heameelt ameti võetud parandusmeetmete üle, et lahendada koostööd tegevatele riikidele ilma vajalike tõendavate dokumentideta makstavate hüvitiste küsimus; palub, et amet teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nendes küsimuses tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

37.

võtab teadmiseks ameti poolt praegu kontrollikoja tähelepanekute põhjal võetavad meetmed; märgib, et amet on kontrollikoja tuvastatud puudustega tegelemiseks koostanud tegevuskava; kutsub ametit üles jätkama parandusmeetmete võtmist, mis hõlmavad tundlike ametikohtade poliitika vastuvõtmist ja rakendamist kooskõlas oma sisekontrollistandarditega, talitluspidevuse kava koostamist ja haldusnõukogu heakskiidu saamist, Sisejulgeolekufondist topeltrahastamise ohu käsitlemist ja ülekandmiste kõrge määra probleemiga tegelemist; kutsub siiski ametit üles suurendama pingutusi, et saavutada nõutav tööhõive tase, mis on ette nähtud töötajate ametikohtade loetelus; tunneb heameelt ameti võetud parandusmeetmete üle, et lahendada koostööd tegevatele riikidele ilma vajalike tõendavate dokumentideta makstavate hüvitiste küsimus; palub, et amet teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nendes küsimuses tehtud edusammudest;

| 38. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et amet ei olnud kandnud erandite keskregistrisse ühte eranditeatist; kutsub ametit üles säilitama kõrged läbipaistvusstandardid ning erandite ja mittevastavuste ning nende aluseks olevate dokumentide õigeaegse ja täieliku registreerimise; |
| --- | --- |

38.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et amet ei olnud kandnud erandite keskregistrisse ühte eranditeatist; kutsub ametit üles säilitama kõrged läbipaistvusstandardid ning erandite ja mittevastavuste ning nende aluseks olevate dokumentide õigeaegse ja täieliku registreerimise;

| 39. | võtab teadmiseks kontrollikoja leiu, et 1. septembril 2020. aastal palus amet komisjonilt luba viia 100 AST-kategooria ametikohta kõrgemale palgaastmele (palgaaste AD 7 või kõrgem), alalisse korpusse ja uute ülesannete täitmiseks uute volituste alusel; märgib murega, et 9. septembril 2020. aastal saatis amet komisjoni vastust oodates välja 47 pakkumist kandidaatidele kõrgetasemeliste ametikohtade täitmiseks, kuid siis teatas komisjon, et ametil ei ole õigust ametikohti kõrgemale palgaastmele tõsta, mistõttu pidi amet need 47 tööpakkumist viivitamata tagasi võtma; rõhutab, et amet oleks pidanud enne tegevuse jätkamist saama komisjonilt õigusliku kinnituse, sest see oleks hoidnud ära tagasivõtmisest tingitud tarbetud häired; tuletab meelde, et sellega kaasnes ametile tarbetu maine kahjustamise ja kohtuvaidluste oht; kutsub ametit üles õigusselguse puudumise korral tulevikus selliseid meetmeid mitte võtma, et niisugused olukorrad ei korduks; |
| --- | --- |

39.

võtab teadmiseks kontrollikoja leiu, et 1. septembril 2020. aastal palus amet komisjonilt luba viia 100 AST-kategooria ametikohta kõrgemale palgaastmele (palgaaste AD 7 või kõrgem), alalisse korpusse ja uute ülesannete täitmiseks uute volituste alusel; märgib murega, et 9. septembril 2020. aastal saatis amet komisjoni vastust oodates välja 47 pakkumist kandidaatidele kõrgetasemeliste ametikohtade täitmiseks, kuid siis teatas komisjon, et ametil ei ole õigust ametikohti kõrgemale palgaastmele tõsta, mistõttu pidi amet need 47 tööpakkumist viivitamata tagasi võtma; rõhutab, et amet oleks pidanud enne tegevuse jätkamist saama komisjonilt õigusliku kinnituse, sest see oleks hoidnud ära tagasivõtmisest tingitud tarbetud häired; tuletab meelde, et sellega kaasnes ametile tarbetu maine kahjustamise ja kohtuvaidluste oht; kutsub ametit üles õigusselguse puudumise korral tulevikus selliseid meetmeid mitte võtma, et niisugused olukorrad ei korduks;

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

| 40. | märgib, et ametis on loodud kriisiüksus, mis toetas ameti tegevjuhtkonda kogu COVID-19 pandeemia ajal, toetades talitluspidevust, tagades töötajate tervise, ohutuse ja heaolu ning minimeerides häireid ameti tegevuses; märgib, et kriisiüksusele anti ajutiselt volitused ülesannete ja töötajate määramiseks ameti kõikide üksuste ulatuses, et tagada protsesside ja ülesannete tõhus ja kestlik juhtimine; |
| --- | --- |

40.

märgib, et ametis on loodud kriisiüksus, mis toetas ameti tegevjuhtkonda kogu COVID-19 pandeemia ajal, toetades talitluspidevust, tagades töötajate tervise, ohutuse ja heaolu ning minimeerides häireid ameti tegevuses; märgib, et kriisiüksusele anti ajutiselt volitused ülesannete ja töötajate määramiseks ameti kõikide üksuste ulatuses, et tagada protsesside ja ülesannete tõhus ja kestlik juhtimine;

| 41. | märgib, et amet koostas erisuunised COVID-19 pandeemia ajal kasutatava kaugtöö kohta, samuti väljumisstrateegia; märgib, et kaugtöö hõlbustamiseks ja töötajatele asjakohaste töötingimuste loomisele kaasaaitamiseks lubati kõigil töötajatel ja põhjendatud töövajaduste korral ka koosseisuvälistel töötajatel viia koju teatavaid kontori- ja IKT-seadmeid, mida nad tavaliselt büroos kasutavad, rakendades sisekorda, mis töötati välja selleks, et tagada kontroll seadmete üle ja korrakohane tööruumidest äraviimine; |
| --- | --- |

41.

märgib, et amet koostas erisuunised COVID-19 pandeemia ajal kasutatava kaugtöö kohta, samuti väljumisstrateegia; märgib, et kaugtöö hõlbustamiseks ja töötajatele asjakohaste töötingimuste loomisele kaasaaitamiseks lubati kõigil töötajatel ja põhjendatud töövajaduste korral ka koosseisuvälistel töötajatel viia koju teatavaid kontori- ja IKT-seadmeid, mida nad tavaliselt büroos kasutavad, rakendades sisekorda, mis töötati välja selleks, et tagada kontroll seadmete üle ja korrakohane tööruumidest äraviimine;

| 42. | võtab teadmiseks ameti teate, mille kohaselt loodi uus paberivaba töövoog finants- ja hankemenetluste jaoks, sealhulgas uued rakendusvahendid, näiteks veebipõhine suuline tõlge; võtab teadmiseks ameti märkuse, et pandeemia mõju võib mõnel juhul olla positiivne, sest see kiirendas hädavajalikke uuendusi ja lihtsustas mõningaid menetlusi; |
| --- | --- |

42.

võtab teadmiseks ameti teate, mille kohaselt loodi uus paberivaba töövoog finants- ja hankemenetluste jaoks, sealhulgas uued rakendusvahendid, näiteks veebipõhine suuline tõlge; võtab teadmiseks ameti märkuse, et pandeemia mõju võib mõnel juhul olla positiivne, sest see kiirendas hädavajalikke uuendusi ja lihtsustas mõningaid menetlusi;

| 43. | märgib, et pandeemia mõjutas oluliselt ameti koolituskava, kuna liikmesriigid ja Schengeni lepinguga ühinenud riigid kehtestasid reisipiirangud, mis põhjustasid nii koolitajate kui ka koolituskohtade puudumise ning piirasid võimalust sõita koolituskohtadesse; võtab teadmiseks ameti pingutused tagada talitluspidevus, kujundades ümber kogu koolitusprotsessi, mis on kohandatud distantsõppele; |
| --- | --- |

43.

märgib, et pandeemia mõjutas oluliselt ameti koolituskava, kuna liikmesriigid ja Schengeni lepinguga ühinenud riigid kehtestasid reisipiirangud, mis põhjustasid nii koolitajate kui ka koolituskohtade puudumise ning piirasid võimalust sõita koolituskohtadesse; võtab teadmiseks ameti pingutused tagada talitluspidevus, kujundades ümber kogu koolitusprotsessi, mis on kohandatud distantsõppele;

Muud kommentaarid

Muud kommentaarid

| 44. | tuletab meelde, et 15. juunil 2021. aastal jõudis Euroopa Ombudsman järeldusele, et ametil on esinenud viivitusi määrusega (EL) 2019/1896 kehtestatud oluliste muudatuste rakendamisel; märgib, et Euroopa Ombudsman käsitles 13 ametiga seotud juhtumit, millest kuus puudutasid üldsuse juurdepääsu dokumentidele, kuus personalijuhtimist ja üks põhiõigusi; märgib, et Euroopa Ombudsman ei esitanud soovitusi kuuel juhul, et nelja soovituse rakendamine on pooleli ja kolmel juhul on soovitus juba ellu viidud; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et 15. juunil 2021. aastal jõudis Euroopa Ombudsman järeldusele, et ametil on esinenud viivitusi määrusega (EL) 2019/1896 kehtestatud oluliste muudatuste rakendamisel; märgib, et Euroopa Ombudsman käsitles 13 ametiga seotud juhtumit, millest kuus puudutasid üldsuse juurdepääsu dokumentidele, kuus personalijuhtimist ja üks põhiõigusi; märgib, et Euroopa Ombudsman ei esitanud soovitusi kuuel juhul, et nelja soovituse rakendamine on pooleli ja kolmel juhul on soovitus juba ellu viidud;

| 45. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (7) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

45.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (7) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

7

---

(1)  
  ELT C 143, 30.4.2020, lk 6.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1896, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1052/2013 ning (EL) 2016/1624 (ELT L 295, 14.11.2019, lk 1).

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0442.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2223, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusega (ELT L 437, 28.12.2020, lk 49).

6

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/416 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/416

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1808,

4. mai 2022,

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0101/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0101/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1896 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1052/2013 ning (EL) 2016/1624) (4), eriti selle artiklit 116, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1896 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1052/2013 ning (EL) 2016/1624) (4), eriti selle artiklit 116,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0110/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0110/2022),

| 1. | lükkab edasi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise; |
| --- | --- |

1.

lükkab edasi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 295, 14.11.2019, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/417 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/417

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1809,

4. mai 2022,

Euroopa GNSSi Agentuuri (praegu Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet – EUSPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa GNSSi Agentuuri 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa GNSSi Agentuuri 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust agentuuri tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0102/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust agentuuri tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0102/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010 (millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008), (4) eriti selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010 (millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008), (4) eriti selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/696 (millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL), (5) eriti selle artikleid 85 ja 86, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/696 (millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL), (5) eriti selle artikleid 85 ja 86,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0117/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0117/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti tegevdirektori tegevusele agentuuri 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti tegevdirektori tegevusele agentuuri 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta, https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta, https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.

4

(5)  
  ELT L 170, 12.5.2021, lk 69.

5

(6)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/419 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/419

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1810,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa GNSSi Agentuuri (praegu Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet – EUSPA) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa GNSSi Agentuuri 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa GNSSi Agentuuri 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0117/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0117/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa GNSSi Agentuuri (edaspidi „agentuur“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli agentuuri 2020. aasta lõplik eelarve 35 449 479,85 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 5,54 % suurust kasvu; arvestades, et agentuuri eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär ELis 0,7 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa GNSSi Agentuuri (edaspidi „agentuur“) tulude ja kulude aruande (1) kohaselt oli agentuuri 2020. aasta lõplik eelarve 35 449 479,85 eurot, mis tähendab 2019. aastaga võrreldes 5,54 % suurust kasvu; arvestades, et agentuuri eelarve koosneb peamiselt liidu eelarvest eraldatud vahenditest; arvestades, et 2020. aastal oli inflatsioonimäär ELis 0,7 %;

1

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes agentuuri eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes agentuuri eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib tunnustavalt, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 100,00 % ehk sama mis 2019. aastal; märgib ühtlasi, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 83,38 %, mis on 2019. aasta määrast 2,57 % võrra madalam; |
| --- | --- |

1.

märgib tunnustavalt, et 2020. aastal tehtud eelarve jälgimise alaste pingutuste tulemusel oli eelarve täitmise määr 100,00 % ehk sama mis 2019. aastal; märgib ühtlasi, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 83,38 %, mis on 2019. aasta määrast 2,57 % võrra madalam;

| 2. | märgib, et lisaks oma põhieelarvele jätkas agentuur suures mahus delegeeritud eelarve haldamist, eelkõige Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamise ja Galileo kasutamise ning programmi „Horisont 2020“ rahalist toetust käsitlevate lepingute alusel; märgib samuti, et 2020. aastal alustas agentuur riikliku satelliitside ettevalmistavate meetmete rahalist toetust käsitleva lepingu haldamist; märgib ka, et 2020. aastal seoti delegeeritud eelarve raames kulukohustustega kokku 402 000 000 eurot ja makseid tehti 753 000 000 euro suuruses summas; |
| --- | --- |

2.

märgib, et lisaks oma põhieelarvele jätkas agentuur suures mahus delegeeritud eelarve haldamist, eelkõige Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamise ja Galileo kasutamise ning programmi „Horisont 2020“ rahalist toetust käsitlevate lepingute alusel; märgib samuti, et 2020. aastal alustas agentuur riikliku satelliitside ettevalmistavate meetmete rahalist toetust käsitleva lepingu haldamist; märgib ka, et 2020. aastal seoti delegeeritud eelarve raames kulukohustustega kokku 402 000 000 eurot ja makseid tehti 753 000 000 euro suuruses summas;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 3. | võtab 2019. aastal Galileo teenuste osutamisel aset leidnud katkestuse kohta esitatud järelmeetmetealaste tähelepanekutega seoses teadmiseks, et agentuur viis ellu kõik turvalisuse akrediteerimise ameti poolt lühikeseks ja keskmise pikkusega perioodiks esitatud soovitused; märgib lisaks, et agentuur on viinud ellu enamiku pikaks perioodiks esitatud soovitustest, kuid eeldatavasti peaks ta ülejäänud tähelepanekute suhtes meetmeid võtma 2021. aasta lõpuks, eelkõige nende suhtes, mis on seotud kolmanda orbitaalse sünkroniseerimise töötlusrajatise (3rd Orbital Synchronisation Processing Facility) sisseseadmise ning kontrolli alalhoidmise ja käitamise ahela üleandmisega; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru; |
| --- | --- |

3.

võtab 2019. aastal Galileo teenuste osutamisel aset leidnud katkestuse kohta esitatud järelmeetmetealaste tähelepanekutega seoses teadmiseks, et agentuur viis ellu kõik turvalisuse akrediteerimise ameti poolt lühikeseks ja keskmise pikkusega perioodiks esitatud soovitused; märgib lisaks, et agentuur on viinud ellu enamiku pikaks perioodiks esitatud soovitustest, kuid eeldatavasti peaks ta ülejäänud tähelepanekute suhtes meetmeid võtma 2021. aasta lõpuks, eelkõige nende suhtes, mis on seotud kolmanda orbitaalse sünkroniseerimise töötlusrajatise (3rd Orbital Synchronisation Processing Facility) sisseseadmise ning kontrolli alalhoidmise ja käitamise ahela üleandmisega; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru;

| 4. | märgib, et COVID-19 pandeemia põhjustatud probleemidest hoolimata kuulutas agentuur Galileo pöördlingi teenuse toimivaks; märgib, et agentuur võttis 2020. aastal edukalt kasutusele EGNOSe GEO-3 kasuliku laadungi mehhanismi; |
| --- | --- |

4.

märgib, et COVID-19 pandeemia põhjustatud probleemidest hoolimata kuulutas agentuur Galileo pöördlingi teenuse toimivaks; märgib, et agentuur võttis 2020. aastal edukalt kasutusele EGNOSe GEO-3 kasuliku laadungi mehhanismi;

| 5. | tuletab meelde, et kontrollikoja eriaruandes 22/2020 asutuste tuleviku kohta (edaspidi „kontrollikoja eriaruanne“) on märgitud, et tegelikkuses on agentuuril väga piiratud autonoomia, kuna tema põhiülesanne on rakendada Galileo ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi komisjoniga sõlmitud delegeerimislepingu alusel; kutsub komisjoni üles vaatama läbi agentuuri autonoomia määra, eelkõige seoses tema pädevusega rakendada delegeerimislepingut tööstuspartnerite ja avaliku sektori üksustega sõlmitud mitme keeruka lepingu kaudu; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et kontrollikoja eriaruandes 22/2020 asutuste tuleviku kohta (edaspidi „kontrollikoja eriaruanne“) on märgitud, et tegelikkuses on agentuuril väga piiratud autonoomia, kuna tema põhiülesanne on rakendada Galileo ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi komisjoniga sõlmitud delegeerimislepingu alusel; kutsub komisjoni üles vaatama läbi agentuuri autonoomia määra, eelkõige seoses tema pädevusega rakendada delegeerimislepingut tööstuspartnerite ja avaliku sektori üksustega sõlmitud mitme keeruka lepingu kaudu; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru;

| 6. | märgib, et eelmiste aastate järelmeetmete võtmist käsitlevate tähelepanekutega seoses võttis agentuur 2020. aasta teises kvartalis vastu uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) strateegia ja IKT turbestrateegia ning IKT turbepoliitika ja selle rakendussätted; märgib lisaks, et agentuur kiitis 2020. aasta augustis heaks digiülemineku programmi, muu hulgas seoses Euroopa GNSSi Agentuuri muutumisega Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ametiks (EUSPA), et ajakohastada agentuuri töökeskkonda, laiendada võimalusi teha kaugtööd ka ELi salastatud teabe käsitlemisel ja töötada välja ajakohased rakendused, mis toetavad põhitegevust, ning ka tõsta turbetaset, mis kajastub püüdluses luua ööpäevaringne küberkaitsevõime koos uute ajakohaste süsteemidega; |
| --- | --- |

6.

märgib, et eelmiste aastate järelmeetmete võtmist käsitlevate tähelepanekutega seoses võttis agentuur 2020. aasta teises kvartalis vastu uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) strateegia ja IKT turbestrateegia ning IKT turbepoliitika ja selle rakendussätted; märgib lisaks, et agentuur kiitis 2020. aasta augustis heaks digiülemineku programmi, muu hulgas seoses Euroopa GNSSi Agentuuri muutumisega Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ametiks (EUSPA), et ajakohastada agentuuri töökeskkonda, laiendada võimalusi teha kaugtööd ka ELi salastatud teabe käsitlemisel ja töötada välja ajakohased rakendused, mis toetavad põhitegevust, ning ka tõsta turbetaset, mis kajastub püüdluses luua ööpäevaringne küberkaitsevõime koos uute ajakohaste süsteemidega;

| 7. | märgib, et kontrollikoja eriaruande kohaselt peab agentuur märkimisväärselt parandama koostööd liikmesriikide ja teiste ametitega ning rahvusvahelisel tasandil; kutsub agentuuri üles looma paremat koostööd ja edendama teadmiste jagamist kõigi liikmesriikidega; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohastest arengutest aru; |
| --- | --- |

7.

märgib, et kontrollikoja eriaruande kohaselt peab agentuur märkimisväärselt parandama koostööd liikmesriikide ja teiste ametitega ning rahvusvahelisel tasandil; kutsub agentuuri üles looma paremat koostööd ja edendama teadmiste jagamist kõigi liikmesriikidega; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohastest arengutest aru;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 8. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 100,00 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 150 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 150 ajutist teenistujat (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 139); märgib, et 2020. aastal töötas agentuuri heaks ka 65 lepingulist töötajat ja seitse lähetatud riiklikku eksperti; |
| --- | --- |

8.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal oli ametikohtade loetelust täidetud 100,00 %, kusjuures liidu eelarves kinnitatud 150 ajutisest teenistujast oli ametisse nimetatud 150 ajutist teenistujat (2019. aastal oli kinnitatud ametikohti 139); märgib, et 2020. aastal töötas agentuuri heaks ka 65 lepingulist töötajat ja seitse lähetatud riiklikku eksperti;

| 9. | võtab murega teadmiseks agentuuri kõrgema juhtkonna soolise koosseisu, kus kolm liiget kolmest (100 %) on mehed, ja agentuuri haldusnõukogu soolise koosseisu, kus 28 inimesest 24 (85,7 %) on mehed; võtab lisaks murega teadmiseks soolise tasakaalu puudumise agentuuri kogu töötajaskonnas, kus 202 töötajast 135 on mehed (66,8 %); tunnustab agentuuri pingutusi parandada soolist tasakaalu, viies kõrgema juhtkonna ametikohtadel töötavate naiste esindatuse 7 %-lt 2017. aastal 33 %-le 2020. aastal; kordab oma üleskutset agentuurile võtta võimalikult kiiresti lisameetmeid, et tagada parem sooline tasakaal oma kõrgemas juhtkonnas; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid agentuuri haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; tuletab agentuurile meelde, et kandidaatide valimisel on olulised oskused, teadmised ja kogemus, samuti geograafiline ja sooline tasakaal töötajate vahel; |
| --- | --- |

9.

võtab murega teadmiseks agentuuri kõrgema juhtkonna soolise koosseisu, kus kolm liiget kolmest (100 %) on mehed, ja agentuuri haldusnõukogu soolise koosseisu, kus 28 inimesest 24 (85,7 %) on mehed; võtab lisaks murega teadmiseks soolise tasakaalu puudumise agentuuri kogu töötajaskonnas, kus 202 töötajast 135 on mehed (66,8 %); tunnustab agentuuri pingutusi parandada soolist tasakaalu, viies kõrgema juhtkonna ametikohtadel töötavate naiste esindatuse 7 %-lt 2017. aastal 33 %-le 2020. aastal; kordab oma üleskutset agentuurile võtta võimalikult kiiresti lisameetmeid, et tagada parem sooline tasakaal oma kõrgemas juhtkonnas; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid agentuuri haldusnõukogu liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; tuletab agentuurile meelde, et kandidaatide valimisel on olulised oskused, teadmised ja kogemus, samuti geograafiline ja sooline tasakaal töötajate vahel;

| 10. | peab 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tähelepanekute suhtes järelmeetmete võtmisega seoses kahetsusväärseks agentuuri töötajaskonna koosseisu jätkuvat geograafilist tasakaalustamatust, eriti keskastme ja kõrgema juhtkonna tasandil; kutsub agentuuri üles tagama kõigi liikmesriikide kodanike nõuetekohase esindatuse, võttes aga samal ajal arvesse kandidaatide pädevust ja teeneid, millele on osutatud ametnike personalieeskirjade artiklis 27; |
| --- | --- |

10.

peab 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tähelepanekute suhtes järelmeetmete võtmisega seoses kahetsusväärseks agentuuri töötajaskonna koosseisu jätkuvat geograafilist tasakaalustamatust, eriti keskastme ja kõrgema juhtkonna tasandil; kutsub agentuuri üles tagama kõigi liikmesriikide kodanike nõuetekohase esindatuse, võttes aga samal ajal arvesse kandidaatide pädevust ja teeneid, millele on osutatud ametnike personalieeskirjade artiklis 27;

| 11. | väljendab muret selle pärast, et agentuuril on raskusi vajalike tehniliste teadmistega töötajate tööle võtmisega ning ametikohtade või riiklike ekspertide nappuse kompenseerimiseks annab agentuur põhiülesandeid üha enam üle erasektori töövõtjatele, kellest ta võib sel juhul sõltuvaks muutuda; palub komisjonil olukorda hoolikalt uurida ja anda agentuurile vajalikud vahendid vajalike töötajate töölevõtmiseks; palub komisjonil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle küsimuse kohta aru; |
| --- | --- |

11.

väljendab muret selle pärast, et agentuuril on raskusi vajalike tehniliste teadmistega töötajate tööle võtmisega ning ametikohtade või riiklike ekspertide nappuse kompenseerimiseks annab agentuur põhiülesandeid üha enam üle erasektori töövõtjatele, kellest ta võib sel juhul sõltuvaks muutuda; palub komisjonil olukorda hoolikalt uurida ja anda agentuurile vajalikud vahendid vajalike töötajate töölevõtmiseks; palub komisjonil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle küsimuse kohta aru;

| 12. | on mures agentuuri haldusnõukogu liigse suuruse pärast, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid; |
| --- | --- |

12.

on mures agentuuri haldusnõukogu liigse suuruse pärast, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid;

| 13. | peab kahetsusväärseks, et agentuuri veebisaidil ei ole veel avaldatud kõikide haldusnõukogu liikmete elulookirjeldusi; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas võetud meetmete kohta aru; |
| --- | --- |

13.

peab kahetsusväärseks, et agentuuri veebisaidil ei ole veel avaldatud kõikide haldusnõukogu liikmete elulookirjeldusi; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas võetud meetmete kohta aru;

| 14. | märgib, et 2020. aastal peetud läbirääkimiste järgselt võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/696, (2) mille alusel muudeti agentuur 2021. aasta mais EUSPAks ning sellele anti rohkem põhi- ja delegeeritud ülesandeid ning esitati ka uus sellega seotud EUSPA finantsselgitus; märgib, et see ümberkorraldus hõlmab 251 ajutise teenistuja ja 34 lepingulise töötaja ümberpaigutamist 2023. aastaks; märgib, et muudatused võivad takistada otsuste tegemist ja tekitada märkimisväärseid halduskulusid; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile agentuuri tegevusele avalduvatest riskidest ja agentuuri võetud leevendusmeetmetest aru; |
| --- | --- |

14.

märgib, et 2020. aastal peetud läbirääkimiste järgselt võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/696, (2) mille alusel muudeti agentuur 2021. aasta mais EUSPAks ning sellele anti rohkem põhi- ja delegeeritud ülesandeid ning esitati ka uus sellega seotud EUSPA finantsselgitus; märgib, et see ümberkorraldus hõlmab 251 ajutise teenistuja ja 34 lepingulise töötaja ümberpaigutamist 2023. aastaks; märgib, et muudatused võivad takistada otsuste tegemist ja tekitada märkimisväärseid halduskulusid; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile agentuuri tegevusele avalduvatest riskidest ja agentuuri võetud leevendusmeetmetest aru;

2

| 15. | väljendab heameelt personalipoliitikas tehtud pingutuste üle kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ja jätkuvalt innustab agentuuri töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puudega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt personalipoliitikas tehtud pingutuste üle kaugtöö ja tervisliku eluviisi edendamiseks ja jätkuvalt innustab agentuuri töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puudega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

Hanked

Hanked

| 16. | märgib, et agentuur haldas aastatel 2017–2020 kokku viit hankemenetlust, mis hõlmasid DISPATCHi ja PRISMA projekte; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal oli agentuuri kavandatud lepingutest 100 % sõlmitud ja ajakajavale vastavad; |
| --- | --- |

16.

märgib, et agentuur haldas aastatel 2017–2020 kokku viit hankemenetlust, mis hõlmasid DISPATCHi ja PRISMA projekte; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal oli agentuuri kavandatud lepingutest 100 % sõlmitud ja ajakajavale vastavad;

| 17. | märgib kontrollikoja eelmise aasta leidude järelmeetmetega seoses, et agentuur on võtnud meetmeid selleks, et rakendada e-riigihanke ja elektroonilise esitamise mooduleid hankevahenditena oma tegevuse haldamisel, pidades eelkõige silmas haldusalaseid hankeid, mida saab rakendada avatud pakkumismenetluste kaudu; märgib, et agentuur on pakkunud tööalaseid erikoolitusi ja täidetud on ka haldusalased nõudmised nende kasutamiseks; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru; |
| --- | --- |

17.

märgib kontrollikoja eelmise aasta leidude järelmeetmetega seoses, et agentuur on võtnud meetmeid selleks, et rakendada e-riigihanke ja elektroonilise esitamise mooduleid hankevahenditena oma tegevuse haldamisel, pidades eelkõige silmas haldusalaseid hankeid, mida saab rakendada avatud pakkumismenetluste kaudu; märgib, et agentuur on pakkunud tööalaseid erikoolitusi ja täidetud on ka haldusalased nõudmised nende kasutamiseks; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohasest arengust aru;

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine ning läbipaistvus

| 18. | võtab teadmiseks agentuuri kehtestatud meetmed ja tehtavad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus ning huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine; märgib, et agentuuril oli 2020. aastal üks rikkumisest teatamise juhtum, mis hõlmas korduvate sarnaste rikkumisteadete esitamist mitmele sidusrühmale; märgib, et juhtum tõi kaasa uurimised, mille käigus leiti, et rikkumisest teatamise kohta esitatud väited olid alusetud; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks agentuuri kehtestatud meetmed ja tehtavad pingutused, mille eesmärk on tagada läbipaistvus ning huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine; märgib, et agentuuril oli 2020. aastal üks rikkumisest teatamise juhtum, mis hõlmas korduvate sarnaste rikkumisteadete esitamist mitmele sidusrühmale; märgib, et juhtum tõi kaasa uurimised, mille käigus leiti, et rikkumisest teatamise kohta esitatud väited olid alusetud;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 19. | märgib järelmeetmete ja kontrollikoja aruande alusel, et tervikliku eel- või järelkontrolli strateegia puudumise tõttu valitseb oht, et maksed, mille agentuur on teinud Euroopa Kosmoseagentuurile (ESA) seoses programmide EGNOS ja GALILEO rakendamisega, võivad olla arvutatud ebatäpsete kulude alusel; võtab agentuuri eelkontrolle käsitleva vastuse põhjal teadmiseks, et agentuur on esitanud kontrollikojale ajakohastatud kuluaruandluse metoodika ja ühtlasi näidanud, et ta kasutab ESA kulunõuete rahuldamiseks ESA vahe-eesmärkide saavutamise sertifikaate; võtab agentuuri vastuse põhjal teadmiseks, et seoses järelkontrolli strateegiaga auditeerivad agentuur ning komisjoni kaitsetööstuse ja kosmose peadirektoraat ESA tegevust 2020. aastal; palub agentuuril selle auditi tulemustest aru anda ja lisada sellest saadud õppetunnid tulevasse järelkontrolli strateegiasse; |
| --- | --- |

19.

märgib järelmeetmete ja kontrollikoja aruande alusel, et tervikliku eel- või järelkontrolli strateegia puudumise tõttu valitseb oht, et maksed, mille agentuur on teinud Euroopa Kosmoseagentuurile (ESA) seoses programmide EGNOS ja GALILEO rakendamisega, võivad olla arvutatud ebatäpsete kulude alusel; võtab agentuuri eelkontrolle käsitleva vastuse põhjal teadmiseks, et agentuur on esitanud kontrollikojale ajakohastatud kuluaruandluse metoodika ja ühtlasi näidanud, et ta kasutab ESA kulunõuete rahuldamiseks ESA vahe-eesmärkide saavutamise sertifikaate; võtab agentuuri vastuse põhjal teadmiseks, et seoses järelkontrolli strateegiaga auditeerivad agentuur ning komisjoni kaitsetööstuse ja kosmose peadirektoraat ESA tegevust 2020. aastal; palub agentuuril selle auditi tulemustest aru anda ja lisada sellest saadud õppetunnid tulevasse järelkontrolli strateegiasse;

| 20. | tunneb heameelt 2020. aastal toimunud sisekontrolliraamistiku rakendamise ja talitluspidevuse kava heakskiitmise üle, mille kohta on kontrollikoda alates 2015. aastast järelmeetmetega seotud järelepärimisi teinud; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt 2020. aastal toimunud sisekontrolliraamistiku rakendamise ja talitluspidevuse kava heakskiitmise üle, mille kohta on kontrollikoda alates 2015. aastast järelmeetmetega seotud järelepärimisi teinud;

| 21. | märgib, et komisjoni siseauditi talitus avaldas 2019. aasta novembris EGNOSe kasutamise kohta auditiaruande ning esitas selles viis olulist soovitust ja ühe arutamist vajava küsimuse; võtab agentuuri vastuse põhjal teadmiseks, et siseauditi talitus ei ole soovitusi veel läbi vaadanud; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohastest edusammudest aru; |
| --- | --- |

21.

märgib, et komisjoni siseauditi talitus avaldas 2019. aasta novembris EGNOSe kasutamise kohta auditiaruande ning esitas selles viis olulist soovitust ja ühe arutamist vajava küsimuse; võtab agentuuri vastuse põhjal teadmiseks, et siseauditi talitus ei ole soovitusi veel läbi vaadanud; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellekohastest edusammudest aru;

| 22. | märgib seoses järelmeetmetega, mida agentuur on võtnud eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni poolt 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise suhtes, et siseauditi üksus tegi 2019. aastal Euroopa GNSSi Agentuuri töötajate suutlikkuse suurendamise auditi ja kuigi selle aruanne ei olnud 2019. aastal veel lõplikult vormistatud, oli kavas esitada selles üks väga oluline ja neli olulist soovitust; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile nende soovituste rakendamisel tehtud edusammudest aru; |
| --- | --- |

22.

märgib seoses järelmeetmetega, mida agentuur on võtnud eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni poolt 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise suhtes, et siseauditi üksus tegi 2019. aastal Euroopa GNSSi Agentuuri töötajate suutlikkuse suurendamise auditi ja kuigi selle aruanne ei olnud 2019. aastal veel lõplikult vormistatud, oli kavas esitada selles üks väga oluline ja neli olulist soovitust; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile nende soovituste rakendamisel tehtud edusammudest aru;

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

COVID-19-le reageerimine ja talitluspidevus

| 23. | märgib, et agentuuri välisüritused viidi üle veebi, muutes seeläbi COVID-19 pandeemiast tingitud füüsilised piirangud võimaluseks jõuda uute kasutajaskondadeni ja tegutseda ülemaailmselt, nagu kasutajatega konsulteerimise platvormi (User Consultation Platform) ja iga-aastase Euroopa kosmosenädala puhul, mis meelitas kokku rohkem kui 3 000 osalejat rohkem kui 100 riigist; |
| --- | --- |

23.

märgib, et agentuuri välisüritused viidi üle veebi, muutes seeläbi COVID-19 pandeemiast tingitud füüsilised piirangud võimaluseks jõuda uute kasutajaskondadeni ja tegutseda ülemaailmselt, nagu kasutajatega konsulteerimise platvormi (User Consultation Platform) ja iga-aastase Euroopa kosmosenädala puhul, mis meelitas kokku rohkem kui 3 000 osalejat rohkem kui 100 riigist;

Muud märkused

Muud märkused

| 24. | tuletab meelde agentuuri ulatuslikuma digitaliseerimise olulisust nii agentuurisisese töökorralduse ja juhtimise jaoks kui ka menetluste digitaliseerimise kiirendamiseks; rõhutab, et agentuur peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et igal juhul vältida ametitevahelist digilõhet; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde agentuuri ulatuslikuma digitaliseerimise olulisust nii agentuurisisese töökorralduse ja juhtimise jaoks kui ka menetluste digitaliseerimise kiirendamiseks; rõhutab, et agentuur peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et igal juhul vältida ametitevahelist digilõhet;

| 25. | võtab agentuuri poolt agentuuri 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale raportile antud vastuste põhjal teadmiseks, et agentuur on 2020. aastal rakendanud küberturvalisuse suurendamise meetmeid, sealhulgas rakendanud programmi Splunk Enterprise Security, võtnud vastu IKT turbestrateegia ja rakendanud mobiilseadmete haldust, mis põhineb Microsofti Intune’il; |
| --- | --- |

25.

võtab agentuuri poolt agentuuri 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale raportile antud vastuste põhjal teadmiseks, et agentuur on 2020. aastal rakendanud küberturvalisuse suurendamise meetmeid, sealhulgas rakendanud programmi Splunk Enterprise Security, võtnud vastu IKT turbestrateegia ja rakendanud mobiilseadmete haldust, mis põhineb Microsofti Intune’il;

| 26. | võtab agentuuri poolt parlamendi standardküsimustikule antud vastuste põhjal teadmiseks, et agentuur võtab mitmeid kestliku ja keskkonnahoidliku töökeskkonna tagamise meetmeid, nagu osalemine keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemi lepingulises ja koordineerimisraamistikus, ringlussevõtu tavade rakendamine ja spetsiifiliste keskkonnaga seotud sätete lisamine kõikidesse uutesse lepingutesse; |
| --- | --- |

26.

võtab agentuuri poolt parlamendi standardküsimustikule antud vastuste põhjal teadmiseks, et agentuur võtab mitmeid kestliku ja keskkonnahoidliku töökeskkonna tagamise meetmeid, nagu osalemine keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemi lepingulises ja koordineerimisraamistikus, ringlussevõtu tavade rakendamine ja spetsiifiliste keskkonnaga seotud sätete lisamine kõikidesse uutesse lepingutesse;

| 27. | märgib, et agentuur otsib oma Prahas asuvale peakorterile uusi ruume; märgib, et agentuuri teistes asukohtades (Prantsusmaal ja Hispaanias) on käimas ehitus- ja renoveerimistööd; märgib, et agentuur on teatanud, et järgib kõnealuste renoveerimis- ja ehitusprojektide puhul riiklikke keskkonnastandardeid ja uusimat metoodikat; |
| --- | --- |

27.

märgib, et agentuur otsib oma Prahas asuvale peakorterile uusi ruume; märgib, et agentuuri teistes asukohtades (Prantsusmaal ja Hispaanias) on käimas ehitus- ja renoveerimistööd; märgib, et agentuur on teatanud, et järgib kõnealuste renoveerimis- ja ehitusprojektide puhul riiklikke keskkonnastandardeid ja uusimat metoodikat;

| 28. | viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

28.

viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 4. mai 2022. aasta resolutsioonile (3) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

3

---

(1)  
  ELT C 114, 31.3.2021, lk 107.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/696, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL (ELT L 170, 12.5.2021, lk 69).

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0196.

3

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/423 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/423

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1811,

4. mai 2022,

Euroopa GNSSi Agentuuri (praegu Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet – EUSPA) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa GNSSi Agentuuri 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa GNSSi Agentuuri 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust agentuuri tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0102/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust agentuuri tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0102/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010 (millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008), (4) eriti selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010 (millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008), (4) eriti selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/696 (millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL), (5) eriti selle artikleid 85 ja 86, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/696 (millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL), (5) eriti selle artikleid 85 ja 86,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0117/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0117/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa GNSSi Agentuuri 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa GNSSi Agentuuri 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta, https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

1

(2)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta, https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.

4

(5)  
  ELT L 170, 12.5.2021, lk 69.

5

(6)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/425 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/425

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1812,

4. mai 2022,

Euroopa Liidu ametite 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise ning tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsuseid Euroopa Liidu ametite 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsuseid Euroopa Liidu ametite 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuste järelmeetmete kohta (COM(2021) 405), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuste järelmeetmete kohta (COM(2021) 405),

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (2) eriti selle artikleid 68 ja 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (2) eriti selle artikleid 68 ja 70,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) (3) artikleid 32 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) (3) artikleid 32 ja 47,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (4) eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70, (4) eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0104/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0104/2022),

| A. | arvestades, et käesolev resolutsioon sisaldab iga määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 70 kohase asutuse kohta horisontaalseid tähelepanekuid, mis on lisatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsustele vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklile 262 ja Euroopa Parlamendi kodukorra V lisa artiklile 3; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et käesolev resolutsioon sisaldab iga määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 70 kohase asutuse kohta horisontaalseid tähelepanekuid, mis on lisatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsustele vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklile 262 ja Euroopa Parlamendi kodukorra V lisa artiklile 3;

| B. | arvestades, et käesolev resolutsioon sisaldab horisontaalseid tähelepanekuid, mis on lisatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklile 262 ja Euroopa Parlamendi kodukorra V lisa artiklile 3, ka Euratomi Tarneagentuuri kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et käesolev resolutsioon sisaldab horisontaalseid tähelepanekuid, mis on lisatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklile 262 ja Euroopa Parlamendi kodukorra V lisa artiklile 3, ka Euratomi Tarneagentuuri kohta;

| C. | arvestades, et liidu ametid peaksid eelkõige täitma selge liidu lisaväärtusega ülesandeid, mis peaksid olema korraldatud võimalikult optimaalselt, et vältida liidu maksumaksja huvides kattumist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidu ametid peaksid eelkõige täitma selge liidu lisaväärtusega ülesandeid, mis peaksid olema korraldatud võimalikult optimaalselt, et vältida liidu maksumaksja huvides kattumist;

| 1. | peab kiiduväärseks pingutusi, mida ametid on teinud, et COVID-19 pandeemiast tingitud piirangutest hoolimata püsiksid nende tööstandardid kõrged ja töötulemused head; |
| --- | --- |

1.

peab kiiduväärseks pingutusi, mida ametid on teinud, et COVID-19 pandeemiast tingitud piirangutest hoolimata püsiksid nende tööstandardid kõrged ja töötulemused head;

| 2. | rõhutab, et pandeemia ajal on taas selgeks saanud, et ametitel on liidu poliitikas oluline roll, mis hõlmab näiteks kõigis liikmesriikides nakkuste seiret, vaktsiinide ja ravivõtete heakskiitmist, töökohtade kohandamise kohta suuniste koostamist ja töötajate kaitsmist, kaugtööks, internetiostude tegemiseks ja e-tervishoiuteenuste kasutamiseks soovituste andmist ning asjaomaste ametite järelevalve all olevatel turgudel pandeemiast tingitud volatiilsuse vähendamist, mis annab tõendust suurest vastupanuvõimest, paindlikkusest ja kohanemisvõimest; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et pandeemia ajal on taas selgeks saanud, et ametitel on liidu poliitikas oluline roll, mis hõlmab näiteks kõigis liikmesriikides nakkuste seiret, vaktsiinide ja ravivõtete heakskiitmist, töökohtade kohandamise kohta suuniste koostamist ja töötajate kaitsmist, kaugtööks, internetiostude tegemiseks ja e-tervishoiuteenuste kasutamiseks soovituste andmist ning asjaomaste ametite järelevalve all olevatel turgudel pandeemiast tingitud volatiilsuse vähendamist, mis annab tõendust suurest vastupanuvõimest, paindlikkusest ja kohanemisvõimest;

| 3. | märgib, et liidu 32 detsentraliseeritud asutuse 2020. aasta eelarve kulukohustuste assigneeringute maht kokku oli ligikaudu 3 040 000 000 eurot, mida on umbes 6,55 % rohkem kui 2019. aastal, ning maksete assigneeringute maht oli 2 888 000 000 eurot, s.o 19,59 % suurem kui 2019. aastal; märgib ühtlasi, et maksete assigneeringute kogusummast (2 888 000 000 eurot) umbes 2 253 000 000 eurot eraldati liidu üldeelarvest ja see moodustas 2020. aastal ametite vahenditest kokku 74,1 % (2019. aastal 74,8 %); märgib peale selle, et tasudest ja lõivudest ning osalevate riikide otsemaksetest laekus ligikaudu 786 000 000 eurot (21,0 % vähem kui 2019. aastal); |
| --- | --- |

3.

märgib, et liidu 32 detsentraliseeritud asutuse 2020. aasta eelarve kulukohustuste assigneeringute maht kokku oli ligikaudu 3 040 000 000 eurot, mida on umbes 6,55 % rohkem kui 2019. aastal, ning maksete assigneeringute maht oli 2 888 000 000 eurot, s.o 19,59 % suurem kui 2019. aastal; märgib ühtlasi, et maksete assigneeringute kogusummast (2 888 000 000 eurot) umbes 2 253 000 000 eurot eraldati liidu üldeelarvest ja see moodustas 2020. aastal ametite vahenditest kokku 74,1 % (2019. aastal 74,8 %); märgib peale selle, et tasudest ja lõivudest ning osalevate riikide otsemaksetest laekus ligikaudu 786 000 000 eurot (21,0 % vähem kui 2019. aastal);

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) jõudis oma aastaaruandes liidu ametite eelarveaasta 2020 kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) järeldusele, et kokkuvõttes kinnitas ametite 31. detsembril 2020. aastal lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete ja nende aluseks olevate tulude audit varasemate aastate häid tulemusi; märgib, et kontrollikoja väitel tuleb aga raamatupidamise aastaaruande aluseks olevates maksetes teha teatavaid parandusi; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) jõudis oma aastaaruandes liidu ametite eelarveaasta 2020 kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) järeldusele, et kokkuvõttes kinnitas ametite 31. detsembril 2020. aastal lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete ja nende aluseks olevate tulude audit varasemate aastate häid tulemusi; märgib, et kontrollikoja väitel tuleb aga raamatupidamise aastaaruande aluseks olevates maksetes teha teatavaid parandusi;

Kontrollikoja tuvastatud peamised ohud

Kontrollikoja tuvastatud peamised ohud

| 5. | märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt on oht, et aastaaruanne ei ole usaldusväärne, sarnaselt 2019. aastale üldiselt väike, sest aastaaruande koostamisel kohaldatakse komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamisreegleid, mis põhinevad rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel; |
| --- | --- |

5.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt on oht, et aastaaruanne ei ole usaldusväärne, sarnaselt 2019. aastale üldiselt väike, sest aastaaruande koostamisel kohaldatakse komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamisreegleid, mis põhinevad rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel;

| 6. | märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt on ametite raamatupidamisaruannete aluseks olevate tulude seaduslikkust ja korrektsust ohustav üldine risk enamiku ametite puhul väike ning see on sarnaselt 2019. aastaga keskmine vaid osaliselt isemajandavate ametite puhul, kus tasude ja osamaksude kogumise suhtes kohaldatakse erireegleid; |
| --- | --- |

6.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt on ametite raamatupidamisaruannete aluseks olevate tulude seaduslikkust ja korrektsust ohustav üldine risk enamiku ametite puhul väike ning see on sarnaselt 2019. aastaga keskmine vaid osaliselt isemajandavate ametite puhul, kus tasude ja osamaksude kogumise suhtes kohaldatakse erireegleid;

| 7. | märgib, et kontrollikoja hinnangul on ametite raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ohustav risk üldiselt keskmine, kuigi teatavate eelarvejaotiste puhul on see väike ja teatavate puhul kõrge; märgib, et kontrollikoja arvates on I jaotisega (personalikulud) seotud risk üldiselt väike, II jaotise (halduskulud) puhul keskmine ning III jaotise (tegevuskulud) puhul madal või kõrge, sõltuvalt asjaomasest ametist ja selle tegevuskulude laadist; juhib tähelepanu sellele, et kontrollikoja hinnangul on III jaotisega seotud risk samasugune nagu II jaotise risk, kuid kuna III jaotises on palju suuremad summad, on mõju suurem; |
| --- | --- |

7.

märgib, et kontrollikoja hinnangul on ametite raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ohustav risk üldiselt keskmine, kuigi teatavate eelarvejaotiste puhul on see väike ja teatavate puhul kõrge; märgib, et kontrollikoja arvates on I jaotisega (personalikulud) seotud risk üldiselt väike, II jaotise (halduskulud) puhul keskmine ning III jaotise (tegevuskulud) puhul madal või kõrge, sõltuvalt asjaomasest ametist ja selle tegevuskulude laadist; juhib tähelepanu sellele, et kontrollikoja hinnangul on III jaotisega seotud risk samasugune nagu II jaotise risk, kuid kuna III jaotises on palju suuremad summad, on mõju suurem;

| 8. | märgib, et kontrollikoda peab usaldusväärset finantsjuhtimist ohustavat riski keskmiseks ja see risk tuleneb peamiselt riigihankemenetlustest, mille puhul ei tagatud parimat võimalikku hinna ja kvaliteedi suhet; |
| --- | --- |

8.

märgib, et kontrollikoda peab usaldusväärset finantsjuhtimist ohustavat riski keskmiseks ja see risk tuleneb peamiselt riigihankemenetlustest, mille puhul ei tagatud parimat võimalikku hinna ja kvaliteedi suhet;

| 9. | märgib, et eelarvehaldust puudutav risk on kontrollikoja hinnangul väike, sest kontrollikoja audit näitas, et üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli küll kõrge, kuid kontrollikoja hinnangul oli see põhjendatud, sest asjaomased toimingud kestsid mitu aastat või ei olenenud asjaolud ametitest; |
| --- | --- |

9.

märgib, et eelarvehaldust puudutav risk on kontrollikoja hinnangul väike, sest kontrollikoja audit näitas, et üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli küll kõrge, kuid kontrollikoja hinnangul oli see põhjendatud, sest asjaomased toimingud kestsid mitu aastat või ei olenenud asjaolud ametitest;

| 10. | märgib, et kontrollikoda on aruandes nimetanud ka COVID-19 pandeemiaga seotud muud riski, mis on kontrollikoja tööd mõjutanud, sest reisipiirangud takistasid tal teha kohapealseid kontrolle, hankida originaaldokumente ja küsitleda auditeeritavate töötajaid kohapeal; märgib rahuloluga, et kontrollikoda tegi oma töö dokumendipõhise ülevaatuse ja auditeeritavate kaugintervjuude abil siiski ära; märgib, et kontrollikoja hinnangul võis kohapealsete kontrollide tegemata jätmine küll suurendada avastamata jäämise riski, kuid auditeeritavatelt saadud tõendite abil oli võimalik töö ikkagi lõpule viia ja selle põhjal järeldused teha; võtab teadmiseks, et kontrollikoja tähelepaneku kohaselt tuli ametitel töö korraldamisel lahendada ka mõned COVID-19-ga seotud probleemid, mis mõjutasid ametite hankemenetlusi, haldust ja lepingute täitmist, töölevõtmismenetlusi, eelarve täitmist ja sisekontrolli; peab kontrollikoja sellekohaseid spetsiaalseid tähelepanekuid kiiduväärseks; |
| --- | --- |

10.

märgib, et kontrollikoda on aruandes nimetanud ka COVID-19 pandeemiaga seotud muud riski, mis on kontrollikoja tööd mõjutanud, sest reisipiirangud takistasid tal teha kohapealseid kontrolle, hankida originaaldokumente ja küsitleda auditeeritavate töötajaid kohapeal; märgib rahuloluga, et kontrollikoda tegi oma töö dokumendipõhise ülevaatuse ja auditeeritavate kaugintervjuude abil siiski ära; märgib, et kontrollikoja hinnangul võis kohapealsete kontrollide tegemata jätmine küll suurendada avastamata jäämise riski, kuid auditeeritavatelt saadud tõendite abil oli võimalik töö ikkagi lõpule viia ja selle põhjal järeldused teha; võtab teadmiseks, et kontrollikoja tähelepaneku kohaselt tuli ametitel töö korraldamisel lahendada ka mõned COVID-19-ga seotud probleemid, mis mõjutasid ametite hankemenetlusi, haldust ja lepingute täitmist, töölevõtmismenetlusi, eelarve täitmist ja sisekontrolli; peab kontrollikoja sellekohaseid spetsiaalseid tähelepanekuid kiiduväärseks;

| 11. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda on teatanud, et enamikul juhtudel on ametid võtnud eelmiste aastate audititähelepanekute järgimiseks parandusmeetmeid, ning kutsub justiits- ja siseküsimustega tegelevaid asutusi üles jätkama pingutusi kontrollikoja tähelepanekute suhtes järelmeetmete võtmiseks, eelkõige sisekontrolli, riigihankemenetluste ja eelarve haldamise valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda on teatanud, et enamikul juhtudel on ametid võtnud eelmiste aastate audititähelepanekute järgimiseks parandusmeetmeid, ning kutsub justiits- ja siseküsimustega tegelevaid asutusi üles jätkama pingutusi kontrollikoja tähelepanekute suhtes järelmeetmete võtmiseks, eelkõige sisekontrolli, riigihankemenetluste ja eelarve haldamise valdkonnas;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 12. | märgib rahuloluga, et kontrollikoja aastaaruande kohaselt esitati kõigi ametite raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta märkusteta auditiarvamus; märgib ühtlasi, et kontrollikoda esitas märkusteta arvamuse kõigi ametite raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; märgib, et kontrollikoda esitas märkusteta arvamuse kõigi ametite raamatupidamisaruannete aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, välja arvatud Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER), Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA); |
| --- | --- |

12.

märgib rahuloluga, et kontrollikoja aastaaruande kohaselt esitati kõigi ametite raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta märkusteta auditiarvamus; märgib ühtlasi, et kontrollikoda esitas märkusteta arvamuse kõigi ametite raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; märgib, et kontrollikoda esitas märkusteta arvamuse kõigi ametite raamatupidamisaruannete aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, välja arvatud Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER), Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA);

| 13. | märgib, et kontrollikoda esitas Euroopa Ravimiameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta teatavat asjaolu rõhutava punkti, mis puudutab ameti endiste, Londonis asuvate ruumide üürilepingut, mis kehtib kuni 2039. aastani ja mida ei ole võimalik enne tähtaega lõpetada; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et amet on andnud need ruumid allüürile tingimustel, mis on kooskõlas põhiüüritingimustega, ning summa, mille amet peab üürilepingu lõppemiseni üüri, sellega seotud teenuste ja üürikindlustuse eest tasuma, on hinnanguliselt 377 miljonit eurot; märgib, et see on suur summa, mis võib ameti rahalise järjepidevuse ohtu seada; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kontrollikoda esitas Euroopa Ravimiameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta teatavat asjaolu rõhutava punkti, mis puudutab ameti endiste, Londonis asuvate ruumide üürilepingut, mis kehtib kuni 2039. aastani ja mida ei ole võimalik enne tähtaega lõpetada; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et amet on andnud need ruumid allüürile tingimustel, mis on kooskõlas põhiüüritingimustega, ning summa, mille amet peab üürilepingu lõppemiseni üüri, sellega seotud teenuste ja üürikindlustuse eest tasuma, on hinnanguliselt 377 miljonit eurot; märgib, et see on suur summa, mis võib ameti rahalise järjepidevuse ohtu seada;

| 14. | märgib, et seoses ametite raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsusega esitas kontrollikoda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) kohta kaks muud asjaolu kajastavat punkti, millest üks oli seotud reitinguagentuuridelt võetavate tasudega ja teine kauplemisteabehoidlate tasudega; märgib, et seoses reitinguagentuuridega märkis kontrollikoda, et tasud põhinevad tulul, mida need agentuurid saavad juriidilise isikuna ja mitte üksteisega seotud üksuste rühmana, mis annab seadusliku võimaluse kanda liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatelt reitinguagentuuridelt saadud tulu üle väljaspool liitu asuvatele nendega seotud üksustele ning vältida nii tasude maksmist; märgib, et selle riski leevendamiseks avaldas ESMA konsultatsioonidokumendi, mille tulemusel anti komisjonile tehnilist nõu ESMA asutamismääruse muutmise kohta, et tuvastatud riski leevendada; märgib seoses kauplemisteabehoidlatele määratavate tasudega, et ESMA arvutab need iga üksiku kauplemisteabehoidla arvessevõetava käibe alusel, mis on esitatud teabehoidlate finantsaruannetes ja mille kohta sõltumatud audiitorid esitavad arvamuse selle kohta, kas need annavad õige ja õiglase ülevaate või mitte; märgib, et kontrollikoda tuvastas, et kauplemisteabehoidlatele teatatud tehingute arvu ja 31. detsembri 2019. aasta seisuga registreeritud lõpetamata tehingute arvu, mille alusel tehti tasude arvutamisel kindlaks käive, vaatasid sõltumatud audiitorid läbi ainult piiratud ulatuses, ning et ESMA avaldas 2021. aasta märtsis konsultatsioonidokumendi, milles tehti ettepanek hakata probleemi lahendamiseks kasutama käibe kindlaksmääramiseks lihtsamat meetodit; |
| --- | --- |

14.

märgib, et seoses ametite raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsusega esitas kontrollikoda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) kohta kaks muud asjaolu kajastavat punkti, millest üks oli seotud reitinguagentuuridelt võetavate tasudega ja teine kauplemisteabehoidlate tasudega; märgib, et seoses reitinguagentuuridega märkis kontrollikoda, et tasud põhinevad tulul, mida need agentuurid saavad juriidilise isikuna ja mitte üksteisega seotud üksuste rühmana, mis annab seadusliku võimaluse kanda liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatelt reitinguagentuuridelt saadud tulu üle väljaspool liitu asuvatele nendega seotud üksustele ning vältida nii tasude maksmist; märgib, et selle riski leevendamiseks avaldas ESMA konsultatsioonidokumendi, mille tulemusel anti komisjonile tehnilist nõu ESMA asutamismääruse muutmise kohta, et tuvastatud riski leevendada; märgib seoses kauplemisteabehoidlatele määratavate tasudega, et ESMA arvutab need iga üksiku kauplemisteabehoidla arvessevõetava käibe alusel, mis on esitatud teabehoidlate finantsaruannetes ja mille kohta sõltumatud audiitorid esitavad arvamuse selle kohta, kas need annavad õige ja õiglase ülevaate või mitte; märgib, et kontrollikoda tuvastas, et kauplemisteabehoidlatele teatatud tehingute arvu ja 31. detsembri 2019. aasta seisuga registreeritud lõpetamata tehingute arvu, mille alusel tehti tasude arvutamisel kindlaks käive, vaatasid sõltumatud audiitorid läbi ainult piiratud ulatuses, ning et ESMA avaldas 2021. aasta märtsis konsultatsioonidokumendi, milles tehti ettepanek hakata probleemi lahendamiseks kasutama käibe kindlaksmääramiseks lihtsamat meetodit;

| 15. | märgib, et kontrollikoda esitas arvamuse kõigi ametite raamatupidamisaruannete aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, välja arvatud Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER), Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA); märgib, et ACERi märkustega arvamus oli seotud mitme IT-teenuste raamlepingu alusel sõlmitud erilepinguga ja et nendega seotud maksed ulatusid 2020. aastal 752 654 euroni (3,7 % kõigist 2020. aastal kättesaadavatest maksetest) ning et ACER on astunud samme, et vältida raamlepingu ebakorrektset kasutamist; märgib, et eu-LISA märkustega arvamus tulenes peamiselt tarkvaralepingust, mis erines seotud raamlepingu alusel pakutavast tarkvarast, mis tähendab, et raamlepingust kalduti kõrvale, kusjuures eu-LISA märkis, et see viga on kõrvaldatud; märgib, et ENISA kohta esitati märkustega arvamus seetõttu, et makseid kinnitavat töötajat ei olnud selleks ametlikult volitatud, ning et ENISA on astunud samme tagamaks, et makseid teevad ainult need, kellele on selleks volitus antud; |
| --- | --- |

15.

märgib, et kontrollikoda esitas arvamuse kõigi ametite raamatupidamisaruannete aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, välja arvatud Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER), Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA); märgib, et ACERi märkustega arvamus oli seotud mitme IT-teenuste raamlepingu alusel sõlmitud erilepinguga ja et nendega seotud maksed ulatusid 2020. aastal 752 654 euroni (3,7 % kõigist 2020. aastal kättesaadavatest maksetest) ning et ACER on astunud samme, et vältida raamlepingu ebakorrektset kasutamist; märgib, et eu-LISA märkustega arvamus tulenes peamiselt tarkvaralepingust, mis erines seotud raamlepingu alusel pakutavast tarkvarast, mis tähendab, et raamlepingust kalduti kõrvale, kusjuures eu-LISA märkis, et see viga on kõrvaldatud; märgib, et ENISA kohta esitati märkustega arvamus seetõttu, et makseid kinnitavat töötajat ei olnud selleks ametlikult volitatud, ning et ENISA on astunud samme tagamaks, et makseid teevad ainult need, kellele on selleks volitus antud;

| 16. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, mis puudutab assotsieerunud riikide rahalist osalust ja mille kohaselt tekitavad lepingutes rakendatavad osaluse arvutamise eri meetodid riski, et kõnealuseid osaluse lepinguid rakendatakse valesti; võtab teadmiseks, et kontrollikoda kutsub asjaomaseid ameteid üles pidama komisjoniga nõu, et hinnata, kas tuleb tagada kooskõla komisjoni osalust käsitlevate lepingutega ja komisjoni meetoditega assotsieerunud riikide osaluse arvutamiseks; rõhutab vajadust, et komisjon annaks liidu asutustele horisontaalseid suuniseid selle kohta, kuidas arvutada kolmandate riikide osamakseid; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, mis puudutab assotsieerunud riikide rahalist osalust ja mille kohaselt tekitavad lepingutes rakendatavad osaluse arvutamise eri meetodid riski, et kõnealuseid osaluse lepinguid rakendatakse valesti; võtab teadmiseks, et kontrollikoda kutsub asjaomaseid ameteid üles pidama komisjoniga nõu, et hinnata, kas tuleb tagada kooskõla komisjoni osalust käsitlevate lepingutega ja komisjoni meetoditega assotsieerunud riikide osaluse arvutamiseks; rõhutab vajadust, et komisjon annaks liidu asutustele horisontaalseid suuniseid selle kohta, kuidas arvutada kolmandate riikide osamakseid;

| 17. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ülekantud assigneeringute liiga kõrge määra kohta, eriti ACERi, eu-LISA, Euratomi Tarneagentuuri (ESA), Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) puhul, ning kontrollikoja soovituse, mille kohaselt peaksid asjaomased ametid oma eelarve planeerimise ja täitmise tsüklit veel rohkem parandama; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ülekantud assigneeringute liiga kõrge määra kohta, eriti ACERi, eu-LISA, Euratomi Tarneagentuuri (ESA), Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) puhul, ning kontrollikoja soovituse, mille kohaselt peaksid asjaomased ametid oma eelarve planeerimise ja täitmise tsüklit veel rohkem parandama;

| 18. | peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda täheldas täiendavaid puudusi seoses mitme ametiga mitmes aspektis, alates tasude haldamisest kuni hilinenud makseteni ning seoses saadud osamaksude avalikustamise ja kolmandate riikide poolt ametite eelarvesse makstava osamaksu arvutamisega; |
| --- | --- |

18.

peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda täheldas täiendavaid puudusi seoses mitme ametiga mitmes aspektis, alates tasude haldamisest kuni hilinenud makseteni ning seoses saadud osamaksude avalikustamise ja kolmandate riikide poolt ametite eelarvesse makstava osamaksu arvutamisega;

| 19. | märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu oli mitme tasusid võtva ameti puhul sissenõutud ja laekunud tasudes suuremaid kõikumisi, mis mõjutas eelarve planeerimist ja finantsstabiilsust, sest tasudest saadav tulu oli 2020. aastal palju väiksem; märgib, et see mõjutas eelkõige Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) tulusid (tasudest laekus 7 miljonit eurot vähem kui eelarves ette nähtud) ja Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) tulusid (tasudest laekus 3,2 miljonit eurot vähem kui 2019. aastal); |
| --- | --- |

19.

märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu oli mitme tasusid võtva ameti puhul sissenõutud ja laekunud tasudes suuremaid kõikumisi, mis mõjutas eelarve planeerimist ja finantsstabiilsust, sest tasudest saadav tulu oli 2020. aastal palju väiksem; märgib, et see mõjutas eelkõige Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) tulusid (tasudest laekus 7 miljonit eurot vähem kui eelarves ette nähtud) ja Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) tulusid (tasudest laekus 3,2 miljonit eurot vähem kui 2019. aastal);

| 20. | võtab teadmiseks, et kontrollikoda ei auditeerinud Euroopa Prokuratuuri 2020. aasta raamatupidamisaruannet, sest Euroopa Prokuratuur alustas oma tegevust alles 1. juunil 2021. aastal; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda ei auditeerinud Euroopa Prokuratuuri 2020. aasta raamatupidamisaruannet, sest Euroopa Prokuratuur alustas oma tegevust alles 1. juunil 2021. aastal;

| 21. | tuletab meelde, kui oluline on alustada ja pidada komisjoni ja ametite vahel aktiivset dialoogi asjakohaste ressursside eraldamise ning nendele vastavate ametikohtade loetelude koostamise üle, pidades eelkõige silmas seda, mis palgaastmega ametikohti eraldatakse; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, kui oluline on alustada ja pidada komisjoni ja ametite vahel aktiivset dialoogi asjakohaste ressursside eraldamise ning nendele vastavate ametikohtade loetelude koostamise üle, pidades eelkõige silmas seda, mis palgaastmega ametikohti eraldatakse;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 22. | rõhutab liidu ametite väärtuslikku rolli liidu institutsioonide abistamisel poliitika kavandamisel ja elluviimisel, eelkõige konkreetsete tehniliste, teaduslike, sisuliste ja regulatiivsete ülesannete täitmisel; peab kiiduväärseks selliste tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas tegutsevate ametite nagu Cedefop, Eurofound, EU-OSHA, ETF ja ELA tehtud vajalikku ja kvaliteetset tööd; kordab sellega seoses, et neile tuleb tagada piisavad inim- ja rahalised ressursid, mis võimaldaksid neil rakendada oma tööprogrammi ka tulevikus nii, et selle tegevuste lõpuleviimise määr on väga kõrge; rõhutab iga ameti tähtsust ja lisaväärtust oma pädevusvaldkonnas ja ametite autonoomiat; |
| --- | --- |

22.

rõhutab liidu ametite väärtuslikku rolli liidu institutsioonide abistamisel poliitika kavandamisel ja elluviimisel, eelkõige konkreetsete tehniliste, teaduslike, sisuliste ja regulatiivsete ülesannete täitmisel; peab kiiduväärseks selliste tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas tegutsevate ametite nagu Cedefop, Eurofound, EU-OSHA, ETF ja ELA tehtud vajalikku ja kvaliteetset tööd; kordab sellega seoses, et neile tuleb tagada piisavad inim- ja rahalised ressursid, mis võimaldaksid neil rakendada oma tööprogrammi ka tulevikus nii, et selle tegevuste lõpuleviimise määr on väga kõrge; rõhutab iga ameti tähtsust ja lisaväärtust oma pädevusvaldkonnas ja ametite autonoomiat;

| 23. | tuletab meelde, et Euroopa Tööjõuamet (ELA) loodi 2018. aasta märtsis ja alustas tegevust 2019. aasta oktoobris; väljendab heameelt selle üle, et ELA ruumid avati pidulikult 9. novembril 2021; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et Euroopa Tööjõuamet (ELA) loodi 2018. aasta märtsis ja alustas tegevust 2019. aasta oktoobris; väljendab heameelt selle üle, et ELA ruumid avati pidulikult 9. novembril 2021;

| 24. | juhib tähelepanu sellele, et ELA aitab tagada, et tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevaid liidu norme jõustatakse tulemuslikult ja õiglaselt, aitab riikide ametiasutustel teha nende normide jõustamisel koostööd ning lihtsustab kodanike ja ettevõtjate jaoks siseturust kasu saamist; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu sellele, et ELA aitab tagada, et tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevaid liidu norme jõustatakse tulemuslikult ja õiglaselt, aitab riikide ametiasutustel teha nende normide jõustamisel koostööd ning lihtsustab kodanike ja ettevõtjate jaoks siseturust kasu saamist;

| 25. | tuletab meelde, et 2020. aastal ELAd ei auditeeritud, sest kontrollikoja andmetel ei saavutanud see majanduslikku iseseisvust; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et 2020. aastal ELAd ei auditeeritud, sest kontrollikoja andmetel ei saavutanud see majanduslikku iseseisvust;

| 26. | rõhutab, et ELA tuleb ilma põhjendamatu viivituseta täielikult tööle rakendada ja selleks tuleb tagada piisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et ELA tuleb ilma põhjendamatu viivituseta täielikult tööle rakendada ja selleks tuleb tagada piisavad rahalised vahendid;

| 27. | märgib, et hoolimata kontrollikoja järeldusest, et tema 2020. aasta auditileiud kinnitasid varasemate aastate häid tulemusi, ei olnud 2020. aasta COVID-19 pandeemia tõttu tavaline aasta; märgib sellega seoses, et kontrollikoda jõudis ka järeldusele, et tööprogrammide ja tegevuste osas tõi COVID-19 pandeemia kaasa ressursside ja kavandatud tegevuste puhul märkimisväärse prioriteetide muutmise, kusjuures kõige markantsemad näited on tervishoiuvaldkonnas (Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) ja Euroopa Ravimiamet (EMA)); märgib, et see mõjutas ka teisi valdkondi, näiteks Frontexil ei olnud võimalik kavandatud tegevust ellu viia kogu maailmas kehtestatud reisipiirangute tõttu ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) seitsmenda Euroopa töötingimuste uuringu jaoks kavandatud välitööd tuli oluliselt muuta, mis muu hulgas katkestas töötingimuste suundumuste analüüsi, mis oleks hõlmanud enam kui 20 aastat; märgib, et ametid võtsid nende probleemidega toimetulemiseks vajalikke meetmeid ja tegid oma töös kohandusi, kiirendades digiteerimismeetmeid, tihendades koostööd ja parandades teabevahetust; |
| --- | --- |

27.

märgib, et hoolimata kontrollikoja järeldusest, et tema 2020. aasta auditileiud kinnitasid varasemate aastate häid tulemusi, ei olnud 2020. aasta COVID-19 pandeemia tõttu tavaline aasta; märgib sellega seoses, et kontrollikoda jõudis ka järeldusele, et tööprogrammide ja tegevuste osas tõi COVID-19 pandeemia kaasa ressursside ja kavandatud tegevuste puhul märkimisväärse prioriteetide muutmise, kusjuures kõige markantsemad näited on tervishoiuvaldkonnas (Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) ja Euroopa Ravimiamet (EMA)); märgib, et see mõjutas ka teisi valdkondi, näiteks Frontexil ei olnud võimalik kavandatud tegevust ellu viia kogu maailmas kehtestatud reisipiirangute tõttu ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) seitsmenda Euroopa töötingimuste uuringu jaoks kavandatud välitööd tuli oluliselt muuta, mis muu hulgas katkestas töötingimuste suundumuste analüüsi, mis oleks hõlmanud enam kui 20 aastat; märgib, et ametid võtsid nende probleemidega toimetulemiseks vajalikke meetmeid ja tegid oma töös kohandusi, kiirendades digiteerimismeetmeid, tihendades koostööd ja parandades teabevahetust;

| 28. | võtab teadmiseks vastuse, mille ELi ametite võrgustik (EUAN) andis 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seotud tähelepaneku kohta, mis puudutas kodanike usalduse suurendamist; märgib, et kuigi ametite töö sihtrühm on heterogeenne, on tehtud pingutusi, et kodanikega olemasolevate teavituskanalite, näiteks sotsiaalmeedia ja ajakirjanduse kaudu rohkem suhelda; märgib, et EUANi toel moodustati ajutine töörühm, kelle ülesanne on arutada kommunikatsiooniraamistiku põhijooni ja määrata kindlaks strateegilised sambad; tunnistab, et selleks kättesaadavad rahalised ja inimressursid on piiratud, ning tunnustab ameteid selle eest, et nad on selles valdkonnas siiski edusamme teinud; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks vastuse, mille ELi ametite võrgustik (EUAN) andis 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seotud tähelepaneku kohta, mis puudutas kodanike usalduse suurendamist; märgib, et kuigi ametite töö sihtrühm on heterogeenne, on tehtud pingutusi, et kodanikega olemasolevate teavituskanalite, näiteks sotsiaalmeedia ja ajakirjanduse kaudu rohkem suhelda; märgib, et EUANi toel moodustati ajutine töörühm, kelle ülesanne on arutada kommunikatsiooniraamistiku põhijooni ja määrata kindlaks strateegilised sambad; tunnistab, et selleks kättesaadavad rahalised ja inimressursid on piiratud, ning tunnustab ameteid selle eest, et nad on selles valdkonnas siiski edusamme teinud;

| 29. | võtab uuringu „ELi alternatiivkulu – ametid. Põhitähelepanu ELi detsentraliseeritud asutuste tervishoiu ja ohutuse teemavaldkonnal“ (5) põhjal teadmiseks, et seitse tervishoiu- ja ohutusvaldkonnas tegutsevat liidu ametit tõestasid, et nende tööl on suur lisaväärtus, ning liikmesriigid ja muud sidusrühmad, sealhulgas ettevõtjad, on seda laialdaselt tunnustanud; märgib eelkõige, et tervishoiu ja ohutuse teemavaldkonda kuuluvatel ametitel on olnud liidus COVID-19 pandeemiaga toimetulekus oluline osa; märgib, et ECDC ja EMA on otseselt osalenud kriisist tulenevate probleemide lahendamises, jälgides epidemioloogilisi andmeid ja kiites heaks vaktsiine, samas kui teised ametid koostasid teatavatele sektoritele viirusega nakatumise riskide vähendamiseks suunised, näiteks EASA koostas COVID-19 tervisealase ohutusprotokolli lennunduses, Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) tegi avaldusi COVID-19 viiruse toidu kaudu nakatumise ohu kohta ning Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) koostas aruandeid COVID-19 pandeemia mõju kohta laevandusele; märgib, et COVID-19 pandeemia tõi esile, kui ulatuslik on ametitevaheline koostöö; |
| --- | --- |

29.

võtab uuringu „ELi alternatiivkulu – ametid. Põhitähelepanu ELi detsentraliseeritud asutuste tervishoiu ja ohutuse teemavaldkonnal“ (5) põhjal teadmiseks, et seitse tervishoiu- ja ohutusvaldkonnas tegutsevat liidu ametit tõestasid, et nende tööl on suur lisaväärtus, ning liikmesriigid ja muud sidusrühmad, sealhulgas ettevõtjad, on seda laialdaselt tunnustanud; märgib eelkõige, et tervishoiu ja ohutuse teemavaldkonda kuuluvatel ametitel on olnud liidus COVID-19 pandeemiaga toimetulekus oluline osa; märgib, et ECDC ja EMA on otseselt osalenud kriisist tulenevate probleemide lahendamises, jälgides epidemioloogilisi andmeid ja kiites heaks vaktsiine, samas kui teised ametid koostasid teatavatele sektoritele viirusega nakatumise riskide vähendamiseks suunised, näiteks EASA koostas COVID-19 tervisealase ohutusprotokolli lennunduses, Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) tegi avaldusi COVID-19 viiruse toidu kaudu nakatumise ohu kohta ning Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) koostas aruandeid COVID-19 pandeemia mõju kohta laevandusele; märgib, et COVID-19 pandeemia tõi esile, kui ulatuslik on ametitevaheline koostöö;

5

| 30. | on seisukohal, et tulevaste ametite loomisel tuleks rohkem tähelepanu pöörata asjakohasusele ja sidususele, eelkõige kattuvate pädevusvaldkondade kontekstis; on veendunud, et ametite ülesannete muutumise ja lõpetamise kohta tuleks kehtestada selged reeglid; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et tulevaste ametite loomisel tuleks rohkem tähelepanu pöörata asjakohasusele ja sidususele, eelkõige kattuvate pädevusvaldkondade kontekstis; on veendunud, et ametite ülesannete muutumise ja lõpetamise kohta tuleks kehtestada selged reeglid;

| 31. | märgib rahuloluga, et komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi pädevusse kuuluvate ametite vahel on jätkuvalt hea koostöö, mis hõlmab korrapärast vastastikust teabevahetust tööprogrammide kavandamise etapis ning üksteise teavitamist arengutest ja järeldustest; |
| --- | --- |

31.

märgib rahuloluga, et komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi pädevusse kuuluvate ametite vahel on jätkuvalt hea koostöö, mis hõlmab korrapärast vastastikust teabevahetust tööprogrammide kavandamise etapis ning üksteise teavitamist arengutest ja järeldustest;

| 32. | on veendunud, et läbipaistvuse kõrge taseme saavutamiseks on vaja tugevdada ametite rolli eksperdikeskustena ning tugevdada nende digiteerimist ja koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

32.

on veendunud, et läbipaistvuse kõrge taseme saavutamiseks on vaja tugevdada ametite rolli eksperdikeskustena ning tugevdada nende digiteerimist ja koostalitlusvõimet;

| 33. | kordab, kui tähtis roll on liidu justiits- ja siseküsimustega (JSK) tegelevatel asutustel ning Euroopa Andmekaitseinspektoril ning kui tähtis on toetus, mida nad pakuvad liidu institutsioonidele, organitele, asutustele ja ametitele ning liikmesriikidele põhiõiguste, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, täites operatiiv-, analüütilisi, haldus- ja seireülesandeid; kordab seetõttu, et justiits- ja siseküsimustega tegelevatele asutustele ning Euroopa Andmekaitseinspektorile tuleb tagada piisavad rahalised vahendid ja inimressursid, et nad saaksid täita oma volitusi täiesti läbipaistvalt ja täielikus kooskõlas põhiõigustega; |
| --- | --- |

33.

kordab, kui tähtis roll on liidu justiits- ja siseküsimustega (JSK) tegelevatel asutustel ning Euroopa Andmekaitseinspektoril ning kui tähtis on toetus, mida nad pakuvad liidu institutsioonidele, organitele, asutustele ja ametitele ning liikmesriikidele põhiõiguste, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, täites operatiiv-, analüütilisi, haldus- ja seireülesandeid; kordab seetõttu, et justiits- ja siseküsimustega tegelevatele asutustele ning Euroopa Andmekaitseinspektorile tuleb tagada piisavad rahalised vahendid ja inimressursid, et nad saaksid täita oma volitusi täiesti läbipaistvalt ja täielikus kooskõlas põhiõigustega;

| 34. | tuletab meelde, et iga-aastane arvamuste vahetus tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis ametite iga-aastaste tööprogrammide ja mitmeaastaste strateegiate üle on oluline tagamaks, et programmid ja strateegiad on kooskõlas tegelike poliitiliste prioriteetidega, eriti Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtete rakendamise kontekstis, ja aitab viia edukalt ellu Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et iga-aastane arvamuste vahetus tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis ametite iga-aastaste tööprogrammide ja mitmeaastaste strateegiate üle on oluline tagamaks, et programmid ja strateegiad on kooskõlas tegelike poliitiliste prioriteetidega, eriti Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtete rakendamise kontekstis, ja aitab viia edukalt ellu Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava;

| 35. | väljendab seetõttu heameelt ametitevahelise koostöö süvendamise üle Euroopa Liidu asutuste võrgustiku (EUAN) raames, mis on oluline ametitevahelise koostöö platvorm, et suurendada ametite nähtavust, teha kindlaks tõhususe suurendamise võimalused ja neid edendada, anda lisaväärtust ja tagada tõhus teabevahetus ametite ja asjaomaste sidusrühmade vahel, keskendudes teenuste, teadmiste ja oskusteabe jagamisele, ning nõuab kõigi EUANi koordineeritavate ametite vahel korrapäraseid konsultatsioone; |
| --- | --- |

35.

väljendab seetõttu heameelt ametitevahelise koostöö süvendamise üle Euroopa Liidu asutuste võrgustiku (EUAN) raames, mis on oluline ametitevahelise koostöö platvorm, et suurendada ametite nähtavust, teha kindlaks tõhususe suurendamise võimalused ja neid edendada, anda lisaväärtust ja tagada tõhus teabevahetus ametite ja asjaomaste sidusrühmade vahel, keskendudes teenuste, teadmiste ja oskusteabe jagamisele, ning nõuab kõigi EUANi koordineeritavate ametite vahel korrapäraseid konsultatsioone;

| 36. | eriti hindab ja ergutab tihedat koostööd tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni pädevusse kuuluvate ametite vahel, et tagada koostoime, vastastikune täiendavus ja ressursside jagamine; |
| --- | --- |

36.

eriti hindab ja ergutab tihedat koostööd tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni pädevusse kuuluvate ametite vahel, et tagada koostoime, vastastikune täiendavus ja ressursside jagamine;

Personalipoliitika

Personalipoliitika

| 37. | märgib, et 2020. aastal töötas 32 detsentraliseeritud asutuses nende andmeil kokku 9 001 töötajat, sh ametnikud, ajutised teenistujad, lepingulised töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid, mida on 14,23 % ehk palju rohkem kui 2019. aastal (2019. aastal oli vastav arv 7 880); |
| --- | --- |

37.

märgib, et 2020. aastal töötas 32 detsentraliseeritud asutuses nende andmeil kokku 9 001 töötajat, sh ametnikud, ajutised teenistujad, lepingulised töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid, mida on 14,23 % ehk palju rohkem kui 2019. aastal (2019. aastal oli vastav arv 7 880);

| 38. | võtab teadmiseks Euroopa Kohtu 11. novembri 2021. aasta otsuse, (6) mis puudutab ajutiste töötajate kasutamist ja milles käsitletakse mitut küsimust, mis on seotud renditööd käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/104/EÜ (7) kohaldamisega liidu ametite suhtes; kutsub asjaomaseid ameteid üles tegema suuremaid pingutusi selleks, et vähendada isikkoosseisu kuuluvaid töötajaid asendavate ajutiste töötajate arvu; |
| --- | --- |

38.

võtab teadmiseks Euroopa Kohtu 11. novembri 2021. aasta otsuse, (6) mis puudutab ajutiste töötajate kasutamist ja milles käsitletakse mitut küsimust, mis on seotud renditööd käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/104/EÜ (7) kohaldamisega liidu ametite suhtes; kutsub asjaomaseid ameteid üles tegema suuremaid pingutusi selleks, et vähendada isikkoosseisu kuuluvaid töötajaid asendavate ajutiste töötajate arvu;

6

7

| 39. | märgib, et kontrollikoda leidis, et personalijuhtimises esines rohkem puudusi, eelkõige seoses töölevõtmismenetlustega, mille puhul tuvastas kontrollikoda 22-st auditeeritud ametist kuues eri liiki puudusi, näiteks ajutise teenistujana ametisse asuvate töötajate hüvitiste saamise õiguse ebapiisav kontroll (EMSA), pikka aega täitmata juhtivtöötaja ametikoht (EASO, EFSA), tulemusliku sisekontrolli mitterakendamine töölevõtmismenetluste ajal (ACER), puudused töölevõtmismenetluste valikukomisjonide ametisse nimetamisel (EMA) ja puudused uute töötajate palgaastmete haldamisel (Frontex); |
| --- | --- |

39.

märgib, et kontrollikoda leidis, et personalijuhtimises esines rohkem puudusi, eelkõige seoses töölevõtmismenetlustega, mille puhul tuvastas kontrollikoda 22-st auditeeritud ametist kuues eri liiki puudusi, näiteks ajutise teenistujana ametisse asuvate töötajate hüvitiste saamise õiguse ebapiisav kontroll (EMSA), pikka aega täitmata juhtivtöötaja ametikoht (EASO, EFSA), tulemusliku sisekontrolli mitterakendamine töölevõtmismenetluste ajal (ACER), puudused töölevõtmismenetluste valikukomisjonide ametisse nimetamisel (EMA) ja puudused uute töötajate palgaastmete haldamisel (Frontex);

| 40. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ametite töölevõtmis- ja valikumenetlustes tekkis COVID-19 pandeemiast tingitud liikumispiirangute ja reisipiirangute tõttu häireid; märgib aga, et ametid osutusid vastupanuvõimeliseks, sest 2020. aasta aprilli keskpaigast suutsid enamik ameteid töölevõtmist uuesti alustada ja jätkata, korraldades valiku- ja tööleasumismenetlusi veebi teel; võtab teadmiseks probleemid, millest ametid on teatanud, näiteks kaugintervjuude ajal tekkinud ühendusega seotud probleemid, kandidaatide ootamatu kättesaamatus ning kandidaatide raskused teatavate oskuste näitamisel internetis; märgib peale selle, et kuna töölevõtmine aeglustus, tekkis oht, et inimressurssidega tekib edaspidi probleem, sest üha rohkemate tulevaste töötajate jaoks tuleb korraldada asjakohased tööleasumismenetlused, luua isikutoimikud ning korraldada koolituskursused ja hindamised; palub ametitel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teada, kui see oht suureneb, ja milliseid leevendusmeetmeid on võetud; kutsub ameteid üles jagama selle ohu leevendamisel kogemusi teiste ametitega; |
| --- | --- |

40.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ametite töölevõtmis- ja valikumenetlustes tekkis COVID-19 pandeemiast tingitud liikumispiirangute ja reisipiirangute tõttu häireid; märgib aga, et ametid osutusid vastupanuvõimeliseks, sest 2020. aasta aprilli keskpaigast suutsid enamik ameteid töölevõtmist uuesti alustada ja jätkata, korraldades valiku- ja tööleasumismenetlusi veebi teel; võtab teadmiseks probleemid, millest ametid on teatanud, näiteks kaugintervjuude ajal tekkinud ühendusega seotud probleemid, kandidaatide ootamatu kättesaamatus ning kandidaatide raskused teatavate oskuste näitamisel internetis; märgib peale selle, et kuna töölevõtmine aeglustus, tekkis oht, et inimressurssidega tekib edaspidi probleem, sest üha rohkemate tulevaste töötajate jaoks tuleb korraldada asjakohased tööleasumismenetlused, luua isikutoimikud ning korraldada koolituskursused ja hindamised; palub ametitel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teada, kui see oht suureneb, ja milliseid leevendusmeetmeid on võetud; kutsub ameteid üles jagama selle ohu leevendamisel kogemusi teiste ametitega;

| 41. | rõhutab vajadust vältida digitaalset ülekoormust ja rõhutab, et töötajad peaksid töötama ainult tööajal; väljendab heameelt Euroopa Koolitusfondi (ETF) uute vahendite üle, mis laaditi hiljuti üles sõnumite edastamiseks tööaja jooksul; kutsub teisi ameteid üles ETFi eeskuju järgima; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust vältida digitaalset ülekoormust ja rõhutab, et töötajad peaksid töötama ainult tööajal; väljendab heameelt Euroopa Koolitusfondi (ETF) uute vahendite üle, mis laaditi hiljuti üles sõnumite edastamiseks tööaja jooksul; kutsub teisi ameteid üles ETFi eeskuju järgima;

| 42. | märgib murega, et 2020. aastal puudus töötajate seas sooline tasakaal: kõrgema juhtkonna tasandil oli sooline tasakaalustamatus (74,6 % mehi ja 25,4 % naisi), ametite töötajate hulgas üldiselt oli 52,7 % mehi ja 47,3 % naisi ning haldusnõukogu liikmete hulgas oli 63,4 % mehi ja 36,6 % naisi; kordab, et ametid soovivad viia soolise koosseisu kooskõlla komisjoniga, et 2024. aasta lõpuks oleks kõigil juhtimistasanditel tagatud 50 % sooline tasakaal; |
| --- | --- |

42.

märgib murega, et 2020. aastal puudus töötajate seas sooline tasakaal: kõrgema juhtkonna tasandil oli sooline tasakaalustamatus (74,6 % mehi ja 25,4 % naisi), ametite töötajate hulgas üldiselt oli 52,7 % mehi ja 47,3 % naisi ning haldusnõukogu liikmete hulgas oli 63,4 % mehi ja 36,6 % naisi; kordab, et ametid soovivad viia soolise koosseisu kooskõlla komisjoniga, et 2024. aasta lõpuks oleks kõigil juhtimistasanditel tagatud 50 % sooline tasakaal;

| 43. | märgib seoses soolist tasakaalu puudutavate järelmärkustega, et ametitel ei ole võimalik haldusnõukogu liikmete ega tegevdirektori ametisse nimetamist ega seetõttu sellest tulenevat soolist koosseisu mõjutada; märgib, et teatavad ametid on teada andnud, et nad kavatsevad kõrgemas juhtkonnas parema soolise tasakaalu saavutamiseks meetmeid võtta, kui ametikohti vabaneb; tunneb siiski muret selle pärast, et 2020. aastal puudus kõrgema juhtkonna seas sooline tasakaal ja et seetõttu ei paista neil meetmetel olevat positiivset mõju; kordab ametitele esitatud üleskutset teha tööd selle nimel, et kõrgemas juhtkonnas soolist tasakaalu parandada; |
| --- | --- |

43.

märgib seoses soolist tasakaalu puudutavate järelmärkustega, et ametitel ei ole võimalik haldusnõukogu liikmete ega tegevdirektori ametisse nimetamist ega seetõttu sellest tulenevat soolist koosseisu mõjutada; märgib, et teatavad ametid on teada andnud, et nad kavatsevad kõrgemas juhtkonnas parema soolise tasakaalu saavutamiseks meetmeid võtta, kui ametikohti vabaneb; tunneb siiski muret selle pärast, et 2020. aastal puudus kõrgema juhtkonna seas sooline tasakaal ja et seetõttu ei paista neil meetmetel olevat positiivset mõju; kordab ametitele esitatud üleskutset teha tööd selle nimel, et kõrgemas juhtkonnas soolist tasakaalu parandada;

| 44. | märgib, et liidu ametite töötajate geograafiline koosseis vastab 27-liikmelise ELi liikmesriikide elanike arvu protsentuaalsele osakaalule veidi rohkem kui komisjoni töötajate geograafiline koosseis; võtab teadmiseks, et kaheksa liikmesriiki on alaesindatud, 17 liikmesriiki on üleesindatud ja kaks liikmesriiki on esindatud üsna tasakaalustatult; peab kahetsusväärseks, et ametitel puudub poliitika personali mitmekesisuse suurendamiseks; kutsub ameteid ja võrgustikku üles esitama selle eesmärgi saavutamiseks kavasid; |
| --- | --- |

44.

märgib, et liidu ametite töötajate geograafiline koosseis vastab 27-liikmelise ELi liikmesriikide elanike arvu protsentuaalsele osakaalule veidi rohkem kui komisjoni töötajate geograafiline koosseis; võtab teadmiseks, et kaheksa liikmesriiki on alaesindatud, 17 liikmesriiki on üleesindatud ja kaks liikmesriiki on esindatud üsna tasakaalustatult; peab kahetsusväärseks, et ametitel puudub poliitika personali mitmekesisuse suurendamiseks; kutsub ameteid ja võrgustikku üles esitama selle eesmärgi saavutamiseks kavasid;

| 45. | märgib, et liidu ametitel on oluline roll tagada oma organisatsioonis sotsiaaldialoog, ning kutsub komisjoni üles kindlustama rahaeraldise, mis aitab liidu ametitel sotsiaaldialoogi tagada; |
| --- | --- |

45.

märgib, et liidu ametitel on oluline roll tagada oma organisatsioonis sotsiaaldialoog, ning kutsub komisjoni üles kindlustama rahaeraldise, mis aitab liidu ametitel sotsiaaldialoogi tagada;

| 46. | nõuab üldise poliitika väljatöötamist, et vältida ametite alaliste töötajate asendamist kulukamate väliskonsultantidega, et tagada kvaliteetsed töötingimused ning vältida teadmiste ja kogemuste kaotsiminekut; |
| --- | --- |

46.

nõuab üldise poliitika väljatöötamist, et vältida ametite alaliste töötajate asendamist kulukamate väliskonsultantidega, et tagada kvaliteetsed töötingimused ning vältida teadmiste ja kogemuste kaotsiminekut;

| 47. | nõuab, et ameti asukohariiki kolinud töötajaid toetataks rohkem; teeb sellega seoses ettepaneku määrata kontaktisik, kes tagab muu hulgas ühenduse pidamise töötajate ja kohalike ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

47.

nõuab, et ameti asukohariiki kolinud töötajaid toetataks rohkem; teeb sellega seoses ettepaneku määrata kontaktisik, kes tagab muu hulgas ühenduse pidamise töötajate ja kohalike ametiasutuste vahel;

| 48. | palub, et EUAN koostaks selged normid töötajate liitumise kohta riikliku tervishoiusüsteemiga; soovitab, et nendes normides märgitaks selgesõnaliselt ära ravikindlustuse ulatus ja kestus; |
| --- | --- |

48.

palub, et EUAN koostaks selged normid töötajate liitumise kohta riikliku tervishoiusüsteemiga; soovitab, et nendes normides märgitaks selgesõnaliselt ära ravikindlustuse ulatus ja kestus;

| 49. | võtab uuringu „Detsentraliseeritud asutuste haldusnõukogud“ (8) põhjal teadmiseks, et ametite haldusnõukogudel on oluline roll hea valitsemistava ja tulemuslikkuse saavutamisel ning neil on tähtis kohustus nimetada ametisse ametite tegevdirektorid; võtab teadmiseks, et uuringus jõuti järeldusele, et ametite juhtimiskord on erinev, aga see tuleneb volituste erinevusest; märgib, et uuringus jõuti järeldusele, et haldusnõukogud on oma ülesannete täitmisel üldiselt tulemuslikud ja tõhusad ning suuri muudatusi ei ole vaja teha; võtab teadmiseks, et uuringust selgub, et teatavaid aspekte on võimalik parandada, näiteks suurendada koosolekute arvu, viia tähelepanu haldusküsimustelt strateegilisematele küsimustele, tugevdada sidusrühmade esindatust ja ameti töökorda; |
| --- | --- |

49.

võtab uuringu „Detsentraliseeritud asutuste haldusnõukogud“ (8) põhjal teadmiseks, et ametite haldusnõukogudel on oluline roll hea valitsemistava ja tulemuslikkuse saavutamisel ning neil on tähtis kohustus nimetada ametisse ametite tegevdirektorid; võtab teadmiseks, et uuringus jõuti järeldusele, et ametite juhtimiskord on erinev, aga see tuleneb volituste erinevusest; märgib, et uuringus jõuti järeldusele, et haldusnõukogud on oma ülesannete täitmisel üldiselt tulemuslikud ja tõhusad ning suuri muudatusi ei ole vaja teha; võtab teadmiseks, et uuringust selgub, et teatavaid aspekte on võimalik parandada, näiteks suurendada koosolekute arvu, viia tähelepanu haldusküsimustelt strateegilisematele küsimustele, tugevdada sidusrühmade esindatust ja ameti töökorda;

8

| 50. | innustab ameteid töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; toonitab Euroopa Liidu ametite tööjõu voolavuse olulist mõju ning nõuab selle parandamiseks personali- ja sotsiaalpoliitika meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

50.

innustab ameteid töötama välja pikaajalist personalipoliitika raamistikku, milles käsitletakse töö ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist; toonitab Euroopa Liidu ametite tööjõu voolavuse olulist mõju ning nõuab selle parandamiseks personali- ja sotsiaalpoliitika meetmete rakendamist;

| 51. | on mures teatavate ametite haldusnõukogu liigse suuruse pärast, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid; |
| --- | --- |

51.

on mures teatavate ametite haldusnõukogu liigse suuruse pärast, mis teeb otsuste tegemise keeruliseks ja tekitab märkimisväärseid halduskulusid;

| 52. | palub kõikidel justiits- ja siseküsimustega tegelevatel asutustel edendada oma töölevõtmispoliitikas mitmekesisust ja see tagada; nõuab tungivalt, et kõik justiits- ja siseküsimustega tegelevad asutused töötaksid välja kaasatuse ja mitmekesisuse tagamise sisepoliitika ja -tavad ning hoiaksid ära igasuguse diskrimineerimise; kutsub kontrollikoda üles andma oma tulevastes aruannetes kõnealustest küsimustest süstemaatiliselt aru; nõuab tungivalt, et kõik justiits- ja siseküsimustega tegelevad asutused rakendaksid selget ahistamisvastast põhimõtet, et ennetada ahistamist oma organisatsioonides ja see kindlalt hukka mõista; rõhutab tööjõu suure liikuvuse kahjulikku mõju teatavates liidu organites, asutustes ja ametites ning nõuab selle olukorra parandamiseks personali- ja sotsiaalpoliitika rakendamist; nõuab, et vähendataks sõltuvust koosseisuvälistest töötajatest; võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtus arutatud kohtuasja C-948/19 (9) lahenduse; |
| --- | --- |

52.

palub kõikidel justiits- ja siseküsimustega tegelevatel asutustel edendada oma töölevõtmispoliitikas mitmekesisust ja see tagada; nõuab tungivalt, et kõik justiits- ja siseküsimustega tegelevad asutused töötaksid välja kaasatuse ja mitmekesisuse tagamise sisepoliitika ja -tavad ning hoiaksid ära igasuguse diskrimineerimise; kutsub kontrollikoda üles andma oma tulevastes aruannetes kõnealustest küsimustest süstemaatiliselt aru; nõuab tungivalt, et kõik justiits- ja siseküsimustega tegelevad asutused rakendaksid selget ahistamisvastast põhimõtet, et ennetada ahistamist oma organisatsioonides ja see kindlalt hukka mõista; rõhutab tööjõu suure liikuvuse kahjulikku mõju teatavates liidu organites, asutustes ja ametites ning nõuab selle olukorra parandamiseks personali- ja sotsiaalpoliitika rakendamist; nõuab, et vähendataks sõltuvust koosseisuvälistest töötajatest; võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtus arutatud kohtuasja C-948/19 (9) lahenduse;

9

Hanked

Hanked

| 53. | võtab teadmiseks kontrollikoja soovituse, et ametite eelarve täitmise kohta tuleks teha tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli, mis peaks hõlmama hoolikat eelkontrolli, mille eesmärk on ennetada enne toimingute heakskiitmist vigu ja õigusnormide rikkumist; märgib, et peale selle soovitas kontrollikoda, et komisjoni raamlepingute kohase parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhte saavutamiseks ilma tarkvaralitsentside ja IT-teenuste hinnakirjata peaksid ametid enne tellimiskirjade allkirjastamist tegema alati turu-uuringu, mis peaks hõlmama vajalike toodete ja teenuste üksikasjalikku hindamist, turul kättesaadavate lahenduste analüüsi ning kõnealuste toodete arvestuslikku hinda; |
| --- | --- |

53.

võtab teadmiseks kontrollikoja soovituse, et ametite eelarve täitmise kohta tuleks teha tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli, mis peaks hõlmama hoolikat eelkontrolli, mille eesmärk on ennetada enne toimingute heakskiitmist vigu ja õigusnormide rikkumist; märgib, et peale selle soovitas kontrollikoda, et komisjoni raamlepingute kohase parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhte saavutamiseks ilma tarkvaralitsentside ja IT-teenuste hinnakirjata peaksid ametid enne tellimiskirjade allkirjastamist tegema alati turu-uuringu, mis peaks hõlmama vajalike toodete ja teenuste üksikasjalikku hindamist, turul kättesaadavate lahenduste analüüsi ning kõnealuste toodete arvestuslikku hinda;

| 54. | võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse, et peaaegu kõik hankemenetluste kohta tehtud tähelepanekud puudutasid reeglitevastaseid makseid; võtab teadmiseks, et kontrollikoja soovituse kohaselt peaksid asjaomased ametid oma riigihankemenetlusi täiustama, tagades kohaldatavate reeglite täieliku järgimise; |
| --- | --- |

54.

võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse, et peaaegu kõik hankemenetluste kohta tehtud tähelepanekud puudutasid reeglitevastaseid makseid; võtab teadmiseks, et kontrollikoja soovituse kohaselt peaksid asjaomased ametid oma riigihankemenetlusi täiustama, tagades kohaldatavate reeglite täieliku järgimise;

| 55. | väljendab heameelt kontrollikoja tähelepaneku üle, et ametid suutsid kogu pandeemia vältel jätkata riigihangete korraldamist, kasutamata liigselt otselepinguid, mille sõlmimiseks konkurssi ei korraldata; |
| --- | --- |

55.

väljendab heameelt kontrollikoja tähelepaneku üle, et ametid suutsid kogu pandeemia vältel jätkata riigihangete korraldamist, kasutamata liigselt otselepinguid, mille sõlmimiseks konkurssi ei korraldata;

| 56. | väljendab heameelt selle üle, et liidu ametid kasutavad rohkem e-hangete vahendeid ja et neil on olnud oluline roll kaugtöötingimustes toimuvate hangete talitluspidevuse tagamisel; märgib, et kõige levinumad ametite kasutatavad e-PRIORi moodulid on e-hangete, pakkumuste elektroonilise esitamise ja e-arvete vahendid, mida kasutasid 2020. aastal paljud ametid; |
| --- | --- |

56.

väljendab heameelt selle üle, et liidu ametid kasutavad rohkem e-hangete vahendeid ja et neil on olnud oluline roll kaugtöötingimustes toimuvate hangete talitluspidevuse tagamisel; märgib, et kõige levinumad ametite kasutatavad e-PRIORi moodulid on e-hangete, pakkumuste elektroonilise esitamise ja e-arvete vahendid, mida kasutasid 2020. aastal paljud ametid;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning läbipaistvus

| 57. | märgib, et enamik ameteid nõuab haldusnõukogu liikmetelt ja kõrgemalt juhtkonnalt huvide deklaratsioone ning avaldab need oma veebisaidil; märgib, et kaks ametit – Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ning Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) – on teada andnud, et neil on deklaratsioonide nõudmise ja veebis avaldamise protsess alles pooleli, kuid enamik deklaratsioone on juba praegu veebis kättesaadavad; |
| --- | --- |

57.

märgib, et enamik ameteid nõuab haldusnõukogu liikmetelt ja kõrgemalt juhtkonnalt huvide deklaratsioone ning avaldab need oma veebisaidil; märgib, et kaks ametit – Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ning Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) – on teada andnud, et neil on deklaratsioonide nõudmise ja veebis avaldamise protsess alles pooleli, kuid enamik deklaratsioone on juba praegu veebis kättesaadavad;

| 58. | märgib, et enamik ameteid avaldab oma veebisaidil haldusnõukogu liikmete, juhtivtöötajate, välisekspertide ja koosseisuliste ekspertide elulookirjeldused; märgib, et ECDC, ECHA ja Euroopa Keskkonnaameti (EEA) koosseisuliste ekspertide elulookirjeldusi avaldatud ei ole; märgib, et Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) puhul on puudu välisekspertide elulookirjeldused; märgib, et Frontexi, Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) puhul on puudu nii koosseisuliste kui ka välisekspertide elulookirjeldused; tuletab ametitele meelde, et nende haldusnõukogu liikmete, juhtivtöötajate ning välis- ja koosseisuliste ekspertide tausta kohta tuleb anda rohkem teavet; |
| --- | --- |

58.

märgib, et enamik ameteid avaldab oma veebisaidil haldusnõukogu liikmete, juhtivtöötajate, välisekspertide ja koosseisuliste ekspertide elulookirjeldused; märgib, et ECDC, ECHA ja Euroopa Keskkonnaameti (EEA) koosseisuliste ekspertide elulookirjeldusi avaldatud ei ole; märgib, et Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) puhul on puudu välisekspertide elulookirjeldused; märgib, et Frontexi, Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) puhul on puudu nii koosseisuliste kui ka välisekspertide elulookirjeldused; tuletab ametitele meelde, et nende haldusnõukogu liikmete, juhtivtöötajate ning välis- ja koosseisuliste ekspertide tausta kohta tuleb anda rohkem teavet;

| 59. | kutsub kõiki ameteid üles osalema huvide esindajate kohustuslikku läbipaistvusregistrit käsitlevas hiljuti sõlmitud institutsioonidevahelises kokkuleppes, millele on alla kirjutanud komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

59.

kutsub kõiki ameteid üles osalema huvide esindajate kohustuslikku läbipaistvusregistrit käsitlevas hiljuti sõlmitud institutsioonidevahelises kokkuleppes, millele on alla kirjutanud komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament;

| 60. | märgib, et uuringus „Detsentraliseeritud asutuste haldusnõukogud“ rõhutatakse, et tegelikke ja võimalikke huvide konflikte tuleb hallata ning see on vajalik ametite vastutuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava seisukohast; märgib, et mõnel ametil on huvide konfliktide haldamiseks üksikasjalikum poliitika, mille kohaselt eristatakse eri liiki huve, on kindlaks määratud huvide deklaratsioonide läbivaatamise kohustused ja antud suunised selle kohta, kuidas konflikti tekkimisel meetmeid võtta; märgib, et uuringus soovitatakse välja töötada haldusnõukogude liikmetele mõeldud käitumisjuhend, milles sätestatakse liikmete huvide konfliktidega tegelemiseks põhimõtted, menetlused ja spetsiaalsed mehhanismid; võtab peale selle teadmiseks, et soovitatakse välja töötada hea juhtimistava eeskiri, mis oleks haldusnõukogu töö üldine raamistik; |
| --- | --- |

60.

märgib, et uuringus „Detsentraliseeritud asutuste haldusnõukogud“ rõhutatakse, et tegelikke ja võimalikke huvide konflikte tuleb hallata ning see on vajalik ametite vastutuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava seisukohast; märgib, et mõnel ametil on huvide konfliktide haldamiseks üksikasjalikum poliitika, mille kohaselt eristatakse eri liiki huve, on kindlaks määratud huvide deklaratsioonide läbivaatamise kohustused ja antud suunised selle kohta, kuidas konflikti tekkimisel meetmeid võtta; märgib, et uuringus soovitatakse välja töötada haldusnõukogude liikmetele mõeldud käitumisjuhend, milles sätestatakse liikmete huvide konfliktidega tegelemiseks põhimõtted, menetlused ja spetsiaalsed mehhanismid; võtab peale selle teadmiseks, et soovitatakse välja töötada hea juhtimistava eeskiri, mis oleks haldusnõukogu töö üldine raamistik;

| 61. | märgib, et enamik ameteid teatas, et 2020. aastal nad kas ei uurinud huvide konflikti juhtumeid või ei viinud ühtki pooleli olnud uurimist lõpule; märgib, et teatati ühest Frontexi juhtumist, mille puhul jõuti järeldusele, et huvide konflikti ei esine; märgib aga, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) uurib seda juhtumit endiselt; märgib ühtlasi, et EMA puhul andsid kuus eksperti ametile teada, et nad kavatsevad hakata tööle ravimiettevõttes; märgib, et vastavalt huvide konfliktide ennetamise ja haldamise poliitikale rakendas EMA vajalikke meetmeid, et võimalikke huvide konflikti juhtumeid leevendada; |
| --- | --- |

61.

märgib, et enamik ameteid teatas, et 2020. aastal nad kas ei uurinud huvide konflikti juhtumeid või ei viinud ühtki pooleli olnud uurimist lõpule; märgib, et teatati ühest Frontexi juhtumist, mille puhul jõuti järeldusele, et huvide konflikti ei esine; märgib aga, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) uurib seda juhtumit endiselt; märgib ühtlasi, et EMA puhul andsid kuus eksperti ametile teada, et nad kavatsevad hakata tööle ravimiettevõttes; märgib, et vastavalt huvide konfliktide ennetamise ja haldamise poliitikale rakendas EMA vajalikke meetmeid, et võimalikke huvide konflikti juhtumeid leevendada;

| 62. | märgib, et 13 ametit on teatanud, et nendega seotud juhtumid on OLAFis menetlemisel; märgib peale selle, et ahistamisjuhtumeid, mille menetlemine 2020. aastal lõpetati või jätkus järgnenud aastal, oli ametite andmetel 34; |
| --- | --- |

62.

märgib, et 13 ametit on teatanud, et nendega seotud juhtumid on OLAFis menetlemisel; märgib peale selle, et ahistamisjuhtumeid, mille menetlemine 2020. aastal lõpetati või jätkus järgnenud aastal, oli ametite andmetel 34;

| 63. | kutsub kõiki justiits- ja siseküsimustega tegelevaid asutusi üles võtma meetmeid, et tagada liidu läbipaistvusreeglite ning põhiõiguste ja andmekaitsestandardite täielik järgimine; nõuab, et nad järgiksid finantsreegleid ja kõrgeid juhtimisstandardeid; on seisukohal, et justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste ja kolmandate isikute vaheliste kohtumiste ja nende suhtluse avalikustamine tagaks justiits- ja siseküsimustega tegelevates asutustes suurema läbipaistvuse, eeldusel, et seda tehakse viisil, millega ei seata ohtu nende tegevust; julgustab justiits- ja siseküsimustega tegelevaid asutusi suurendama selleks tehtavaid pingutusi; |
| --- | --- |

63.

kutsub kõiki justiits- ja siseküsimustega tegelevaid asutusi üles võtma meetmeid, et tagada liidu läbipaistvusreeglite ning põhiõiguste ja andmekaitsestandardite täielik järgimine; nõuab, et nad järgiksid finantsreegleid ja kõrgeid juhtimisstandardeid; on seisukohal, et justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste ja kolmandate isikute vaheliste kohtumiste ja nende suhtluse avalikustamine tagaks justiits- ja siseküsimustega tegelevates asutustes suurema läbipaistvuse, eeldusel, et seda tehakse viisil, millega ei seata ohtu nende tegevust; julgustab justiits- ja siseküsimustega tegelevaid asutusi suurendama selleks tehtavaid pingutusi;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 64. | märgib, et kontrollikoda lisas ACERi ja ENISA kohta muud asjaolu kajastava punkti, milles juhitakse tähelepanu sellele, et need ametid ei ole võtnud vastu sisereegleid, mis käsitlevad volituste järjepidevust juhtudel, kui volitavad või volitatud eelarvevahendite käsutajad oma ametikohalt lahkuvad; kutsub ameteid üles pöörama sellele erilisele küsimusele tähelepanu nii üldises mõttes kui ka kitsamalt, st juhtudel, kui ameti uus (tegev)direktor asub ametisse; kordab kontrollikoja soovitust, et ametid peaksid vastu võtma sisereeglid, millega edendatakse juhtimiskontrollisüsteeme, läbipaistvust ja vastutust; juhib tähelepanu EMA sisereeglitele, mille kontrollikoda seadis selliste reeglite koostamisel eeskujuks; |
| --- | --- |

64.

märgib, et kontrollikoda lisas ACERi ja ENISA kohta muud asjaolu kajastava punkti, milles juhitakse tähelepanu sellele, et need ametid ei ole võtnud vastu sisereegleid, mis käsitlevad volituste järjepidevust juhtudel, kui volitavad või volitatud eelarvevahendite käsutajad oma ametikohalt lahkuvad; kutsub ameteid üles pöörama sellele erilisele küsimusele tähelepanu nii üldises mõttes kui ka kitsamalt, st juhtudel, kui ameti uus (tegev)direktor asub ametisse; kordab kontrollikoja soovitust, et ametid peaksid vastu võtma sisereeglid, millega edendatakse juhtimiskontrollisüsteeme, läbipaistvust ja vastutust; juhib tähelepanu EMA sisereeglitele, mille kontrollikoda seadis selliste reeglite koostamisel eeskujuks;

| 65. | võtab teadmiseks kontrollikoja soovituse, et ametite eelarve täitmise suhtes tuleks teha tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli, mis peaks hõlmama eelkontrolli, mille eesmärk on ennetada vigu ja õigusnormide rikkumisi enne toimingute heakskiitmist; |
| --- | --- |

65.

võtab teadmiseks kontrollikoja soovituse, et ametite eelarve täitmise suhtes tuleks teha tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli, mis peaks hõlmama eelkontrolli, mille eesmärk on ennetada vigu ja õigusnormide rikkumisi enne toimingute heakskiitmist;

| 66. | märgib, et 2020. aasta lõpus teatasid kõik ametid, et nad rakendasid läbivaadatud COSO-põhist sisekontrolliraamistikku ning et nad olid teinud iga-aastase hindamise, kusjuures mõned ametid teatasid, et sisekontrolliraamistiku kohane hindamine tehti iga-aastase riskijuhtimise raames; tunnistab, et iga-aastane riskihindamine ja sisekontrolliraamistikukohane hindamine on sarnased; kutsub ameteid aga üles tegema sisekontrolliraamistiku kohase hindamise eraldi, hindama selle raames, kas riskijuhtimismeetmed saab integreerida sisekontrollimenetlustesse, ning andma tulemustest aru iga-aastases tegevusaruandes; kutsub kõiki ameteid üles esitama hindamistulemused vähemalt komponenditasandil, aga innustab ameteid andma aru üksikasjalikumal tasandil, näiteks sisekontrollipõhimõtte alusel; |
| --- | --- |

66.

märgib, et 2020. aasta lõpus teatasid kõik ametid, et nad rakendasid läbivaadatud COSO-põhist sisekontrolliraamistikku ning et nad olid teinud iga-aastase hindamise, kusjuures mõned ametid teatasid, et sisekontrolliraamistiku kohane hindamine tehti iga-aastase riskijuhtimise raames; tunnistab, et iga-aastane riskihindamine ja sisekontrolliraamistikukohane hindamine on sarnased; kutsub ameteid aga üles tegema sisekontrolliraamistiku kohase hindamise eraldi, hindama selle raames, kas riskijuhtimismeetmed saab integreerida sisekontrollimenetlustesse, ning andma tulemustest aru iga-aastases tegevusaruandes; kutsub kõiki ameteid üles esitama hindamistulemused vähemalt komponenditasandil, aga innustab ameteid andma aru üksikasjalikumal tasandil, näiteks sisekontrollipõhimõtte alusel;

| 67. | märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt, milles käsitleti varasemate aastate tähelepanekute järelmeetmeid, lõpetati 2020. aastal 71 tähelepaneku käsitlemine, 86 tähelepanekut oli kas rakendamisel või selle ootel ja ootelolevatest nelja puhul oldi seisukohal, et need ei ole ametite (ainu)kontrolli all, mis tähendab, et nende nelja tähelepaneku kohta peavad Euroopa Liidu Kohus, komisjon või liikmesriigid tähtsad otsused tegema; kutsub ameteid üles neid tähelepanekuid hoolikalt rakendama ja oma sisekontrolliraamistikke veel rohkem parandama; |
| --- | --- |

67.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt, milles käsitleti varasemate aastate tähelepanekute järelmeetmeid, lõpetati 2020. aastal 71 tähelepaneku käsitlemine, 86 tähelepanekut oli kas rakendamisel või selle ootel ja ootelolevatest nelja puhul oldi seisukohal, et need ei ole ametite (ainu)kontrolli all, mis tähendab, et nende nelja tähelepaneku kohta peavad Euroopa Liidu Kohus, komisjon või liikmesriigid tähtsad otsused tegema; kutsub ameteid üles neid tähelepanekuid hoolikalt rakendama ja oma sisekontrolliraamistikke veel rohkem parandama;

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

COVID-19-vastased meetmed ja talitluspidevus

| 68. | peab kiiduväärseks ja kordab kontrollikoja tähelepanekut, et ametid kohanesid COVID-19 pandeemia põhjustatud enneolematu olukorraga hästi; märgib, et sellisele järeldusele jõudis kontrollikoda spetsiaalse täiendava analüüsi põhjal selle kohta, kuidas liidu ametid on COVID-19-ga seotud meetmeid hallanud ja korraldanud; väljendab selle täiendava analüüsi üle heameelt ja kutsub kontrollikoda üles seda tava jätkama, kui esineb sündmusi, mis võivad liidu ametite tööle suurt mõju avaldada; |
| --- | --- |

68.

peab kiiduväärseks ja kordab kontrollikoja tähelepanekut, et ametid kohanesid COVID-19 pandeemia põhjustatud enneolematu olukorraga hästi; märgib, et sellisele järeldusele jõudis kontrollikoda spetsiaalse täiendava analüüsi põhjal selle kohta, kuidas liidu ametid on COVID-19-ga seotud meetmeid hallanud ja korraldanud; väljendab selle täiendava analüüsi üle heameelt ja kutsub kontrollikoda üles seda tava jätkama, kui esineb sündmusi, mis võivad liidu ametite tööle suurt mõju avaldada;

| 69. | märgib, et analüüsis keskendus kontrollikoda kolmele peamisele valdkonnale, s.o talitluspidevuse meetmete rakendamisele, otsustusvõimele, igapäevasele tegevusele ja värbamismenetlustele ning meetmetele, mida ametid on võtnud töötajate heaolu ja vastupanuvõime toetamiseks; |
| --- | --- |

69.

märgib, et analüüsis keskendus kontrollikoda kolmele peamisele valdkonnale, s.o talitluspidevuse meetmete rakendamisele, otsustusvõimele, igapäevasele tegevusele ja värbamismenetlustele ning meetmetele, mida ametid on võtnud töötajate heaolu ja vastupanuvõime toetamiseks;

| 70. | väljendab heameelt kontrollikoja tähelepaneku üle, et ametid hakkasid talitluspidevuse kavu täitma õigel ajal, et tagada peamiste juhtimisprotsesside jätkumine ja töötajate heaolu; peab aga kahetsusväärseks, et neljal ametil, s.o Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametil (EASO), Euroopa Pangandusjärelevalvel (EBA), Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil (EIGE) ja Euroopa GNSSi Agentuuril (nüüd Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet), pandeemia alguses heakskiidetud talitluspidevuse ega avariitaastekava ei olnud ning et kolm ametit – EFCA, Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste tugiamet (BERECi büroo) ja Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus – ei hakanud oma kava täitma seetõttu, et nende esialgseteks vastumeetmeteks ei olnud seda ette nähtud; märgib, et ametid moodustasid pandeemiaga toimetulekuks spetsiaalsed töörühmad, kelle ülesanne oli juhtida COVID-19-vastaste meetmete korraldamist ja haldamist ning kes pidasid koordineerimiskoosolekuid alguses iga päev, kuid hiljem kaks või kolm korda nädalas või siis, kui tekkis vajadus; |
| --- | --- |

70.

väljendab heameelt kontrollikoja tähelepaneku üle, et ametid hakkasid talitluspidevuse kavu täitma õigel ajal, et tagada peamiste juhtimisprotsesside jätkumine ja töötajate heaolu; peab aga kahetsusväärseks, et neljal ametil, s.o Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametil (EASO), Euroopa Pangandusjärelevalvel (EBA), Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil (EIGE) ja Euroopa GNSSi Agentuuril (nüüd Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet), pandeemia alguses heakskiidetud talitluspidevuse ega avariitaastekava ei olnud ning et kolm ametit – EFCA, Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste tugiamet (BERECi büroo) ja Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus – ei hakanud oma kava täitma seetõttu, et nende esialgseteks vastumeetmeteks ei olnud seda ette nähtud; märgib, et ametid moodustasid pandeemiaga toimetulekuks spetsiaalsed töörühmad, kelle ülesanne oli juhtida COVID-19-vastaste meetmete korraldamist ja haldamist ning kes pidasid koordineerimiskoosolekuid alguses iga päev, kuid hiljem kaks või kolm korda nädalas või siis, kui tekkis vajadus;

| 71. | on väga mures selle pärast, et mõned ametid, näiteks Cedefop, ei kuulu kriisiohjerühma; rõhutab, et kriisiohjesse on oluline kaasata töötajad; soovitab seetõttu lähtuda ETFi eeskujust kui heast tavast ning anda töötajatele võimalus probleemidest teada anda ja juhtkonnaga suhelda, eriti COVID-19-ga seotud kaugtöö ajal; |
| --- | --- |

71.

on väga mures selle pärast, et mõned ametid, näiteks Cedefop, ei kuulu kriisiohjerühma; rõhutab, et kriisiohjesse on oluline kaasata töötajad; soovitab seetõttu lähtuda ETFi eeskujust kui heast tavast ning anda töötajatele võimalus probleemidest teada anda ja juhtkonnaga suhelda, eriti COVID-19-ga seotud kaugtöö ajal;

| 72. | märgib, et kõik ametid läksid üle laiendatud kaugtööle ja andsid kõigile töötajatele, kelle kohalolek büroos ei olnud hädavajalik, korralduse töötada alates 16. märtsist 2020 kodus; märgib, et kuigi enamikul ametitel olid juba olemas teatavad kaugtöövõimalused, pidid nad olemasolevaid IKT-süsteeme võimsamaks muutma, ning kontrollikoja analüüs näitas, et ükski amet ei teatanud, et võimsuse (ribalaius), ühendatavuse või andmeturbega oleks olnud suuri probleeme; märgib peale selle, et kuus ametit (ACER, BEREC, ECDC, ECHA, EFSA ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)) tegid oma IKT-süsteemidele enne ulatuslikule kaugtööle üleminekut stressitestid, mis lisasid enne suuremahulisele kaugtööle üleminekut kindlust, et IKT-süsteemid töötavad; |
| --- | --- |

72.

märgib, et kõik ametid läksid üle laiendatud kaugtööle ja andsid kõigile töötajatele, kelle kohalolek büroos ei olnud hädavajalik, korralduse töötada alates 16. märtsist 2020 kodus; märgib, et kuigi enamikul ametitel olid juba olemas teatavad kaugtöövõimalused, pidid nad olemasolevaid IKT-süsteeme võimsamaks muutma, ning kontrollikoja analüüs näitas, et ükski amet ei teatanud, et võimsuse (ribalaius), ühendatavuse või andmeturbega oleks olnud suuri probleeme; märgib peale selle, et kuus ametit (ACER, BEREC, ECDC, ECHA, EFSA ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)) tegid oma IKT-süsteemidele enne ulatuslikule kaugtööle üleminekut stressitestid, mis lisasid enne suuremahulisele kaugtööle üleminekut kindlust, et IKT-süsteemid töötavad;

| 73. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ametid otsustasid ulatusliku kaugtöö rakendamise kasuks peamiselt selleks, et töötajaid kaitsta; väljendab heameelt kontrollikoja tähelepaneku üle, et töötajate heaolu esmatähtsaks pidamine tuli esile paljudes analüüsitud sisedokumentides ning seda kinnitasid ka ametite juhid nendega tehtud intervjuudes, ning et liidu ametite võrgustiku uute töömeetodite nõuanderühmal oli tähtis roll; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et enamik ametite töötajaid on pandeemia põhjustatud raske olukorraga toime tulnud üldiselt hästi; märgib murega, et ametite koostatud tööajahalduse statistikast selgus, et töötajad töötasid neile antud uute ülesannete tõttu rohkem tunde kui varem; tunneb heameelt meetmete üle, mida ametid on pandeemia ajal töötajate toetamiseks võtnud; |
| --- | --- |

73.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ametid otsustasid ulatusliku kaugtöö rakendamise kasuks peamiselt selleks, et töötajaid kaitsta; väljendab heameelt kontrollikoja tähelepaneku üle, et töötajate heaolu esmatähtsaks pidamine tuli esile paljudes analüüsitud sisedokumentides ning seda kinnitasid ka ametite juhid nendega tehtud intervjuudes, ning et liidu ametite võrgustiku uute töömeetodite nõuanderühmal oli tähtis roll; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et enamik ametite töötajaid on pandeemia põhjustatud raske olukorraga toime tulnud üldiselt hästi; märgib murega, et ametite koostatud tööajahalduse statistikast selgus, et töötajad töötasid neile antud uute ülesannete tõttu rohkem tunde kui varem; tunneb heameelt meetmete üle, mida ametid on pandeemia ajal töötajate toetamiseks võtnud;

| 74. | võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et ametid jätkasid pandeemia ajal peamiste ülesannete täitmist ning, kuna füüsilisi koosolekuid enam pidada ei saanud, hakati kõigis ametites kasutama haldusnõukogu koosolekute asemel kirjalikke menetlusi või pidama veebikoosolekuid; märgib, et otsustusprotsess, mis hõlmab näiteks arutelusid ja hääletusi, jätkus ning sellega tagati muu hulgas, et eelarvet, muudatusettepanekuid ja isegi ametisse nimetamist puudutavaid otsuseid võeti endiselt vastu ja täideti; |
| --- | --- |

74.

võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et ametid jätkasid pandeemia ajal peamiste ülesannete täitmist ning, kuna füüsilisi koosolekuid enam pidada ei saanud, hakati kõigis ametites kasutama haldusnõukogu koosolekute asemel kirjalikke menetlusi või pidama veebikoosolekuid; märgib, et otsustusprotsess, mis hõlmab näiteks arutelusid ja hääletusi, jätkus ning sellega tagati muu hulgas, et eelarvet, muudatusettepanekuid ja isegi ametisse nimetamist puudutavaid otsuseid võeti endiselt vastu ja täideti;

| 75. | võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et kuigi pandeemia mõju on keeruline täielikult kindlaks teha, on pandeemia mõjutanud erineval määral kõiki ametite peamisi tegevusvaldkondi; võtab teadmiseks kontrollikoja üldise märkuse, et pandeemia on kiirendanud töömeetodite muutmist, mille tulemusel on eelarvesummasid mitmes valdkonnas kokku hoitud, sest kõigi ametite lähetuste ja reisikulude eelarvet ei ole täielikult ära kasutatud (mõne ameti puhul on need kulud vähenenud peaaegu 90 %) ning kulud on vähenenud ka seetõttu, et töölevõtmismenetlused, töölevõtmiseelsed arstlikud läbivaatused ja füüsilised kohtumised on edasi lükatud või tühistatud ning koolituskursused on toimunud veebis, samuti on olnud palju vähem vaja kasutada toitlustus- ja koristusteenuseid, vett ja elektrit ning turvateenuseid; |
| --- | --- |

75.

võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et kuigi pandeemia mõju on keeruline täielikult kindlaks teha, on pandeemia mõjutanud erineval määral kõiki ametite peamisi tegevusvaldkondi; võtab teadmiseks kontrollikoja üldise märkuse, et pandeemia on kiirendanud töömeetodite muutmist, mille tulemusel on eelarvesummasid mitmes valdkonnas kokku hoitud, sest kõigi ametite lähetuste ja reisikulude eelarvet ei ole täielikult ära kasutatud (mõne ameti puhul on need kulud vähenenud peaaegu 90 %) ning kulud on vähenenud ka seetõttu, et töölevõtmismenetlused, töölevõtmiseelsed arstlikud läbivaatused ja füüsilised kohtumised on edasi lükatud või tühistatud ning koolituskursused on toimunud veebis, samuti on olnud palju vähem vaja kasutada toitlustus- ja koristusteenuseid, vett ja elektrit ning turvateenuseid;

| 76. | rõhutab, kui olulised on kõigi ametite jaoks terviseprotokollid, sealhulgas sisemised tervise- ja ohutuskomiteed, nõuetekohane ventilatsioon ja pandeemia turvaprotokollid, mida tuleb koos töötajatega arutada ja rakendada; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, kui olulised on kõigi ametite jaoks terviseprotokollid, sealhulgas sisemised tervise- ja ohutuskomiteed, nõuetekohane ventilatsioon ja pandeemia turvaprotokollid, mida tuleb koos töötajatega arutada ja rakendada;

Muud märkused

Muud märkused

| 77. | väljendab heameelt selle üle, et ametid on hakanud oma töö tulemusi eri kanalites, sealhulgas veebisaitidel ja sotsiaalmeedias, avalikustama ja avaldama; ergutab ameteid seda tegevust jätkama ja ka edaspidi üldsusega suhtlema, et töötulemuste kohta teavet levitada; |
| --- | --- |

77.

väljendab heameelt selle üle, et ametid on hakanud oma töö tulemusi eri kanalites, sealhulgas veebisaitidel ja sotsiaalmeedias, avalikustama ja avaldama; ergutab ameteid seda tegevust jätkama ja ka edaspidi üldsusega suhtlema, et töötulemuste kohta teavet levitada;

| 78. | on veendunud, et iga ameti kohta tuleks läbi viia mõjuhinnang ja et süstemaatiliselt tuleks lisada läbivaatamisklausel ameti huvide osas; kutsub ameteid üles jätkama näitajate väljatöötamist ja läbivaatamist, et mõõta igal aastal nende tulemuslikkust ja nende mõju liidu poliitika rakendamisele; on veendunud, et rahalisi vahendeid tuleks eraldada paindlikumalt, lähtudes vajadusest ja kiireloomulisusest; |
| --- | --- |

78.

on veendunud, et iga ameti kohta tuleks läbi viia mõjuhinnang ja et süstemaatiliselt tuleks lisada läbivaatamisklausel ameti huvide osas; kutsub ameteid üles jätkama näitajate väljatöötamist ja läbivaatamist, et mõõta igal aastal nende tulemuslikkust ja nende mõju liidu poliitika rakendamisele; on veendunud, et rahalisi vahendeid tuleks eraldada paindlikumalt, lähtudes vajadusest ja kiireloomulisusest;

| 79. | väljendab heameelt selle üle, et EUAN kiitis 2020. aastal heaks oma teise mitmeaastase strateegia (2021–2027); |
| --- | --- |

79.

väljendab heameelt selle üle, et EUAN kiitis 2020. aastal heaks oma teise mitmeaastase strateegia (2021–2027);

| 80. | tuletab meelde, et alates 2014. aastast on kontrollikoda tellinud liidu ametite raamatupidamise aastaaruannete auditeerimise teenuse erasektori audiitorühingutelt, kuid sellega seotud kulud on kandnud ametid ja kõik väljast tellitud auditite aspektid on olnud täielikult kontrollikoja vastutada; kordab, et kuna kaasatakse erasektori audiitoreid, on ametite halduskoormus nii audititele, hangetele ja auditilepingute haldamisele kulunud aja kui ka lisakulude mõttes väga palju suurenenud; |
| --- | --- |

80.

tuletab meelde, et alates 2014. aastast on kontrollikoda tellinud liidu ametite raamatupidamise aastaaruannete auditeerimise teenuse erasektori audiitorühingutelt, kuid sellega seotud kulud on kandnud ametid ja kõik väljast tellitud auditite aspektid on olnud täielikult kontrollikoja vastutada; kordab, et kuna kaasatakse erasektori audiitoreid, on ametite halduskoormus nii audititele, hangetele ja auditilepingute haldamisele kulunud aja kui ka lisakulude mõttes väga palju suurenenud;

| 81. | tuletab meelde, et sellega seotud kulud olid 2014. aastal hinnanguliselt 447 000 eurot ja 2015. aastal 424 000 eurot ning sellega seotud halduskoormus oli kõigi ametite kohta kokku hinnanguliselt 1,5 täistööaja ekvivalenti; märgib, et ametid teatasid, et 2020. aastal kulutasid nad raamatupidamisaruannete auditeerimisele hinnanguliselt 566 000 eurot (2015. aastaga võrreldes 33,4 % rohkem) ja suurema halduskoormusega toimetulemiseks kulus võrreldav arv tunde; |
| --- | --- |

81.

tuletab meelde, et sellega seotud kulud olid 2014. aastal hinnanguliselt 447 000 eurot ja 2015. aastal 424 000 eurot ning sellega seotud halduskoormus oli kõigi ametite kohta kokku hinnanguliselt 1,5 täistööaja ekvivalenti; märgib, et ametid teatasid, et 2020. aastal kulutasid nad raamatupidamisaruannete auditeerimisele hinnanguliselt 566 000 eurot (2015. aastaga võrreldes 33,4 % rohkem) ja suurema halduskoormusega toimetulemiseks kulus võrreldav arv tunde;

| 82. | märgib, et kontrollikoda katsetas automatiseeritud menetlusi ELi kuue rakendusameti maksete, palkade, hangete, eelarve, töölevõtmismenetluste ja raamatupidamise aastaaruande auditeerimise valdkonnas; märgib, et kontrollikoda rakendas raamatupidamise aastaaruannete auditeerimise valdkonnas ka viit uut automatiseeritud menetlust, eelkõige automaatset kontrolli ning vastuvõetud finantsaruannetes sisalduva teabe võrdlemist pearaamatus ja proovibilansis sisalduvate alusandmetega; võtab teadmiseks, et kontrollikoda märkis, et see on tüüpiline näide madala riskitasemega auditiülesandest, mis tuleb aga täita tagamaks, et edasised testid tehakse õiget auditikogumit kasutades; märgib, et kui automatiseeritakse veel rohkem protsesse ja neid kasutatakse rohkemate auditiülesannete täitmiseks, on palju aega võimalik kokku hoida; kutsub kontrollikoda üles laiendama neid tavasid kõigile ametitele, sest just detsentraliseeritud asutuste raamatupidamisaruannete auditeerimise teenust tellitakse erasektori audiitorühingutelt ja seetõttu saaks ajasäästu tõttu hoida kokku ka suure summa kulusid; |
| --- | --- |

82.

märgib, et kontrollikoda katsetas automatiseeritud menetlusi ELi kuue rakendusameti maksete, palkade, hangete, eelarve, töölevõtmismenetluste ja raamatupidamise aastaaruande auditeerimise valdkonnas; märgib, et kontrollikoda rakendas raamatupidamise aastaaruannete auditeerimise valdkonnas ka viit uut automatiseeritud menetlust, eelkõige automaatset kontrolli ning vastuvõetud finantsaruannetes sisalduva teabe võrdlemist pearaamatus ja proovibilansis sisalduvate alusandmetega; võtab teadmiseks, et kontrollikoda märkis, et see on tüüpiline näide madala riskitasemega auditiülesandest, mis tuleb aga täita tagamaks, et edasised testid tehakse õiget auditikogumit kasutades; märgib, et kui automatiseeritakse veel rohkem protsesse ja neid kasutatakse rohkemate auditiülesannete täitmiseks, on palju aega võimalik kokku hoida; kutsub kontrollikoda üles laiendama neid tavasid kõigile ametitele, sest just detsentraliseeritud asutuste raamatupidamisaruannete auditeerimise teenust tellitakse erasektori audiitorühingutelt ja seetõttu saaks ajasäästu tõttu hoida kokku ka suure summa kulusid;

| 83. | märgib, et 30 ametit teatasid, et nad osalevad EUANi keskkonnasäästlikumaks muutmise algatuses, mille eesmärk on vähendada ametite tegevuse keskkonnajalajälge; märgib, et ametid teatasid sellest, et nad on pidanud energiatarnijatega peamiselt läbirääkimisi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tarnimiseks, loobunud finantsvaldkonna töös paberdokumentidest, edendanud töötajate seas keskkonnahoidlike sõiduvõimaluste kasutamist, rakendanud e-hangete, dokumentide elektroonilise esitamise ja e-arvete vahendeid ning parandanud pidevalt jäätmekäitlust ja IT-seadmete ajakohastamist; ergutab ameteid jõupingutusi jätkama ja kasutama liidu ametite võrgustikku aktiivselt selleks, et jagada kogemusi ja ühendada tulemuste parandamiseks jõud; |
| --- | --- |

83.

märgib, et 30 ametit teatasid, et nad osalevad EUANi keskkonnasäästlikumaks muutmise algatuses, mille eesmärk on vähendada ametite tegevuse keskkonnajalajälge; märgib, et ametid teatasid sellest, et nad on pidanud energiatarnijatega peamiselt läbirääkimisi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tarnimiseks, loobunud finantsvaldkonna töös paberdokumentidest, edendanud töötajate seas keskkonnahoidlike sõiduvõimaluste kasutamist, rakendanud e-hangete, dokumentide elektroonilise esitamise ja e-arvete vahendeid ning parandanud pidevalt jäätmekäitlust ja IT-seadmete ajakohastamist; ergutab ameteid jõupingutusi jätkama ja kasutama liidu ametite võrgustikku aktiivselt selleks, et jagada kogemusi ja ühendada tulemuste parandamiseks jõud;

| 84. | kutsub kõiki justiits- ja siseküsimustega tegelevaid asutusi üles võtma oma üldistes talitlusprotsessides arvesse kestlikkust, et parandada asutuste keskkonnatoimet, ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile rakendatud meetmetest ja tehtud edusammudest aru; |
| --- | --- |

84.

kutsub kõiki justiits- ja siseküsimustega tegelevaid asutusi üles võtma oma üldistes talitlusprotsessides arvesse kestlikkust, et parandada asutuste keskkonnatoimet, ning andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile rakendatud meetmetest ja tehtud edusammudest aru;

| 85. | märgib, et 2020. aastal teatasid kõik ametid peale ühe, et nad teevad tööd organisatsiooni kestlikkuse suurendamiseks ja selle tulemustest aru andmiseks; märgib, et ametid annavad kestlikkuse kohta aru sageli iga-aastases tegevusaruandes, kuid kuus ametit on teada andnud, et nemad koostavad selle kohta oma keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) kohaselt eraldi aruande; märgib, et neli ametit on teatanud, et nad on kehtestanud ja kasutusele võtnud keskkonnahoidlike riigihangete põhimõtted, milles on sätestatud kriteeriumid, mis hõlbustavad hankedokumentidesse keskkonnahoidlikkuse kriteeriumide lisamist; |
| --- | --- |

85.

märgib, et 2020. aastal teatasid kõik ametid peale ühe, et nad teevad tööd organisatsiooni kestlikkuse suurendamiseks ja selle tulemustest aru andmiseks; märgib, et ametid annavad kestlikkuse kohta aru sageli iga-aastases tegevusaruandes, kuid kuus ametit on teada andnud, et nemad koostavad selle kohta oma keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) kohaselt eraldi aruande; märgib, et neli ametit on teatanud, et nad on kehtestanud ja kasutusele võtnud keskkonnahoidlike riigihangete põhimõtted, milles on sätestatud kriteeriumid, mis hõlbustavad hankedokumentidesse keskkonnahoidlikkuse kriteeriumide lisamist;

| 86. | võtab uuringu „ELi detsentraliseeritud asutuste asukoht“ (10) põhjal teadmiseks, et liidu detsentraliseeritud asutuste asukoha valik sõltub peamiselt poliitilistest vajadustest ja kindlaks määratud kriteeriumidest; võtab teadmiseks uuringus esitatud tähelepaneku, et kui mõnele ametile tuleb valida asukoht, tuleks selle kohta otsus teha seadusandliku tavamenetluse raames ja see peaks hõlmama võimalikku finantsmõju liidu eelarvele; märgib ühtlasi, et uuringus märgitakse, et võib teha järelduse, et asukoht on üks tähtsaimaid tegureid, mis spetsialistide töölevõtmist mõjutab; märgib, et uuringus soovitatakse lisada ameti asutamismääruse ettepanekusse meetod, mille alusel arvutatakse paranduskoefitsient, mille rakendamisel on töötasu ameti asukoha elukallidusega paremini kooskõlas; võtab uuringust teadmiseks, et detsentraliseerimise negatiivset mõju võib vähendada ametitevaheline parem koostöö, ning et uuringus on tehtud ettepanek muuta liidu ametite võrgustiku roll ametlikuks ja laiendada seda veelgi, et võrgustik oleks Brüsselis paremini esindatud ja osutaks horisontaalseid teenuseid, nagu koosolekute, koolituste ja ühishangete korraldamine; väljendab heameelt selle üle, et kõik ametid on hakanud kasutama hübriidtöövõimalusi ja taganud sellega ka COVID-19 pandeemia ajal talitluspidevuse; märgib, et uuringus soovitatakse, et ametite järgmiste aastate eelarves tuleks jätkata IT-vahendite arendamise toetamist, et hõlbustada veebikoosolekuid ja kaugtööd; |
| --- | --- |

86.

võtab uuringu „ELi detsentraliseeritud asutuste asukoht“ (10) põhjal teadmiseks, et liidu detsentraliseeritud asutuste asukoha valik sõltub peamiselt poliitilistest vajadustest ja kindlaks määratud kriteeriumidest; võtab teadmiseks uuringus esitatud tähelepaneku, et kui mõnele ametile tuleb valida asukoht, tuleks selle kohta otsus teha seadusandliku tavamenetluse raames ja see peaks hõlmama võimalikku finantsmõju liidu eelarvele; märgib ühtlasi, et uuringus märgitakse, et võib teha järelduse, et asukoht on üks tähtsaimaid tegureid, mis spetsialistide töölevõtmist mõjutab; märgib, et uuringus soovitatakse lisada ameti asutamismääruse ettepanekusse meetod, mille alusel arvutatakse paranduskoefitsient, mille rakendamisel on töötasu ameti asukoha elukallidusega paremini kooskõlas; võtab uuringust teadmiseks, et detsentraliseerimise negatiivset mõju võib vähendada ametitevaheline parem koostöö, ning et uuringus on tehtud ettepanek muuta liidu ametite võrgustiku roll ametlikuks ja laiendada seda veelgi, et võrgustik oleks Brüsselis paremini esindatud ja osutaks horisontaalseid teenuseid, nagu koosolekute, koolituste ja ühishangete korraldamine; väljendab heameelt selle üle, et kõik ametid on hakanud kasutama hübriidtöövõimalusi ja taganud sellega ka COVID-19 pandeemia ajal talitluspidevuse; märgib, et uuringus soovitatakse, et ametite järgmiste aastate eelarves tuleks jätkata IT-vahendite arendamise toetamist, et hõlbustada veebikoosolekuid ja kaugtööd;

10

| 87. | kutsub ameteid üles jätkama koostoime arendamist, tihendama koostööd ja heade tavade vahetamist teiste liidu ametitega, et parandada tõhusust (inimressursid, hoonete haldamine, IT-teenused ja turvalisus); |
| --- | --- |

87.

kutsub ameteid üles jätkama koostoime arendamist, tihendama koostööd ja heade tavade vahetamist teiste liidu ametitega, et parandada tõhusust (inimressursid, hoonete haldamine, IT-teenused ja turvalisus);

| 88. | rõhutab, kui oluline on suurendada ametite digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka selleks, et kiirendada menetluste digitaliseerimist; rõhutab, et ametid peavad jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et iga hinna eest vältida ametitevahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu ka sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et vältida ohtu töödeldava teabe turvalisusele internetis; |
| --- | --- |

88.

rõhutab, kui oluline on suurendada ametite digitaliseerimist asutusesisese toimimise ja juhtimise seisukohast, kuid ka selleks, et kiirendada menetluste digitaliseerimist; rõhutab, et ametid peavad jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et iga hinna eest vältida ametitevahelist digilõhet; juhib siiski tähelepanu ka sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et vältida ohtu töödeldava teabe turvalisusele internetis;

| 89. | tunneb heameelt justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste võrgustikus tehtava koostöö üle; kutsub justiits- ja siseküsimustega tegelevaid asutusi üles jätkama tõhususe suurenamise eesmärgil omavahel sünergia arendamist, koostöö suurendamist ja heade tavade vahetamist; |
| --- | --- |

89.

tunneb heameelt justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste võrgustikus tehtava koostöö üle; kutsub justiits- ja siseküsimustega tegelevaid asutusi üles jätkama tõhususe suurenamise eesmärgil omavahel sünergia arendamist, koostöö suurendamist ja heade tavade vahetamist;

| 90. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ametitele, mille suhtes kohaldatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

90.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ametitele, mille suhtes kohaldatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

Euroopa Liidu Teatajas

---

(1)  
  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta.

1

(2)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 328, 7.12.2013, lk 42.

3

(4)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

4

(5)  Uuring „ELi alternatiivkulu – ametid. Põhitähelepanu ELi detsentraliseeritud asutuste tervishoiu ja ohutuse teemavaldkonnal“, PE699.399, oktoober 2021.

5

(6)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. november 2021, UAB „Manpower Lit“ vs. E. S. ja teised, C-948/19, ECLI:EU:C:2021:906.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/104/EÜ renditöö kohta (ELT L 327, 5.12.2008, lk 9).

7

(8)  Uuring „Detsentraliseeritud asutuste haldusnõukogud“, PE699.400, oktoober 2021.

8

(9)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus (teine koda), 11. november 2021, UAB
  „Manpower Lit“
  vs. E. S. ja teised, C-948/19, ECLI:EU:C:2021:906.

9

UAB

vs.

(10)  Uuring „ELi detsentraliseeritud asutuste asukoht“, PE700.320, november 2021.

10

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/437 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/437

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1813,

4. mai 2022,

biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (praegu bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0104/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0104/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta ja eelkõige selle artiklit 12 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta ja eelkõige selle artiklit 12 (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014 (5), eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014 (5), eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0074/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0074/2022),

| 1. | annab heakskiidu bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 169, 7.6.2014, lk 130.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/439 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/439

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1814,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (praegu bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0074/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0074/2022),

| A. | arvestades, et biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte“) asutati nõukogu määrusega (EL) nr 560/2014 (1) avaliku ja erasektori partnerlusena 10 aastaks, et viia kokku kõik asjaomased sidusrühmad ning aidata liidul saavutada keskne roll täiustatud bioressursipõhiste toodete ja biokütuste teadusuuringute, tutvustamise ja kasutuselevõtu alal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte“) asutati nõukogu määrusega (EL) nr 560/2014 (1) avaliku ja erasektori partnerlusena 10 aastaks, et viia kokku kõik asjaomased sidusrühmad ning aidata liidul saavutada keskne roll täiustatud bioressursipõhiste toodete ja biokütuste teadusuuringute, tutvustamise ja kasutuselevõtu alal;

1

| B. | arvestades, et ühisettevõtte asutajaliikmed on liit, keda esindab komisjon, ning tööstuspartnerid, keda esindab biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium (BTK); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühisettevõtte asutajaliikmed on liit, keda esindab komisjon, ning tööstuspartnerid, keda esindab biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium (BTK);

| C. | arvestades, et ühisettevõtte tegevuseks programmi „Horisont 2020“ raames antav maksimaalne liidu toetus koos EFTA assigneeringutega on 975 000 000 eurot (millest kuni 29 250 000 eurot on ette nähtud halduskuludeks) ning et Euroopa ühisettevõtte muud liikmed kui liit peavad ühisettevõtte 10-aastase tegevusaja jooksul maksma kokku vähemalt 2 730 000 000 euro suuruse summa, millest minimaalne rahaline toetus tegevuskulude katteks on 182 500 000 eurot; arvestades, et lisaks sellele peavad muud liikmed kui liit või tema koosseisu kuuluvad üksused tegema mitterahalise sissemakse vähemalt 1 755 000 000 euro ulatuses, mis seisneb nende kulude kandmises, mis on neile tekkinud väljaspool ühisettevõtte aastast töökava selliste lisameetmete võtmisel, mis aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühisettevõtte tegevuseks programmi „Horisont 2020“ raames antav maksimaalne liidu toetus koos EFTA assigneeringutega on 975 000 000 eurot (millest kuni 29 250 000 eurot on ette nähtud halduskuludeks) ning et Euroopa ühisettevõtte muud liikmed kui liit peavad ühisettevõtte 10-aastase tegevusaja jooksul maksma kokku vähemalt 2 730 000 000 euro suuruse summa, millest minimaalne rahaline toetus tegevuskulude katteks on 182 500 000 eurot; arvestades, et lisaks sellele peavad muud liikmed kui liit või tema koosseisu kuuluvad üksused tegema mitterahalise sissemakse vähemalt 1 755 000 000 euro ulatuses, mis seisneb nende kulude kandmises, mis on neile tekkinud väljaspool ühisettevõtte aastast töökava selliste lisameetmete võtmisel, mis aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | märgib, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet käsitleva kontrollikoja aruande (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) kohaselt annab 2020. aasta aruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest sel kuupäeval lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele; märgib lisaks, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

1.

märgib, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet käsitleva kontrollikoja aruande (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) kohaselt annab 2020. aasta aruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest sel kuupäeval lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele; märgib lisaks, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;

| 2. | märgib, et 2020. aastal kasutada olnud lõplik eelarve, mis sisaldas uuesti eelarvesse kantud, eelnenud aastatel kasutamata jäänud assigneeringuid, sihtotstarbelist tulu ja järgmisesse aastasse ümber paigutatud summasid, oli kulukohustuste assigneeringutes 111 733 166 eurot (sellest 67 604 259 eurot eraldati liidu eelarvest) ja maksete assigneeringutes 196 631 962 (sellest 184 010 322 eurot eraldati liidu eelarvest); |
| --- | --- |

2.

märgib, et 2020. aastal kasutada olnud lõplik eelarve, mis sisaldas uuesti eelarvesse kantud, eelnenud aastatel kasutamata jäänud assigneeringuid, sihtotstarbelist tulu ja järgmisesse aastasse ümber paigutatud summasid, oli kulukohustuste assigneeringutes 111 733 166 eurot (sellest 67 604 259 eurot eraldati liidu eelarvest) ja maksete assigneeringutes 196 631 962 (sellest 184 010 322 eurot eraldati liidu eelarvest);

| 3. | märgib, et ühisettevõtte programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks kasutada olnud 2020. aasta eelarves oli kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär 100 % ja maksete assigneeringute kasutusmäär 85 %; |
| --- | --- |

3.

märgib, et ühisettevõtte programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks kasutada olnud 2020. aasta eelarves oli kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär 100 % ja maksete assigneeringute kasutusmäär 85 %;

| 4. | märgib, et ühisettevõtte esialgne eelarve sisaldas suhteliselt suurt eelmiste aastate (peamiselt 2018. ja 2019. aasta) eelarvete kasutamata ülejääki, sellest ligikaudu 1 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid ning tegevuslikust küljest ligikaudu 20 400 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 28 800 000 eurot maksete assigneeringuid; märgib lisaks, et arvestades järgmisse aastasse üle kantud suurt maksete assigneeringute ülejääki, mida COVID-19 kriis veelgi suurendas, võeti vastu otsus paigutada 25 300 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid tekkeaastasse, et võtta see summa kasutusele järgmistel aastatel, kui seda on rohkem vaja (kooskõlas N+3 reegliga); |
| --- | --- |

4.

märgib, et ühisettevõtte esialgne eelarve sisaldas suhteliselt suurt eelmiste aastate (peamiselt 2018. ja 2019. aasta) eelarvete kasutamata ülejääki, sellest ligikaudu 1 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid ning tegevuslikust küljest ligikaudu 20 400 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 28 800 000 eurot maksete assigneeringuid; märgib lisaks, et arvestades järgmisse aastasse üle kantud suurt maksete assigneeringute ülejääki, mida COVID-19 kriis veelgi suurendas, võeti vastu otsus paigutada 25 300 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid tekkeaastasse, et võtta see summa kasutusele järgmistel aastatel, kui seda on rohkem vaja (kooskõlas N+3 reegliga);

| 5. | märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga eraldas liit 603 176 000 eurot ja tööstusrühmitus kinnitas mitterahaliseks toetuseks 41 927 000 eurot, rahaliseks toetuseks 12 465 000 eurot halduskulude ja 3 250 000 eurot tegevuskulude katteks; märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga kinnitati mitterahaliseks toetuseks lisategevusele kokku 929 212 506 eurot; |
| --- | --- |

5.

märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga eraldas liit 603 176 000 eurot ja tööstusrühmitus kinnitas mitterahaliseks toetuseks 41 927 000 eurot, rahaliseks toetuseks 12 465 000 eurot halduskulude ja 3 250 000 eurot tegevuskulude katteks; märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga kinnitati mitterahaliseks toetuseks lisategevusele kokku 929 212 506 eurot;

| 6. | märgib, et kontrollikoja 2020. aastat käsitlevas aruandes ELi ühisettevõtete kohta ei olnud kinnitatud mitterahalise osaluse kohta olemas kõiki andmeid; palub ühisettevõttel lühendada viivitusi mitterahalisest osalusest teatamisel; |
| --- | --- |

6.

märgib, et kontrollikoja 2020. aastat käsitlevas aruandes ELi ühisettevõtete kohta ei olnud kinnitatud mitterahalise osaluse kohta olemas kõiki andmeid; palub ühisettevõttel lühendada viivitusi mitterahalisest osalusest teatamisel;

| 7. | märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga saavutas tööstusharu esindavate liikmete mitterahaline kogutoetus lisategevusele hinnanguliselt vaid ligi poole ühisettevõtte asutamismääruse artikli 4 lõikes 4 sätestatud minimaalsest sihtsummast; märgib lisaks, et ehkki ühisettevõtte asutamismäärust muudeti 2018. aastal sõnaselgelt selleks, et võimaldada tööstusharu esindavatel liikmetel ühisettevõtet ka projektide tasandil rahaliselt vähemalt 182 500 000 euro ulatuses toetada, ei teinud tööstusharu esindavad liikmed 2020. aastal ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks täiendavaid osamakseid, mis näitab, et ühisettevõttel on suuri probleeme erasektorist toetuse saamisega ning programmi „Horisont 2020“ lõpuks miinimumeesmärki ei saavutata; märgib, et sel põhjusel vähendas komisjon (teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat) oma rahalist toetust ühisettevõttele 140 000 000 euro võrra; märgib, et selline liikmete toetuste märkimisväärne vähenemine ohustab programmi „Horisont 2020“ ühisettevõtte teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava elluviimist; palub ühisettevõttel anda Euroopa Parlamendile seda küsimust puudutava tegevuskava kohta aru; |
| --- | --- |

7.

märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga saavutas tööstusharu esindavate liikmete mitterahaline kogutoetus lisategevusele hinnanguliselt vaid ligi poole ühisettevõtte asutamismääruse artikli 4 lõikes 4 sätestatud minimaalsest sihtsummast; märgib lisaks, et ehkki ühisettevõtte asutamismäärust muudeti 2018. aastal sõnaselgelt selleks, et võimaldada tööstusharu esindavatel liikmetel ühisettevõtet ka projektide tasandil rahaliselt vähemalt 182 500 000 euro ulatuses toetada, ei teinud tööstusharu esindavad liikmed 2020. aastal ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks täiendavaid osamakseid, mis näitab, et ühisettevõttel on suuri probleeme erasektorist toetuse saamisega ning programmi „Horisont 2020“ lõpuks miinimumeesmärki ei saavutata; märgib, et sel põhjusel vähendas komisjon (teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat) oma rahalist toetust ühisettevõttele 140 000 000 euro võrra; märgib, et selline liikmete toetuste märkimisväärne vähenemine ohustab programmi „Horisont 2020“ ühisettevõtte teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava elluviimist; palub ühisettevõttel anda Euroopa Parlamendile seda küsimust puudutava tegevuskava kohta aru;

| 8. | märgib murega, et kontrollikoja aruandes ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kohta juhitakse tähelepanu asjaolule, et tööstusharu esindavate liikmete mitterahaline toetus lisategevusele moodustas vaid 53 % määrusega (EL) nr 560/2014 kindlaks määratud 1 755 000 000 euro suurusest minimaalsest summast; märgib lisaks, et 2020. aasta lõpus teatasid tööstusharu esindavad liikmed, et pärast kõigi „Horisont 2020“ projektikonkursside käivitamist eraldati 433 000 000 eurost ligikaudu 95 700 000 eurot mitterahalise toetusena tegevuskulude katteks; märgib seetõttu, et selline olukord viitab tõsisele ohule, et programmi „Horisont 2020“ lõpuks ei saavuta ühisettevõte oma tööstusharu esindavate liikmete mitterahalise toetuse oodatavaid eesmärke, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 560/2014 ja vastu võetud iga-aastastes töökavades; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et see puudujääk väheneb ühisettevõtte hinnangul lähiaastatel märkimisväärselt, arvestades, et mitterahalise toetuse deklareerimine ja sertifitseerimine suureneb oluliselt vastavalt ühisettevõtte projektide lõpetamisele ning et ühtlasi võtsid tööstusharu esindavad liikmed ühisettevõtte juhatusele esitatud finantsperspektiivis kohustuse püstitada 2021. aastaks ja pärast seda täiendavad investeerimiseesmärgid; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest; märgib, et 2019. aasta lõpus hõlmas lisategevuseks antud mitterahalise osaluse kogusumma (916 000 000 eurot) 2019. aasta kohta teatatud mitterahalist toetust ligikaudu 216 000 000 euro suuruses summas, kuid selle sertifitseerimisprotsess ei olnud COVID-19 pandeemia tõttu lõpule viidud ja see on käimas, nagu on märgitud kontrollikoja aruandes; palub ühisettevõttel viia 2019. aasta sertifitseerimisprotsess lõpule 2022. aasta juuniks; |
| --- | --- |

8.

märgib murega, et kontrollikoja aruandes ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kohta juhitakse tähelepanu asjaolule, et tööstusharu esindavate liikmete mitterahaline toetus lisategevusele moodustas vaid 53 % määrusega (EL) nr 560/2014 kindlaks määratud 1 755 000 000 euro suurusest minimaalsest summast; märgib lisaks, et 2020. aasta lõpus teatasid tööstusharu esindavad liikmed, et pärast kõigi „Horisont 2020“ projektikonkursside käivitamist eraldati 433 000 000 eurost ligikaudu 95 700 000 eurot mitterahalise toetusena tegevuskulude katteks; märgib seetõttu, et selline olukord viitab tõsisele ohule, et programmi „Horisont 2020“ lõpuks ei saavuta ühisettevõte oma tööstusharu esindavate liikmete mitterahalise toetuse oodatavaid eesmärke, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 560/2014 ja vastu võetud iga-aastastes töökavades; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et see puudujääk väheneb ühisettevõtte hinnangul lähiaastatel märkimisväärselt, arvestades, et mitterahalise toetuse deklareerimine ja sertifitseerimine suureneb oluliselt vastavalt ühisettevõtte projektide lõpetamisele ning et ühtlasi võtsid tööstusharu esindavad liikmed ühisettevõtte juhatusele esitatud finantsperspektiivis kohustuse püstitada 2021. aastaks ja pärast seda täiendavad investeerimiseesmärgid; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest; märgib, et 2019. aasta lõpus hõlmas lisategevuseks antud mitterahalise osaluse kogusumma (916 000 000 eurot) 2019. aasta kohta teatatud mitterahalist toetust ligikaudu 216 000 000 euro suuruses summas, kuid selle sertifitseerimisprotsess ei olnud COVID-19 pandeemia tõttu lõpule viidud ja see on käimas, nagu on märgitud kontrollikoja aruandes; palub ühisettevõttel viia 2019. aasta sertifitseerimisprotsess lõpule 2022. aasta juuniks;

| 9. | märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 10. | märgib, et ühisettevõtte projektiportfell koosneb kokku 124 projektist (64 teadusuuringute ja innovatsioonimeedet, 35 tutvustustegevust, 11 juhtalgatust ning 14 koordineerimis- ja toetusmeedet), mis tulenevad 2014.–2019. aasta projektikonkurssidest; märgib lisaks, et pärast 2020. aasta projektikonkursi toetuslepingute ettevalmistusprotsessi lõpuleviimist lisatakse ühisettevõtte projektiportfelli eeldatavasti seitse teadusuuringute ja innovatsioonimeedet, neli tutvustustegevust, kolm juhtalgatust ja neli koordineerimis- ja toetusmeedet; palub ühisettevõttel avaldada oma aastaaruandes suurema selguse huvides lõpetatud ja käimasolevate projektide arv; |
| --- | --- |

10.

märgib, et ühisettevõtte projektiportfell koosneb kokku 124 projektist (64 teadusuuringute ja innovatsioonimeedet, 35 tutvustustegevust, 11 juhtalgatust ning 14 koordineerimis- ja toetusmeedet), mis tulenevad 2014.–2019. aasta projektikonkurssidest; märgib lisaks, et pärast 2020. aasta projektikonkursi toetuslepingute ettevalmistusprotsessi lõpuleviimist lisatakse ühisettevõtte projektiportfelli eeldatavasti seitse teadusuuringute ja innovatsioonimeedet, neli tutvustustegevust, kolm juhtalgatust ja neli koordineerimis- ja toetusmeedet; palub ühisettevõttel avaldada oma aastaaruandes suurema selguse huvides lõpetatud ja käimasolevate projektide arv;

| 11. | märgib lisaks, et ühisettevõtte 2014.–2019. aasta projektikonkursside raames rahastatud 124 projekti ning 2020. aasta projektikonkursi toetuslepingute ettevalmistamisel oleva 18 projekti raames esindavad 1 006 toetusesaajat tulunduslikku erasektorit, mis moodustab 59,5 % kõigist ühisettevõtte toetusesaajatest; märgib lisaks, et 2020. aasta projektikonkursi puhul kinnitab seda suundumust tulundusliku erasektori osalus, mis hõlmab 56 % heakskiidetud projektides osalejate koguarvust; |
| --- | --- |

11.

märgib lisaks, et ühisettevõtte 2014.–2019. aasta projektikonkursside raames rahastatud 124 projekti ning 2020. aasta projektikonkursi toetuslepingute ettevalmistamisel oleva 18 projekti raames esindavad 1 006 toetusesaajat tulunduslikku erasektorit, mis moodustab 59,5 % kõigist ühisettevõtte toetusesaajatest; märgib lisaks, et 2020. aasta projektikonkursi puhul kinnitab seda suundumust tulundusliku erasektori osalus, mis hõlmab 56 % heakskiidetud projektides osalejate koguarvust;

| 12. | kahetseb asjaolu, et ühisettevõtte 2020. aasta projektikonkursi ülesehitus ei taganud nelja strateegilise tutvustamisteema võimalikult täielikku kajastamist kooskõlas iga-aastases töökavas sisalduva teadusuuringute kavaga; märgib lisaks, et ühe tutvustamisteema kohta tuli abikõlblikud ja kõrgelt hinnatud ettepanekud tagasi lükata teise tuvustamisteema heaks, mille kaasrahastamiseks võeti vastu mitu ettepanekut; |
| --- | --- |

12.

kahetseb asjaolu, et ühisettevõtte 2020. aasta projektikonkursi ülesehitus ei taganud nelja strateegilise tutvustamisteema võimalikult täielikku kajastamist kooskõlas iga-aastases töökavas sisalduva teadusuuringute kavaga; märgib lisaks, et ühe tutvustamisteema kohta tuli abikõlblikud ja kõrgelt hinnatud ettepanekud tagasi lükata teise tuvustamisteema heaks, mille kaasrahastamiseks võeti vastu mitu ettepanekut;

| 13. | märgib, et ühisettevõte kasutab programmi „Horisont 2020“ ühiseid peamisi tulemusnäitajaid ja valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajaid ning kaheksat konkreetset ühisettevõttele eriomast näitajat; |
| --- | --- |

13.

märgib, et ühisettevõte kasutab programmi „Horisont 2020“ ühiseid peamisi tulemusnäitajaid ja valdkonnaüleste teemade jälgimise näitajaid ning kaheksat konkreetset ühisettevõttele eriomast näitajat;

| 14. | märgib, et 2020. aastal kinnitati ühisettevõtte põhitegevuse tulemuslikkust ning seega jätkub eelmistel aastatel täheldatud positiivne suundumus: 2020. aasta projektikonkursi taotlejatest teavitamine võttis 2021. aasta jaanuaris 137 päeva, kuigi eesmärk oli 153 päeva; 2019. aasta projektikonkursi raames heakskiidetud projektidele toetuse määramine võttis keskmiselt 237 päeva, kuigi eesmärk oli 245 päeva (96 % õigeaegselt); märgib lisaks, et kõik toetuslepingud allkirjastati õigeaegselt, välja arvatud üks, mille allkirjastamine lükati edasi konsortsiumis toimunud muutuste ja COVID-19-ga seotud piirangute tõttu; märgib, et 2019. aasta projektikonkursi raames heaks kiidetud projektideks eelmaksete tegemine võttis keskmiselt 12 päeva, kuigi eesmärk oli 30 päeva (100 % õigeaegselt); märgib, et perioodiliste maksete tegemine võttis keskmiselt 72 päeva, kuigi eesmärk oli 90 päeva (93 % õigeaegselt); |
| --- | --- |

14.

märgib, et 2020. aastal kinnitati ühisettevõtte põhitegevuse tulemuslikkust ning seega jätkub eelmistel aastatel täheldatud positiivne suundumus: 2020. aasta projektikonkursi taotlejatest teavitamine võttis 2021. aasta jaanuaris 137 päeva, kuigi eesmärk oli 153 päeva; 2019. aasta projektikonkursi raames heakskiidetud projektidele toetuse määramine võttis keskmiselt 237 päeva, kuigi eesmärk oli 245 päeva (96 % õigeaegselt); märgib lisaks, et kõik toetuslepingud allkirjastati õigeaegselt, välja arvatud üks, mille allkirjastamine lükati edasi konsortsiumis toimunud muutuste ja COVID-19-ga seotud piirangute tõttu; märgib, et 2019. aasta projektikonkursi raames heaks kiidetud projektideks eelmaksete tegemine võttis keskmiselt 12 päeva, kuigi eesmärk oli 30 päeva (100 % õigeaegselt); märgib, et perioodiliste maksete tegemine võttis keskmiselt 72 päeva, kuigi eesmärk oli 90 päeva (93 % õigeaegselt);

| 15. | märgib ühisettevõtte iga-aastase tegevusaruande põhjal, et üldiselt on ühisettevõte tegutsenud tõhusalt ja selle keskmised tulemused võrreldes programmi „Horisont 2020“ kolme peamise tulemusnäitajaga ületavad seatud eesmärke, vaatamata 2020. aasta keerulistele tingimustele; |
| --- | --- |

15.

märgib ühisettevõtte iga-aastase tegevusaruande põhjal, et üldiselt on ühisettevõte tegutsenud tõhusalt ja selle keskmised tulemused võrreldes programmi „Horisont 2020“ kolme peamise tulemusnäitajaga ületavad seatud eesmärke, vaatamata 2020. aasta keerulistele tingimustele;

| 16. | märgib, et intellektuaalomandi õiguste küsimust tuleb käsitleda kõigis lepingutes, mis võivad anda soovitud mõju või tulemuse, näiteks uuringud, analüüsid või hindamised; märgib, et selle eesmärk on kaitsta üksikisikutest loojate õigusi, kuid esitada ka üksikasjad selle kohta, kuidas neid õigusi tulevikus kasutatakse; märgib, et kuna oste tehakse avaliku sektori vahenditest, peaksid tulemused olema läbipaistvad ja üldsusele kättesaadavad; palub ühisettevõttel selgitada intellektuaalomandi õigusi ja suurendada läbipaistvust teadusuuringue tulemuse osas; |
| --- | --- |

16.

märgib, et intellektuaalomandi õiguste küsimust tuleb käsitleda kõigis lepingutes, mis võivad anda soovitud mõju või tulemuse, näiteks uuringud, analüüsid või hindamised; märgib, et selle eesmärk on kaitsta üksikisikutest loojate õigusi, kuid esitada ka üksikasjad selle kohta, kuidas neid õigusi tulevikus kasutatakse; märgib, et kuna oste tehakse avaliku sektori vahenditest, peaksid tulemused olema läbipaistvad ja üldsusele kättesaadavad; palub ühisettevõttel selgitada intellektuaalomandi õigusi ja suurendada läbipaistvust teadusuuringue tulemuse osas;

Hanke- ja töölevõtmismenetlused

Hanke- ja töölevõtmismenetlused

| 17. | märgib, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046 (2) nõutakse, et kõik liidu institutsioonid ja asutused, sealhulgas ühisettevõtted, töötaksid välja lahendused hankemenetluste raames andmete esitamiseks, säilitamiseks ja töötlemiseks ja kohaldaksid neid ning looksid sel eesmärgil osalejate jaoks ühtse elektrooniliste andmete vahetuse koha; märgib, et komisjon töötab praegu välja e-riigihangete lahendust koos integreeritud rahastamis- ja hankeportaaliga ning TEDi e-riigihangete platvormiga, kus kõik avaldatud hanked on avalikult kättesaadavad; märgib, et e-riigihangete lahendus pakub ühtlustatud lähenemisviisi ja järgib väljakujunenud tavasid hankemenetluste jaoks, toetades neid täielikult integreeritud lähenemisviisi kasutades; märgib siiski, et ühisettevõte ei plaani kasutada kõiki platvormi mooduleid, kuna selliste mahukate hankemenetluste arv on väike; kutsub ühisettevõtet üles ühinema komisjoni e-riigihangete lahendusega kooskõlas ühtse elektroonilise andmevahetuse põhimõttega, mis on ette nähtud määrusega (EL, Euratom) 2018/1046, tagades seega võimalikult laiapõhjalise konkurentsi nende hangete puhul; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

17.

märgib, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046 (2) nõutakse, et kõik liidu institutsioonid ja asutused, sealhulgas ühisettevõtted, töötaksid välja lahendused hankemenetluste raames andmete esitamiseks, säilitamiseks ja töötlemiseks ja kohaldaksid neid ning looksid sel eesmärgil osalejate jaoks ühtse elektrooniliste andmete vahetuse koha; märgib, et komisjon töötab praegu välja e-riigihangete lahendust koos integreeritud rahastamis- ja hankeportaaliga ning TEDi e-riigihangete platvormiga, kus kõik avaldatud hanked on avalikult kättesaadavad; märgib, et e-riigihangete lahendus pakub ühtlustatud lähenemisviisi ja järgib väljakujunenud tavasid hankemenetluste jaoks, toetades neid täielikult integreeritud lähenemisviisi kasutades; märgib siiski, et ühisettevõte ei plaani kasutada kõiki platvormi mooduleid, kuna selliste mahukate hankemenetluste arv on väike; kutsub ühisettevõtet üles ühinema komisjoni e-riigihangete lahendusega kooskõlas ühtse elektroonilise andmevahetuse põhimõttega, mis on ette nähtud määrusega (EL, Euratom) 2018/1046, tagades seega võimalikult laiapõhjalise konkurentsi nende hangete puhul; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

2

| 18. | märgib, et 2020. aasta lõpuks oli ühisettevõtte programmibüroos 23 töötajat ja 2020. aastal algatati üks töölevõtmismenetlus, mille tulemusena võeti tööle programmijuht (ajutine teenistuja); märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu viidi kogu töölevõtmismenetlus, sealhulgas hindamiskeskus, üle kaugkeskkonda; märgib lisaks, et 2020. aastal ühines ühisettevõttega konkursikutsete koordineerija assistent (ajutine teenistuja), kommunikatsiooniametnik (ajutine teenistuja), projektiametnik (ajutine töötaja) ja finantsassistent (ajutine töötaja); |
| --- | --- |

18.

märgib, et 2020. aasta lõpuks oli ühisettevõtte programmibüroos 23 töötajat ja 2020. aastal algatati üks töölevõtmismenetlus, mille tulemusena võeti tööle programmijuht (ajutine teenistuja); märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu viidi kogu töölevõtmismenetlus, sealhulgas hindamiskeskus, üle kaugkeskkonda; märgib lisaks, et 2020. aastal ühines ühisettevõttega konkursikutsete koordineerija assistent (ajutine teenistuja), kommunikatsiooniametnik (ajutine teenistuja), projektiametnik (ajutine töötaja) ja finantsassistent (ajutine töötaja);

| 19. | märgib, et need töölevõtmised viidi lõppenud aastatel lõpule ja äärmiselt oluline oli tõhusalt kasutada reservnimekirjasid, et asendada 2019. aastal ühisettevõttest lahkunud töötajaid; märgib lisaks, et suure töökoormusega toimetulekuks sõlmis ühisettevõte komisjoni ajutiste teenuste raamlepingu kaudu mitu lühiajalist lepingut ajutiste teenuste osutamiseks, et rahuldada programmibüroo erivajadusi; rõhutab siiski, et ajutiste töötajate kasutamine peaks olema ajutine lahendus, sest vastasel juhul võib see kahjulikult mõjutada ühisettevõtte üldist tulemuslikkust, näiteks võtmepädevuste säilitamist, tekitada segadust aruandluskanalites ja vähendada töötajate tegevuse tõhusust; |
| --- | --- |

19.

märgib, et need töölevõtmised viidi lõppenud aastatel lõpule ja äärmiselt oluline oli tõhusalt kasutada reservnimekirjasid, et asendada 2019. aastal ühisettevõttest lahkunud töötajaid; märgib lisaks, et suure töökoormusega toimetulekuks sõlmis ühisettevõte komisjoni ajutiste teenuste raamlepingu kaudu mitu lühiajalist lepingut ajutiste teenuste osutamiseks, et rahuldada programmibüroo erivajadusi; rõhutab siiski, et ajutiste töötajate kasutamine peaks olema ajutine lahendus, sest vastasel juhul võib see kahjulikult mõjutada ühisettevõtte üldist tulemuslikkust, näiteks võtmepädevuste säilitamist, tekitada segadust aruandluskanalites ja vähendada töötajate tegevuse tõhusust;

| 20. | väljendab heameelt ühisettevõtte uuringualgatuse üle, mis võimaldas tuvastada COVID-19 mõju töötajatele ja näitas, et esineb isolatsioonist, peresisestest pingetest, kodust väljaspool liikumise piirangutest, unetusest ning vähesest sotsiaalsest ja kolleegidega suhtlemisest tingitud üldist väsimust; teeb ettepaneku pöörata tähelepanu töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; peab kahetsusväärseks, et ühisettevõtte töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks puudub tugistruktuur; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt ühisettevõtte uuringualgatuse üle, mis võimaldas tuvastada COVID-19 mõju töötajatele ja näitas, et esineb isolatsioonist, peresisestest pingetest, kodust väljaspool liikumise piirangutest, unetusest ning vähesest sotsiaalsest ja kolleegidega suhtlemisest tingitud üldist väsimust; teeb ettepaneku pöörata tähelepanu töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; peab kahetsusväärseks, et ühisettevõtte töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks puudub tugistruktuur;

| 21. | märgib, et 2020. aasta lõpuks oli ühisettevõttes iga-aastase tegevusaruande kohaselt 23 töötajat kümnest liikmesriigist (26 % mehi ja 74 % naisi); |
| --- | --- |

21.

märgib, et 2020. aasta lõpuks oli ühisettevõttes iga-aastase tegevusaruande kohaselt 23 töötajat kümnest liikmesriigist (26 % mehi ja 74 % naisi);

Sisekontrollid ja siseaudit

Sisekontrollid ja siseaudit

| 22. | märgib, et ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused; märgib lisaks, et ühisettevõte rakendas 2020. aastal komisjoni sisekontrolliraamistikku, mis põhineb 17 sisekontrolli põhimõttel, ning et ühisettevõte töötas sisekontrolliraamistiku nõudel iga-aastaseks enesehindamiseks ja kontrollitegevuse tulemuslikkuse jälgimiseks välja kõigi sisekontrolli põhimõtete ja nendega seotud omaduste asjakohased näitajad; märgib ka, et kõik uue kontrollimudeli põhimõtted on integreeritud ühisettevõtte organisatsioonilisse struktuuri ning tuginevad eel- ja järelkontrollide kombineerimisele, ülesannete lahususele, dokumenteeritud protsessidele ja menetlustele, kõrvalekaldumiste kontrollile ning eetilise käitumise edendamisele; |
| --- | --- |

22.

märgib, et ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused; märgib lisaks, et ühisettevõte rakendas 2020. aastal komisjoni sisekontrolliraamistikku, mis põhineb 17 sisekontrolli põhimõttel, ning et ühisettevõte töötas sisekontrolliraamistiku nõudel iga-aastaseks enesehindamiseks ja kontrollitegevuse tulemuslikkuse jälgimiseks välja kõigi sisekontrolli põhimõtete ja nendega seotud omaduste asjakohased näitajad; märgib ka, et kõik uue kontrollimudeli põhimõtted on integreeritud ühisettevõtte organisatsioonilisse struktuuri ning tuginevad eel- ja järelkontrollide kombineerimisele, ülesannete lahususele, dokumenteeritud protsessidele ja menetlustele, kõrvalekaldumiste kontrollile ning eetilise käitumise edendamisele;

| 23. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte poolt tehtud programmi „Horisont 2020“ maksete järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititalitus ning audititalitus teatas 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele tuginedes, et programmi „Horisont 2020“ projektide (tasaarvestused ja lõppmaksed) esinduslik veamäär oli 1,47 % ja jääkvigade määr 1,06 %; märgib, et vastavalt komisjoni ettepanekule programmi „Horisont 2020“ kohta on programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud auditite ning sissenõudmiste ja korrigeerimiste mõju, seatud lõppeesmärk saavutada jääkvigade määr võimalikult lähedale 2 %-le; |
| --- | --- |

23.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte poolt tehtud programmi „Horisont 2020“ maksete järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititalitus ning audititalitus teatas 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele tuginedes, et programmi „Horisont 2020“ projektide (tasaarvestused ja lõppmaksed) esinduslik veamäär oli 1,47 % ja jääkvigade määr 1,06 %; märgib, et vastavalt komisjoni ettepanekule programmi „Horisont 2020“ kohta on programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud auditite ning sissenõudmiste ja korrigeerimiste mõju, seatud lõppeesmärk saavutada jääkvigade määr võimalikult lähedale 2 %-le;

| 24. | märgib, et kontrollikoda auditeeris osana jooksvatest maksete kontrollidest programmi „Horisont 2020“ raames 2020. aastal lõplike toetusesaajate tasandil tehtud maksete juhuvalimit, et leida kinnitust järelauditite veamäärade õigsusele; märgib, et üksikasjalike auditite käigus ilmnes ühel juhul veamäär üle 1 % auditeeritud kuludest, mis oli seotud juba deklareeritud ja heakskiidetud personalikulude põhjendamatu korrigeerimisega järgneval aruandeperioodil; |
| --- | --- |

24.

märgib, et kontrollikoda auditeeris osana jooksvatest maksete kontrollidest programmi „Horisont 2020“ raames 2020. aastal lõplike toetusesaajate tasandil tehtud maksete juhuvalimit, et leida kinnitust järelauditite veamäärade õigsusele; märgib, et üksikasjalike auditite käigus ilmnes ühel juhul veamäär üle 1 % auditeeritud kuludest, mis oli seotud juba deklareeritud ja heakskiidetud personalikulude põhjendamatu korrigeerimisega järgneval aruandeperioodil;

| 25. | rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 39. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise eeskirjade ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 39. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise eeskirjade ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid;

| 26. | märgib, et kuni 2020. aastani viis siseauditi talitus ühisettevõttes läbi kaks kinnitava avalduse auditit sisekontrollistandardite rakendamise piiratud läbivaatamise ja programmi „Horisont 2020“ raames abi eraldamise protsessi kohta; märgib lisaks, et 2020. aasta veebruaris viis siseauditi talitus lõpule strateegilise siseauditi kava, mis hõlmab ajavahemikku 2021–2023; |
| --- | --- |

26.

märgib, et kuni 2020. aastani viis siseauditi talitus ühisettevõttes läbi kaks kinnitava avalduse auditit sisekontrollistandardite rakendamise piiratud läbivaatamise ja programmi „Horisont 2020“ raames abi eraldamise protsessi kohta; märgib lisaks, et 2020. aasta veebruaris viis siseauditi talitus lõpule strateegilise siseauditi kava, mis hõlmab ajavahemikku 2021–2023;

Huvide konfliktide ja pettuseriskide haldamine ja ennetamine

Huvide konfliktide ja pettuseriskide haldamine ja ennetamine

| 27. | taunib asjaolu, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) lõpetas 2020. aasta esimesel poolel uurimise, mille käigus leiti tõendeid eeskirjade eiramise ja pettuste kohta programmi „Horisont 2020“ projekti raames kahe toetusesaaja tegevuses, sealhulgas ühisettevõtte kaasrahastatud projektides; märgib, et 2020. aastal rakendas ühisettevõte nende toetusesaajate suhtes suures osas OLAFi soovitusi, mis hõlmasid sissenõudmiste menetlemist, mõjutatud toetusesaajate osalemise lõpetamist enamikus toetuslepingutes ja teiste potentsiaalselt probleemsete toetusesaajate aktiivset uurimist; märgib ka, et OLAFi aruanne ei sisaldanud ühisettevõtte sisekontrollisüsteemide puudustega seotud leide ega järeldusi ning et selle juhtumi finantsmõju jääb allapoole olulisuse taset; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

27.

taunib asjaolu, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) lõpetas 2020. aasta esimesel poolel uurimise, mille käigus leiti tõendeid eeskirjade eiramise ja pettuste kohta programmi „Horisont 2020“ projekti raames kahe toetusesaaja tegevuses, sealhulgas ühisettevõtte kaasrahastatud projektides; märgib, et 2020. aastal rakendas ühisettevõte nende toetusesaajate suhtes suures osas OLAFi soovitusi, mis hõlmasid sissenõudmiste menetlemist, mõjutatud toetusesaajate osalemise lõpetamist enamikus toetuslepingutes ja teiste potentsiaalselt probleemsete toetusesaajate aktiivset uurimist; märgib ka, et OLAFi aruanne ei sisaldanud ühisettevõtte sisekontrollisüsteemide puudustega seotud leide ega järeldusi ning et selle juhtumi finantsmõju jääb allapoole olulisuse taset; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

| 28. | märgib, et ühisettevõte on kehtestanud eeskirjad kõigi töötajate ja organite huvide konflikti kohta, järgides komisjoni poolt kokku lepitud mudelit; märgib lisaks, et programmibüroo on välja töötanud tervikliku eeskirjade ja menetluste kogumi, mida rakendatakse tõhusalt kogu juhtimisstruktuuri lõikes; palub ühisettevõttel avaldada oma juhatuse liikmete elulookirjeldused; |
| --- | --- |

28.

märgib, et ühisettevõte on kehtestanud eeskirjad kõigi töötajate ja organite huvide konflikti kohta, järgides komisjoni poolt kokku lepitud mudelit; märgib lisaks, et programmibüroo on välja töötanud tervikliku eeskirjade ja menetluste kogumi, mida rakendatakse tõhusalt kogu juhtimisstruktuuri lõikes; palub ühisettevõttel avaldada oma juhatuse liikmete elulookirjeldused;

| 29. | märgib, et olemas on pettustevastane strateegia, mis hõlmab võimalike pettuste ennetamist ja avastamist ning selle uurimise tingimusi; märgib, et toetuste haldamise pettusevastane strateegia töötatakse välja ja seda rakendatakse koostöös komisjoni talituste, rakendusametite ning raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate ühisettevõtetega; märgib lisaks, et ühisettevõtte töötajaid teavitatakse pidevalt pettuseriskide tuvastamisest ning tehakse kättesaadavaks asjaomased vahendid kahtlaste juhtumite ennetamiseks, avastamiseks ja nendest teatamiseks; kutsub ühisettevõtet üles kaaluma alalise ja tugeva koolituskava sisseseadmist oma töötajatele, eelkõige neile, kes töötavad otseselt projektikonkursside ja toetustega, et tugevdada eetikanorme ja minimeerida ebaeetilise käitumise ohtu, millel on negatiivne mõju usaldusväärsele finantsjuhtimisele; |
| --- | --- |

29.

märgib, et olemas on pettustevastane strateegia, mis hõlmab võimalike pettuste ennetamist ja avastamist ning selle uurimise tingimusi; märgib, et toetuste haldamise pettusevastane strateegia töötatakse välja ja seda rakendatakse koostöös komisjoni talituste, rakendusametite ning raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate ühisettevõtetega; märgib lisaks, et ühisettevõtte töötajaid teavitatakse pidevalt pettuseriskide tuvastamisest ning tehakse kättesaadavaks asjaomased vahendid kahtlaste juhtumite ennetamiseks, avastamiseks ja nendest teatamiseks; kutsub ühisettevõtet üles kaaluma alalise ja tugeva koolituskava sisseseadmist oma töötajatele, eelkõige neile, kes töötavad otseselt projektikonkursside ja toetustega, et tugevdada eetikanorme ja minimeerida ebaeetilise käitumise ohtu, millel on negatiivne mõju usaldusväärsele finantsjuhtimisele;

| 30. | märgib, et programmibüroo määras OLAFi juurde korrespondendi kõigi tegevuste jaoks, mis on seotud pettustest teatamisega, OLAi toetamisega juurdlusküsimustes, OLAFi soovituste järgimisega ja pettuste ennetamise valdkonnas tehtava koostööga; märgib, et OLAF esitas 2020. aasta jooksul programmibüroole esimesed taotlused oma valikute ja uurimuste toetamiseks. |
| --- | --- |

30.

märgib, et programmibüroo määras OLAFi juurde korrespondendi kõigi tegevuste jaoks, mis on seotud pettustest teatamisega, OLAi toetamisega juurdlusküsimustes, OLAFi soovituste järgimisega ja pettuste ennetamise valdkonnas tehtava koostööga; märgib, et OLAF esitas 2020. aasta jooksul programmibüroole esimesed taotlused oma valikute ja uurimuste toetamiseks.

---

(1)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta EMPs kohaldatav tekst (ELT L 169, 7.6.2014, lk 130).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1)

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/444 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/444

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1815,

4. mai 2022,

biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (praegu bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0104/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0104/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta ja eelkõige selle artiklit 12 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta ja eelkõige selle artiklit 12 (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014 (5), eriti selle artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014 (5), eriti selle artiklit 3,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0074/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0074/2022),

| 1. | annab heakskiidu biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 169, 7.6.2014, lk 130.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/446 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/446

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1816,

4. mai 2022,

ühisettevõtte Clean Sky 2 (praegune Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühisettevõtte Clean Sky 2 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisettevõtte Clean Sky 2 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0105/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0105/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 558/2014 ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta, (4) ja eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 558/2014 ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta, (4) ja eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014), (5) eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014), (5) eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0070/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0070/2022),

| 1. | annab heakskiidu Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1650460517287&uri=CELEX%3A52021TA1112%2801%29

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1650460517287&uri=CELEX%3A52021TA1112%2801%29

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 169, 7.6.2014, lk 77.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/448 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/448

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1817,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte Clean Sky 2 (praegune Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust ühisettevõtte Clean Sky 2 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust ühisettevõtte Clean Sky 2 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0070/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0070/2022),

| A. | arvestades, et ühisettevõte Clean Sky loodi 2007. aasta detsembris nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/2008 (1) (jõustus 7. veebruaril 2008) ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017; arvestades, et ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 2009. aasta novembris; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühisettevõte Clean Sky loodi 2007. aasta detsembris nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/2008 (1) (jõustus 7. veebruaril 2008) ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017; arvestades, et ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 2009. aasta novembris;

1

| B. | arvestades, et nõukogu määrusega (EL) nr 558/2014 (2) asutatud ühisettevõte Clean Sky 2 (edaspidi „ühisettevõte“) asendas alates 27. juunist 2014 programmi „Horisont 2020“ raames tegutsenud ühisettevõtte Clean Sky, pikendades selle tegutsemisaega ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2024; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu määrusega (EL) nr 558/2014 (2) asutatud ühisettevõte Clean Sky 2 (edaspidi „ühisettevõte“) asendas alates 27. juunist 2014 programmi „Horisont 2020“ raames tegutsenud ühisettevõtte Clean Sky, pikendades selle tegutsemisaega ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2024;

2

| C. | arvestades, et ühisettevõtte peamine eesmärk on anda panus lennundustehnoloogiate keskkonnamõju olulisse parandamisse ning tugeva ja ülemaailmselt konkurentsivõimelise lennundustööstuse ja tarneahela arendamisse Euroopas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühisettevõtte peamine eesmärk on anda panus lennundustehnoloogiate keskkonnamõju olulisse parandamisse ning tugeva ja ülemaailmselt konkurentsivõimelise lennundustööstuse ja tarneahela arendamisse Euroopas;

| D. | arvestades, et ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja erasektori liikmed, nimelt määruse (EL) nr 558/2014 II lisas loetletud juhid ja toetajaliikmed ning kooskõlas artikli 4 lõikega 2 sõltumatu hindamise läbinud avatud, mittediskrimineeriva ja konkurentsil põhineva konkursi teel valitud tuumikpartnerid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja erasektori liikmed, nimelt määruse (EL) nr 558/2014 II lisas loetletud juhid ja toetajaliikmed ning kooskõlas artikli 4 lõikega 2 sõltumatu hindamise läbinud avatud, mittediskrimineeriva ja konkurentsil põhineva konkursi teel valitud tuumikpartnerid;

| E. | arvestades, et liidu maksimaalne toetus ühisettevõtte tegevuse teise etappi on 1 755 000 000 eurot (sealhulgas Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) assigneeringud), mis makstakse programmi „Horisont 2020“ eelarvest; arvestades, et erasektori liikmete kogutoetus on vähemalt 2 193 750 000 eurot, mis hõlmab määruses sätestatud perioodiks tehtavaid rahalisi sissemakseid halduskulude katteks ja mitterahalist osalust tegevuskulude katteks ning 965 250 000 euro suurust minimaalset mitterahalist osalust lisategevuste katteks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liidu maksimaalne toetus ühisettevõtte tegevuse teise etappi on 1 755 000 000 eurot (sealhulgas Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) assigneeringud), mis makstakse programmi „Horisont 2020“ eelarvest; arvestades, et erasektori liikmete kogutoetus on vähemalt 2 193 750 000 eurot, mis hõlmab määruses sätestatud perioodiks tehtavaid rahalisi sissemakseid halduskulude katteks ja mitterahalist osalust tegevuskulude katteks ning 965 250 000 euro suurust minimaalset mitterahalist osalust lisategevuste katteks;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | võtab teadmiseks, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta kohta annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsreeglitele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestusreeglitele; märgib, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta kohta annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsreeglitele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestusreeglitele; märgib, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;

| 2. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal hõlmas ühisettevõtte kasutada olnud lõplik eelarve (mis sisaldab uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringuid, sihtotstarbelisi tulusid ja järgmisse aastasse ümberjaotatavaid summasid) 346 723 559 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 356 604 910 euro ulatuses maksete assigneeringuid; märgib, et kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 71,66 % ja maksete assigneeringute puhul oli see 78,41 %; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal hõlmas ühisettevõtte kasutada olnud lõplik eelarve (mis sisaldab uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringuid, sihtotstarbelisi tulusid ja järgmisse aastasse ümberjaotatavaid summasid) 346 723 559 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 356 604 910 euro ulatuses maksete assigneeringuid; märgib, et kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 71,66 % ja maksete assigneeringute puhul oli see 78,41 %;

| 3. | võtab teadmiseks, et teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm suleti ametlikult 2017. aastal ja et 2020. aastal viis ühisettevõte läbi mõned vajalikud seitsmenda raamprogrammi järelauditid; märgib lisaks, et 2020. aastal seitsmenda raamprogrammi liikmete osamaksed ei muutunud; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks, et teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm suleti ametlikult 2017. aastal ja et 2020. aastal viis ühisettevõte läbi mõned vajalikud seitsmenda raamprogrammi järelauditid; märgib lisaks, et 2020. aastal seitsmenda raamprogrammi liikmete osamaksed ei muutunud;

| 4. | märgib, et 2020. aasta lõpuks andis liit määruses (EL) nr 558/2014 sätestatud liidu toetuse maksimaalsest 1 755 000 000 euro suurusest summast programmi „Horisont 2020“ operatiivtegevusse ja jooksvatesse kuludesse kokku 1 451 082 877 eurot; märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga oli erasektori liikmete mitterahaline osalus operatiivtegevuses kokku 581 335 882 eurot, samas kui erasektori liikmete mitterahaline osalus lisategevustes oli kokku 1 144 170 000 eurot (mis hõlmab 838 120 000 eurot, mille olid ajavahemikuks 2014–2019 täielikult sertifitseerinud liikmete välisaudiitorid ja kinnitanud juhatus); |
| --- | --- |

4.

märgib, et 2020. aasta lõpuks andis liit määruses (EL) nr 558/2014 sätestatud liidu toetuse maksimaalsest 1 755 000 000 euro suurusest summast programmi „Horisont 2020“ operatiivtegevusse ja jooksvatesse kuludesse kokku 1 451 082 877 eurot; märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga oli erasektori liikmete mitterahaline osalus operatiivtegevuses kokku 581 335 882 eurot, samas kui erasektori liikmete mitterahaline osalus lisategevustes oli kokku 1 144 170 000 eurot (mis hõlmab 838 120 000 eurot, mille olid ajavahemikuks 2014–2019 täielikult sertifitseerinud liikmete välisaudiitorid ja kinnitanud juhatus);

| 5. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks ette nähtud 2020. aasta maksete eelarve; märgib ühtlasi, et COVID-19 pandeemia põhjustas partnerite toetuslepingute sõlmimise aeglustumist ning ka liikmete 2018.–2019. aasta toetuslepingute alatäitmist; märgib peale selle, et see tõi kaasa liigselt tehtud ettemaksete märkimisväärse tagasinõudmise, mis suurendas põhitegevuse maksete assigneeringuid (sihtotstarbelise sisetulu vahendid) 2020. aastal 22 572 214 euroni; märgib lisaks, et see olukord mõjutas negatiivselt tegevuseelarve täitmise määra, mis oli 2020. aasta lõpus 82,6 % (võrreldes 2019. aasta määraga 97,2 %); märgib ühtlasi kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõte ei kasutanud enne aruandeaasta maksete assigneeringute kasutamist täielikult ära eelmiste aastate ligikaudu 13 300 000 euro suurust assigneeringut, mis kanti uuesti 2020. aasta tegevuseelarvesse, ning see on vastuolus ühisettevõtte finantsreeglitega; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et 2020. aasta alguses olid tal ainult C1 rahastamisallikatega maksete assigneeringud ning aasta esimese eelarvemuudatusega aktiveeriti 2020. aasta mais kasutamata assigneeringud uuesti C2 vahenditena; võtab siiski teadmiseks selgituse, et komisjoni toetuste haldamise rakendus ei kasutanud C2 vahendeid eelisjärjekorras ilma manuaalse sekkumiseta iga makse puhul, mistõttu kasutati kõigepealt ära C1 assigneeringud; võtab ühtlasi teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et ühisettevõte kavatses kasutada C2 vahendeid 2020.–2021. aasta liikmete toetuslepingu lisanduvate ettemaksete tegemiseks 2020. aasta viimastel kuudel ning et mõningaid selliseid makseid tuli siiski edasi lükata 2021. aasta alguseni; märgib peale selle, et ühisettevõte kehtestab uusi järelevalvemeetmeid, millega tagatakse, et taasaktiveeritud vahendid kasutatakse ära esimesena; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest; |
| --- | --- |

5.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks ette nähtud 2020. aasta maksete eelarve; märgib ühtlasi, et COVID-19 pandeemia põhjustas partnerite toetuslepingute sõlmimise aeglustumist ning ka liikmete 2018.–2019. aasta toetuslepingute alatäitmist; märgib peale selle, et see tõi kaasa liigselt tehtud ettemaksete märkimisväärse tagasinõudmise, mis suurendas põhitegevuse maksete assigneeringuid (sihtotstarbelise sisetulu vahendid) 2020. aastal 22 572 214 euroni; märgib lisaks, et see olukord mõjutas negatiivselt tegevuseelarve täitmise määra, mis oli 2020. aasta lõpus 82,6 % (võrreldes 2019. aasta määraga 97,2 %); märgib ühtlasi kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõte ei kasutanud enne aruandeaasta maksete assigneeringute kasutamist täielikult ära eelmiste aastate ligikaudu 13 300 000 euro suurust assigneeringut, mis kanti uuesti 2020. aasta tegevuseelarvesse, ning see on vastuolus ühisettevõtte finantsreeglitega; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et 2020. aasta alguses olid tal ainult C1 rahastamisallikatega maksete assigneeringud ning aasta esimese eelarvemuudatusega aktiveeriti 2020. aasta mais kasutamata assigneeringud uuesti C2 vahenditena; võtab siiski teadmiseks selgituse, et komisjoni toetuste haldamise rakendus ei kasutanud C2 vahendeid eelisjärjekorras ilma manuaalse sekkumiseta iga makse puhul, mistõttu kasutati kõigepealt ära C1 assigneeringud; võtab ühtlasi teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et ühisettevõte kavatses kasutada C2 vahendeid 2020.–2021. aasta liikmete toetuslepingu lisanduvate ettemaksete tegemiseks 2020. aasta viimastel kuudel ning et mõningaid selliseid makseid tuli siiski edasi lükata 2021. aasta alguseni; märgib peale selle, et ühisettevõte kehtestab uusi järelevalvemeetmeid, millega tagatakse, et taasaktiveeritud vahendid kasutatakse ära esimesena; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest;

| 6. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte suurendas eelarveaastal 2020 enam kui kahekordselt oma taristu- ja sidekulude maksete eelarvet (mis moodustab ligikaudu 1,5 % ühisettevõtte kogu olemasolevast maksete eelarvest) ning et maksete eelarve kahekordistumine koos COVID-19 pandeemia mõjuga IT-, side-, ürituste ja muude välisteenuste planeeritud kuludele tõi 2020. aasta lõpu seisuga kaasa madala täitmismäära 42,7 % (võrreldes 2019. aasta määraga 98,7 %); |
| --- | --- |

6.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte suurendas eelarveaastal 2020 enam kui kahekordselt oma taristu- ja sidekulude maksete eelarvet (mis moodustab ligikaudu 1,5 % ühisettevõtte kogu olemasolevast maksete eelarvest) ning et maksete eelarve kahekordistumine koos COVID-19 pandeemia mõjuga IT-, side-, ürituste ja muude välisteenuste planeeritud kuludele tõi 2020. aasta lõpu seisuga kaasa madala täitmismäära 42,7 % (võrreldes 2019. aasta määraga 98,7 %);

| 7. | märgib, et Euroopa Kontrollikoja 2020. aastat käsitlevas aruandes ühisettevõtete kohta ei olnud kinnitatud mitterahalise osaluse kohta olemas kõiki andmeid; palub ühisettevõttel lühendada viivitusi mitterahalistest osalusest teatamisel; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Euroopa Kontrollikoja 2020. aastat käsitlevas aruandes ühisettevõtete kohta ei olnud kinnitatud mitterahalise osaluse kohta olemas kõiki andmeid; palub ühisettevõttel lühendada viivitusi mitterahalistest osalusest teatamisel;

| 8. | märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist; |
| --- | --- |

8.

märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist;

Tulemused

Tulemused

| 9. | märgib, et 2020. aasta jaanuaris kuulutati välja 11. projektikonkurss, mis hõlmas 35 teemat, sealhulgas nelja temaatilist küsimust, ning selles oli 128 osalejat 17 riigist; märgib lisaks, et esitati 188 rahastamiskõlblikku toetustaotlust ja välja valiti 36 taotlust, millest 25 ettepanekut temaatiliste küsimuste kohta; märgib lisaks, et projektikonkurss viidi edukalt läbi täieliku kaugosaluse teel; märgib, et ühisettevõtte üldportfell koosneb kogu algatuse kestuse jooksul 11 projektikonkursist, millesse on olnud kaasatud rohkem kui 726 partnerit 28 eri riigist ja milles on aktiivselt osalenud ja toetusi saanud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, ning see hõlmab kokku 610 projekti; märgib lisaks, et ühisettevõte viis 10. projektikonkursi rakendamise lõpule 2020. aasta aprillis; märgib, et programmi viimase ehk 11. projektikonkursi hindamine viidi lõpule 2020. aastal ning et ühisettevõte teatas, et jätkab jõupingutusi eksperdirühma soolise tasakaalu parandamiseks; peab kahetsusväärseks, et neist jõupingutustest hoolimata oli naisekspertide osakaal kõigest 20 %; |
| --- | --- |

9.

märgib, et 2020. aasta jaanuaris kuulutati välja 11. projektikonkurss, mis hõlmas 35 teemat, sealhulgas nelja temaatilist küsimust, ning selles oli 128 osalejat 17 riigist; märgib lisaks, et esitati 188 rahastamiskõlblikku toetustaotlust ja välja valiti 36 taotlust, millest 25 ettepanekut temaatiliste küsimuste kohta; märgib lisaks, et projektikonkurss viidi edukalt läbi täieliku kaugosaluse teel; märgib, et ühisettevõtte üldportfell koosneb kogu algatuse kestuse jooksul 11 projektikonkursist, millesse on olnud kaasatud rohkem kui 726 partnerit 28 eri riigist ja milles on aktiivselt osalenud ja toetusi saanud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, ning see hõlmab kokku 610 projekti; märgib lisaks, et ühisettevõte viis 10. projektikonkursi rakendamise lõpule 2020. aasta aprillis; märgib, et programmi viimase ehk 11. projektikonkursi hindamine viidi lõpule 2020. aastal ning et ühisettevõte teatas, et jätkab jõupingutusi eksperdirühma soolise tasakaalu parandamiseks; peab kahetsusväärseks, et neist jõupingutustest hoolimata oli naisekspertide osakaal kõigest 20 %;

| 10. | märgib, et tuumikpartnerite netoarv, sealhulgas nende tütarettevõtted ja seotud kolmandad osapooled, kes liituvad programmiga tuumikpartnerite projektikonkursside kaudu, on üle 190, sealhulgas osaleb ligikaudu 50 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat, ning nad on pärit 22 eri riigist (18 liikmesriiki ja neli programmiga „Horisont 2020“ liitunud riiki); |
| --- | --- |

10.

märgib, et tuumikpartnerite netoarv, sealhulgas nende tütarettevõtted ja seotud kolmandad osapooled, kes liituvad programmiga tuumikpartnerite projektikonkursside kaudu, on üle 190, sealhulgas osaleb ligikaudu 50 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat, ning nad on pärit 22 eri riigist (18 liikmesriiki ja neli programmiga „Horisont 2020“ liitunud riiki);

| 11. | märgib, et programmibüroo hindas COVID-19 pandeemia mõju oma tegevusele eesmärgiga selgitada strateegilises planeerimises välja valdkonnad, mis vajavad läbivaatamist või leevendusmeetmete rakendamist ning et selle põhjal jääb enamiku näidisprojektide saavutatavate töötulemuste ulatus muutumatuks ja et ligikaudu ühe kolmandiku näidisprojektide puhul on siiski tuvastatud mõningaid viivitusi (keskmiselt 4–6 kuud) programmi rakendamisel, kusjuures eri tegevusvaldkondades on täheldatud ebavõrdset olukorda; märgib, et näidisprojektidele anti võimaluse korral olemasoleva rahastamise kättesaadavuse alusel toetust, et vähendada viivituste ja/või võimalike rahastamispuudujääkide riski programmi mõjutatud valdkondades; märgib lisaks, et see ei mõjuta osalust ühisettevõtte kõrgetasemeliste eesmärkide saavutamises, kuna programmi üldine sisu säilib, kuid viivitused (mis on otseselt tingitud pandeemiast, aga ka tehnilistest raskustest, kuna teadus- ja innovatsioonitegevust saadab alati teatav ebakindlus) võivad mõjutada tulemuste õigeaegset kasutamist; märgib, et ühisettevõte on seisukohal, et üle 80 % tema kesksetest näidisprojektidest saavutavad programmi lõpuks oma eesmärgid, nagu on kavandatud; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

11.

märgib, et programmibüroo hindas COVID-19 pandeemia mõju oma tegevusele eesmärgiga selgitada strateegilises planeerimises välja valdkonnad, mis vajavad läbivaatamist või leevendusmeetmete rakendamist ning et selle põhjal jääb enamiku näidisprojektide saavutatavate töötulemuste ulatus muutumatuks ja et ligikaudu ühe kolmandiku näidisprojektide puhul on siiski tuvastatud mõningaid viivitusi (keskmiselt 4–6 kuud) programmi rakendamisel, kusjuures eri tegevusvaldkondades on täheldatud ebavõrdset olukorda; märgib, et näidisprojektidele anti võimaluse korral olemasoleva rahastamise kättesaadavuse alusel toetust, et vähendada viivituste ja/või võimalike rahastamispuudujääkide riski programmi mõjutatud valdkondades; märgib lisaks, et see ei mõjuta osalust ühisettevõtte kõrgetasemeliste eesmärkide saavutamises, kuna programmi üldine sisu säilib, kuid viivitused (mis on otseselt tingitud pandeemiast, aga ka tehnilistest raskustest, kuna teadus- ja innovatsioonitegevust saadab alati teatav ebakindlus) võivad mõjutada tulemuste õigeaegset kasutamist; märgib, et ühisettevõte on seisukohal, et üle 80 % tema kesksetest näidisprojektidest saavutavad programmi lõpuks oma eesmärgid, nagu on kavandatud; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

| 12. | väljendab heameelt asjaolu üle, et hoolimata 2020. aasta COVID-19 kriisist rakendab ühisettevõte edasi tegevuskava koostoime loomiseks liikmesriikide ja piirkondadega, kes on huvitatud investeerimisest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidesse või piirkondlikesse fondidesse lennundusvaldkonnas ja muude seotud tehnoloogiate puhul; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt asjaolu üle, et hoolimata 2020. aasta COVID-19 kriisist rakendab ühisettevõte edasi tegevuskava koostoime loomiseks liikmesriikide ja piirkondadega, kes on huvitatud investeerimisest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidesse või piirkondlikesse fondidesse lennundusvaldkonnas ja muude seotud tehnoloogiate puhul;

| 13. | märgib, et ühisettevõte on oma programmi täitmise seireks rakendanud mitmeid vahendeid, nimelt integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade/innovatiivse õhusõiduki tutvustusplatvormide (ITD/IADP) kvartaliaruandeid, juhtkomiteesid ITD/IADP tasandil ja ITD/IADPde tulemuslikkuse iga-aastaseid ülevaatusi, ning esitanud juhatusele korrapäraselt aruandeid; |
| --- | --- |

13.

märgib, et ühisettevõte on oma programmi täitmise seireks rakendanud mitmeid vahendeid, nimelt integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade/innovatiivse õhusõiduki tutvustusplatvormide (ITD/IADP) kvartaliaruandeid, juhtkomiteesid ITD/IADP tasandil ja ITD/IADPde tulemuslikkuse iga-aastaseid ülevaatusi, ning esitanud juhatusele korrapäraselt aruandeid;

| 14. | märgib, et ühisettevõte kasutab programmi „Horisont 2020“ tulemuslikkuse ja valdkondadevaheliste küsimuste seireks põhilisi tulemusnäitajaid ning konkreetseid ühisettevõtte põhilisi tulemusnäitajaid, nagu projektikonkursi teemade edukuse määr, töökava täitmine ja järelauditite katvus; |
| --- | --- |

14.

märgib, et ühisettevõte kasutab programmi „Horisont 2020“ tulemuslikkuse ja valdkondadevaheliste küsimuste seireks põhilisi tulemusnäitajaid ning konkreetseid ühisettevõtte põhilisi tulemusnäitajaid, nagu projektikonkursi teemade edukuse määr, töökava täitmine ja järelauditite katvus;

| 15. | võtab teadmiseks peamised verstapostid, mis saavutati 2020. aastal seoses liikmete toetuslepingute alusel elluviidavate tegevustega, nagu suurte reisilennukite IADP head edusammud, väga oluline edasiminek seoses üksikasjaliku kavandamise etapiga, mis on lõppenud kõigi piirkondliku õhusõidukite IADP täismahuliste näidisprojektide jaoks, alamsüsteemi kriitilise disaini ja õhusõiduki kriitilise disaini ülevaatused, mis viidi ellu järgmise põlvkonna tsiviilkasutuses tiiviklennukite tehnoloogiaesitluses, ja Airbus RACERi ühendprojektis tehtud edusammud, samuti mitmed edusammud ja saavutused lennukikere ITDs, mootorite ITDs, süsteemide ITDs, ökodisaini läbiv tegevus, väikeõhusõidukeid käsitleval läbiv meede ja tehnoloogia hindamisvahend; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks peamised verstapostid, mis saavutati 2020. aastal seoses liikmete toetuslepingute alusel elluviidavate tegevustega, nagu suurte reisilennukite IADP head edusammud, väga oluline edasiminek seoses üksikasjaliku kavandamise etapiga, mis on lõppenud kõigi piirkondliku õhusõidukite IADP täismahuliste näidisprojektide jaoks, alamsüsteemi kriitilise disaini ja õhusõiduki kriitilise disaini ülevaatused, mis viidi ellu järgmise põlvkonna tsiviilkasutuses tiiviklennukite tehnoloogiaesitluses, ja Airbus RACERi ühendprojektis tehtud edusammud, samuti mitmed edusammud ja saavutused lennukikere ITDs, mootorite ITDs, süsteemide ITDs, ökodisaini läbiv tegevus, väikeõhusõidukeid käsitleval läbiv meede ja tehnoloogia hindamisvahend;

| 16. | märgib, et operatiivsetel põhjustel viidi kolm algselt 2020. aastasse kavandatud pakkumiskutset üle 2021. aastasse ning seejuures muudeti mõnevõrra nende ulatust ja ühendati kaks ühte uuringusse; |
| --- | --- |

16.

märgib, et operatiivsetel põhjustel viidi kolm algselt 2020. aastasse kavandatud pakkumiskutset üle 2021. aastasse ning seejuures muudeti mõnevõrra nende ulatust ja ühendati kaks ühte uuringusse;

| 17. | rõhutab ühisettevõtte olulist rolli selliste keskkonnahoidlike tehnoloogiate kiire arengu tagamisel, mille eesmärk on vähendada õhusõidukite tekitatud CO2 heidet ja müra, parandades seeläbi lennundustehnoloogiate keskkonnamõju ning arendades Euroopas tugevat ja ülemaailmselt konkurentsivõimelist lennundustööstust ja tarneahelat; on veendunud, et tema järeltulijal – Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõttel – on oluline roll selle tagamisel, et lennundussektor osaleb Euroopa rohelises kokkuleppes; |
| --- | --- |

17.

rõhutab ühisettevõtte olulist rolli selliste keskkonnahoidlike tehnoloogiate kiire arengu tagamisel, mille eesmärk on vähendada õhusõidukite tekitatud CO2 heidet ja müra, parandades seeläbi lennundustehnoloogiate keskkonnamõju ning arendades Euroopas tugevat ja ülemaailmselt konkurentsivõimelist lennundustööstust ja tarneahelat; on veendunud, et tema järeltulijal – Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõttel – on oluline roll selle tagamisel, et lennundussektor osaleb Euroopa rohelises kokkuleppes;

2

Personal ja hanked

Personal ja hanked

| 18. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelus täidetud 36 ajutise töötaja ja kuue lepingulise töötaja ametikohad ning lisaks üks kahest ametikohtade loetelu alusel ette nähtud lähetatud riikliku eksperdi ametikohast; |
| --- | --- |

18.

märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ametikohtade loetelus täidetud 36 ajutise töötaja ja kuue lepingulise töötaja ametikohad ning lisaks üks kahest ametikohtade loetelu alusel ette nähtud lähetatud riikliku eksperdi ametikohast;

| 19. | märgib, et ühisettevõte algatas 2020. aastal töölevõtmismenetluse kolme ametikoha täitmiseks; märgib, et lisaks ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadele tugineb ühisettevõte välistele teenusepakkujatele, nagu veebmeister, teiste ühisettevõtetega jagatud IT-teenuste ühing, üheksa ajutist ametikohta ja üks sidekonsultant; juhib tähelepanu sellele, et ühisettevõte jätkas ka Sysper2 rakendamist; |
| --- | --- |

19.

märgib, et ühisettevõte algatas 2020. aastal töölevõtmismenetluse kolme ametikoha täitmiseks; märgib, et lisaks ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadele tugineb ühisettevõte välistele teenusepakkujatele, nagu veebmeister, teiste ühisettevõtetega jagatud IT-teenuste ühing, üheksa ajutist ametikohta ja üks sidekonsultant; juhib tähelepanu sellele, et ühisettevõte jätkas ka Sysper2 rakendamist;

| 20. | märgib kontrollikoja aruande põhjal murega, et kuigi ühisettevõtte ametikohtade loetelus ette nähtud töötajate arv jäi aastatel 2017–2020 samaks (42 inimest), suurendas ühisettevõte samal perioodil märkimisväärselt ajutiste töötajate kasutamist kolmelt täistööaja ekvivalendilt kümnele, mis tähendab tõusu 8 %-lt 24 %-ni ühisettevõtte põhikirjajärgsetest töötajatest, ning et ajutiste töötajate täidetavad ülesanded ei ole seejuures ühekordsed ega ajutised ega tulene töökoormuse erandlikust suurenemisest või ühekordsest tegevusest, vaid on oma olemuselt pigem alalised (nt õigusabi assistent, sekretariaaditeenused, sideassistent ja projektiametniku assistent); märgib, et ühisettevõtte tava loob de facto alalisi ametikohti, mis ületavad ametikohtade loetelus ettenähtud arvu, ning see võib tekitada suurt tööjõu voolavust ja ebakindlust lepinguliste töötajate hulgas, mis võib lõppkokkuvõttes mõjutada negatiivselt ühisettevõtte üldist tulemuslikkust; |
| --- | --- |

20.

märgib kontrollikoja aruande põhjal murega, et kuigi ühisettevõtte ametikohtade loetelus ette nähtud töötajate arv jäi aastatel 2017–2020 samaks (42 inimest), suurendas ühisettevõte samal perioodil märkimisväärselt ajutiste töötajate kasutamist kolmelt täistööaja ekvivalendilt kümnele, mis tähendab tõusu 8 %-lt 24 %-ni ühisettevõtte põhikirjajärgsetest töötajatest, ning et ajutiste töötajate täidetavad ülesanded ei ole seejuures ühekordsed ega ajutised ega tulene töökoormuse erandlikust suurenemisest või ühekordsest tegevusest, vaid on oma olemuselt pigem alalised (nt õigusabi assistent, sekretariaaditeenused, sideassistent ja projektiametniku assistent); märgib, et ühisettevõtte tava loob de facto alalisi ametikohti, mis ületavad ametikohtade loetelus ettenähtud arvu, ning see võib tekitada suurt tööjõu voolavust ja ebakindlust lepinguliste töötajate hulgas, mis võib lõppkokkuvõttes mõjutada negatiivselt ühisettevõtte üldist tulemuslikkust;

de facto

| 21. | võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et ta on viimastel aastatel olnud sunnitud ajutiste töötajate kasutamist pidevalt suurendama, kuna ametikohtade loetelu on jäigalt piiratud, kuid ülesanded ja töökoormus on suurenenud, ning peab kahetsusväärseks, et see suundumus ilmselt jätkub kahe paralleelselt rakendatava programmi – Clean Sky 2 ja uue keskkonnahoidliku lennunduse programmi – puhul; väljendab lisaks heameelt selle üle, et ühisettevõte on kehtestanud leevendusmeetmed (nt asjakohased järelevalvemehhanismid, ajutiste töötajate ülesannete piiramine muude kui põhiülesannetega ning asjakohase koolituse ja juhendamise tagamine); märgib siiski, et selline olukord ei ole keskpikas ja pikas perspektiivis optimaalne ning et ühisettevõte on seisukohal, et lahenduseks võiks olla suurem paindlikkus ametikohtade loetelus ette nähtud lepinguliste töötajate arvu osas; nõuab tungivalt, et ühisettevõte määraks kindlaks peamised tegevusvaldkonnad, kuhu inimressursid tuleks koondada, et optimeerida nende panust töövoogu, ning nõuab, et ühisettevõte saaks rohkem töötajaid; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et ta on viimastel aastatel olnud sunnitud ajutiste töötajate kasutamist pidevalt suurendama, kuna ametikohtade loetelu on jäigalt piiratud, kuid ülesanded ja töökoormus on suurenenud, ning peab kahetsusväärseks, et see suundumus ilmselt jätkub kahe paralleelselt rakendatava programmi – Clean Sky 2 ja uue keskkonnahoidliku lennunduse programmi – puhul; väljendab lisaks heameelt selle üle, et ühisettevõte on kehtestanud leevendusmeetmed (nt asjakohased järelevalvemehhanismid, ajutiste töötajate ülesannete piiramine muude kui põhiülesannetega ning asjakohase koolituse ja juhendamise tagamine); märgib siiski, et selline olukord ei ole keskpikas ja pikas perspektiivis optimaalne ning et ühisettevõte on seisukohal, et lahenduseks võiks olla suurem paindlikkus ametikohtade loetelus ette nähtud lepinguliste töötajate arvu osas; nõuab tungivalt, et ühisettevõte määraks kindlaks peamised tegevusvaldkonnad, kuhu inimressursid tuleks koondada, et optimeerida nende panust töövoogu, ning nõuab, et ühisettevõte saaks rohkem töötajaid;

| 22. | märgib, et pärast COVID-19 pandeemia väljakuulutamist võeti kiiresti meetmeid, tagamaks, et kõik töötajad oleksid varustatud pikemat aega kestvaks kaugtööks vajalike IKT materjalidega; |
| --- | --- |

22.

märgib, et pärast COVID-19 pandeemia väljakuulutamist võeti kiiresti meetmeid, tagamaks, et kõik töötajad oleksid varustatud pikemat aega kestvaks kaugtööks vajalike IKT materjalidega;

| 23. | võtab murega teadmiseks probleemid, mis on töötajatel tekkinud seoses COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse muutunud elukorraldust, juurdepääsu puudumist kontoriruumidele ning isolatsiooni võimalikku mõju; palub ühisettevõttel keskenduda töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub ühisettevõtte juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks oleksid olemas asjakohased tugistruktuurid; |
| --- | --- |

23.

võtab murega teadmiseks probleemid, mis on töötajatel tekkinud seoses COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse muutunud elukorraldust, juurdepääsu puudumist kontoriruumidele ning isolatsiooni võimalikku mõju; palub ühisettevõttel keskenduda töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub ühisettevõtte juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks oleksid olemas asjakohased tugistruktuurid;

| 24. | tunneb heameelt selle üle, et ühisettevõte kasutas 2020. aastal oma avatud hankemenetlustes e-riigihangete lahendust; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt selle üle, et ühisettevõte kasutas 2020. aastal oma avatud hankemenetlustes e-riigihangete lahendust;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 25. | märgib, et 2020. aasta jaanuaris võeti pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (3) ning avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse (komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/887) (4) vastuvõtmist vastu muudetud finantsreeglid; |
| --- | --- |

25.

märgib, et 2020. aasta jaanuaris võeti pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (3) ning avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse (komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/887) (4) vastuvõtmist vastu muudetud finantsreeglid;

3

4

| 26. | märgib kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõte on kehtestanud usaldusväärsed eelkontrollimenetlused, mis põhinevad finants- ja tegevusaruannetel, ning et ühisettevõte rakendas 2020. aastal komisjoni sisekontrolliraamistikku, mis põhineb 17 sisekontrolli põhimõttel, ning et sisekontrolliraamistikus nõutud iga-aastase enesehindamise ja kontrollitegevuse tõhususe jälgimiseks on kõikide sisekontrollipõhimõtete ja nendega seotud tunnuste jaoks töötatud välja asjakohased näitajad; märgib, et ühisettevõtte riskijuhtimisprotsess on ühtlustatud sisekontrollisüsteemi ühe peamise alustalana; |
| --- | --- |

26.

märgib kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõte on kehtestanud usaldusväärsed eelkontrollimenetlused, mis põhinevad finants- ja tegevusaruannetel, ning et ühisettevõte rakendas 2020. aastal komisjoni sisekontrolliraamistikku, mis põhineb 17 sisekontrolli põhimõttel, ning et sisekontrolliraamistikus nõutud iga-aastase enesehindamise ja kontrollitegevuse tõhususe jälgimiseks on kõikide sisekontrollipõhimõtete ja nendega seotud tunnuste jaoks töötatud välja asjakohased näitajad; märgib, et ühisettevõtte riskijuhtimisprotsess on ühtlustatud sisekontrollisüsteemi ühe peamise alustalana;

| 27. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et programmi „Horisont 2020“ maksete järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititalitus ning et tuginedes 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele, märkis ühisettevõte programmi „Horisont 2020“ projektide esinduslikuks veamääraks 1,60 % ja allesjäänud veamääraks 0,91 %; märgib komisjoni ettepaneku põhjal võtta vastu programmi „Horisont 2020“ käsitlev määrus, et programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud auditit, korrigeerimiste ning sissenõudmismeetmete mõju, on seatud lõppeesmärk saavutada jääkveamäär 2 %-le võimalikult lähedal; |
| --- | --- |

27.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et programmi „Horisont 2020“ maksete järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititalitus ning et tuginedes 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele, märkis ühisettevõte programmi „Horisont 2020“ projektide esinduslikuks veamääraks 1,60 % ja allesjäänud veamääraks 0,91 %; märgib komisjoni ettepaneku põhjal võtta vastu programmi „Horisont 2020“ käsitlev määrus, et programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud auditit, korrigeerimiste ning sissenõudmismeetmete mõju, on seatud lõppeesmärk saavutada jääkveamäär 2 %-le võimalikult lähedal;

| 28. | märgib, et kontrollikoda auditeeris 2020. aastal lõplike vahendite saajate tasandil juhuslikult valitud programmi „Horisont 2020“ makseid, et kinnitada tegevusmaksete kontrollide raames järelauditite veamäärasid, ning et need üksikasjalikud auditid näitasid ühel juhul viga, mis oli suurem kui 1 % auditeeritud kuludest, mis on seotud deklareeritud personalikuludega, kui vahendite saaja ei järginud täielikult projektile kulutatud töötundide ülemmäära nende töötajate puhul, kes töötasid üksnes projekti kallal ilma aega kirja panemata; |
| --- | --- |

28.

märgib, et kontrollikoda auditeeris 2020. aastal lõplike vahendite saajate tasandil juhuslikult valitud programmi „Horisont 2020“ makseid, et kinnitada tegevusmaksete kontrollide raames järelauditite veamäärasid, ning et need üksikasjalikud auditid näitasid ühel juhul viga, mis oli suurem kui 1 % auditeeritud kuludest, mis on seotud deklareeritud personalikuludega, kui vahendite saaja ei järginud täielikult projektile kulutatud töötundide ülemmäära nende töötajate puhul, kes töötasid üksnes projekti kallal ilma aega kirja panemata;

| 29. | rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 39. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise reeglite ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 39. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise reeglite ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid;

| 30. | tunneb heameelt parandusmeetmete üle, mida ühisettevõte on võtnud selleks, et kõrvaldada deklareeritud personalikuludega seotud süsteemsed vead, mille Euroopa Kontrollikoda eelneval aastal tuvastas; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt parandusmeetmete üle, mida ühisettevõte on võtnud selleks, et kõrvaldada deklareeritud personalikuludega seotud süsteemsed vead, mille Euroopa Kontrollikoda eelneval aastal tuvastas;

| 31. | märgib, et ühisettevõtte programm kuulub teadusringkondade ühise pettustevastase võitluse strateegia kohaldamisalasse; märgib, et ühisettevõte kehtestas 2020. aastal oma konkreetse pettustevastase võitluse strateegia Clean Sky 2 ning et on välja töötatud tegevuskava pettuste ärahoidmise ja avastamise kontrollide edasiseks tugevdamiseks; märgib, et 2020. aasta novembris viidi ellu ühisettevõtte töötajate teadlikkuse suurendamise koolitus; märgib lisaks, et 2020. aastal võttis ühisettevõte järelmeetmeid kahele käimasolevale väidetavale pettusejuhtumile, millest OLAFile teatati 2018. aastal ja mille kohta OLAF algatas uurimise; märgib 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelaruande põhjal, et 2021. aasta septembris sai ühisettevõte OLAFi lõpparuanded kahe projekte Clean Sky ja Clean Sky 2 käsitlenud uurimise kohta ning et mõlemal juhul kinnitas OLAF pettusekahtlust ja andis soovitusi nõuda petturitelt ebaseaduslikult saadud rahalised vahendid tagasi ning registreerida kaasatud üksused ja isikud komisjoni varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemis; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvatest muutustest; |
| --- | --- |

31.

märgib, et ühisettevõtte programm kuulub teadusringkondade ühise pettustevastase võitluse strateegia kohaldamisalasse; märgib, et ühisettevõte kehtestas 2020. aastal oma konkreetse pettustevastase võitluse strateegia Clean Sky 2 ning et on välja töötatud tegevuskava pettuste ärahoidmise ja avastamise kontrollide edasiseks tugevdamiseks; märgib, et 2020. aasta novembris viidi ellu ühisettevõtte töötajate teadlikkuse suurendamise koolitus; märgib lisaks, et 2020. aastal võttis ühisettevõte järelmeetmeid kahele käimasolevale väidetavale pettusejuhtumile, millest OLAFile teatati 2018. aastal ja mille kohta OLAF algatas uurimise; märgib 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelaruande põhjal, et 2021. aasta septembris sai ühisettevõte OLAFi lõpparuanded kahe projekte Clean Sky ja Clean Sky 2 käsitlenud uurimise kohta ning et mõlemal juhul kinnitas OLAF pettusekahtlust ja andis soovitusi nõuda petturitelt ebaseaduslikult saadud rahalised vahendid tagasi ning registreerida kaasatud üksused ja isikud komisjoni varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemis; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvatest muutustest;

Siseaudit

Siseaudit

| 32. | märgib, et 2020. aastal viis siseauditi talitus lõpule 2019.–2021. aasta strateegilises auditikavas kavandatud auditi programmi „Horisont 2020“ raames antavate toetuste rakendamise etapi kohta ning et esitati soovitused seoses ühisettevõtte pettusriski hindamise ja pettusevastase kontrolliga, riskipõhise lähenemisviisiga toetuste maksete ja aruannete eelhindamiseks ning projektide levitamise, kasutamise ja teabevahetuse jälgimisega; märgib, et 2021. aasta juunis teostas siseauditi talitus järelauditi ja luges kolm soovitust lõpetatuks; |
| --- | --- |

32.

märgib, et 2020. aastal viis siseauditi talitus lõpule 2019.–2021. aasta strateegilises auditikavas kavandatud auditi programmi „Horisont 2020“ raames antavate toetuste rakendamise etapi kohta ning et esitati soovitused seoses ühisettevõtte pettusriski hindamise ja pettusevastase kontrolliga, riskipõhise lähenemisviisiga toetuste maksete ja aruannete eelhindamiseks ning projektide levitamise, kasutamise ja teabevahetuse jälgimisega; märgib, et 2021. aasta juunis teostas siseauditi talitus järelauditi ja luges kolm soovitust lõpetatuks;

| 33. | märgib, et 2021. aasta veebruaris sai ühisettevõte siseauditi talituse 2020. aasta aruande, milles tõsteti esile kaks soovitust, mis tulenevad eelmisest tulemusjuhtimise auditist, ja üks soovitus ühisettevõtte toetuste haldamise kohta, kuna see on oluliselt hilinenud; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvatest muutustest; |
| --- | --- |

33.

märgib, et 2021. aasta veebruaris sai ühisettevõte siseauditi talituse 2020. aasta aruande, milles tõsteti esile kaks soovitust, mis tulenevad eelmisest tulemusjuhtimise auditist, ja üks soovitus ühisettevõtte toetuste haldamise kohta, kuna see on oluliselt hilinenud; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvatest muutustest;

| 34. | märgib, et siseaudiitor kinnitas juhatusele oma organisatsioonilist sõltumatust, nagu on kindlaks määratud institutsioonidevahelise kokkuleppe standardites, kuigi ta juhtis tähelepanu võimalikule objektiivsuse puudumisele ühisettevõtte mõne konkreetse tegevuse ja protsessi puhul, mille eest võttis siseaudiitor otsese operatiivvastutuse; märgib siiski, et need ühisettevõtte protsessid olid teiste audiitorite kinnitavate auditite või riskihindamise kaudu täielikult kaetud (5). |
| --- | --- |

34.

märgib, et siseaudiitor kinnitas juhatusele oma organisatsioonilist sõltumatust, nagu on kindlaks määratud institutsioonidevahelise kokkuleppe standardites, kuigi ta juhtis tähelepanu võimalikule objektiivsuse puudumisele ühisettevõtte mõne konkreetse tegevuse ja protsessi puhul, mille eest võttis siseaudiitor otsese operatiivvastutuse; märgib siiski, et need ühisettevõtte protsessid olid teiste audiitorite kinnitavate auditite või riskihindamise kaudu täielikult kaetud (5).

5

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 558/2014 ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 77).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (ELT L 142, 29.5.2019, lk 16).

4

(5)  Clean Sky 2 2020. aasta konsolideeritud tegevusaruanne, lk 104–105.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/454 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/454

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1818,

4. mai 2022,

ühisettevõtte Clean Sky 2 (praegune Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse ühisettevõtte Clean Sky 2 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisettevõtte Clean Sky 2 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0105/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0105/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 558/2014 ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta, (4) ja eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 558/2014 ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta, (4) ja eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014), (5) eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014), (5) eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0070/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0070/2022),

| 1. | annab heakskiidu ühisettevõtte Clean Sky 2 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu ühisettevõtte Clean Sky 2 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Keskkonnahoidliku Lennunduse Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1650460517287&uri=CELEX%3A52021TA1112%2801%29

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1650460517287&uri=CELEX%3A52021TA1112%2801%29

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 169, 7.6.2014, lk 77.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/456 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/456

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1819,

4. mai 2022,

ühisettevõtte ECSEL (praegu Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse ühisettevõtte ECSEL 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisettevõtte ECSEL 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0106/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0106/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014) (5), eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014) (5), eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0077/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0077/2022),

| 1. | annab heakskiidu Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 169, 7.6.2014, lk 152.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/458 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/458

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1820,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte ECSEL (praegu Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust ühisettevõtte ECSEL 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust ühisettevõtte ECSEL 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0077/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0077/2022),

| A. | arvestades, et ühisettevõte ECSEL (edaspidi „ühisettevõte“) asutati 6. mail 2014. aastal nõukogu määrusega (EL) nr 561/2014 (1) (mis jõustus 27. juunil 2014. aastal) ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2024, et asendada ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC nende õigusjärglasena; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühisettevõte ECSEL (edaspidi „ühisettevõte“) asutati 6. mail 2014. aastal nõukogu määrusega (EL) nr 561/2014 (1) (mis jõustus 27. juunil 2014. aastal) ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2024, et asendada ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC nende õigusjärglasena;

1

| B. | arvestades, et ühisettevõtte liikmed on liit, liikmesriigid ja vabatahtlikkuse alusel assotsieerunud riigid (edaspidi „osalevad riigid“) ning erasektorist pärit liikmetena ühendused, kes esindavad oma koosseisu kuuluvaid äriühinguid ja teisi organisatsioone, kes tegutsevad liidus elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühisettevõtte liikmed on liit, liikmesriigid ja vabatahtlikkuse alusel assotsieerunud riigid (edaspidi „osalevad riigid“) ning erasektorist pärit liikmetena ühendused, kes esindavad oma koosseisu kuuluvaid äriühinguid ja teisi organisatsioone, kes tegutsevad liidus elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas;

| C. | arvestades, et liidu rahaline osalus ühisettevõttes programmi „Horisont 2020“ kogu kehtivusaja jooksul on kuni 1 184 874 000 eurot (sealhulgas EFTA assigneeringud) haldus- ja tegevuskulude katmiseks, osalevate riikide rahaline osalus tegevuskulude katmiseks on vähemalt 1 170 000 000 eurot, mis on võrreldav liidu rahalise osalusega, ning erasektorist pärit liikmete rahaline osalus on vähemalt 1 657 500 000 eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidu rahaline osalus ühisettevõttes programmi „Horisont 2020“ kogu kehtivusaja jooksul on kuni 1 184 874 000 eurot (sealhulgas EFTA assigneeringud) haldus- ja tegevuskulude katmiseks, osalevate riikide rahaline osalus tegevuskulude katmiseks on vähemalt 1 170 000 000 eurot, mis on võrreldav liidu rahalise osalusega, ning erasektorist pärit liikmete rahaline osalus on vähemalt 1 657 500 000 eurot;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | võtab Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) aruande (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne annab kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestusreeglitele; märgib ka, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

1.

võtab Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) aruande (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne annab kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestusreeglitele; märgib ka, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;

| 2. | märgib, et ühisettevõtte kasutatav eelarve 2020. aastal (mis sisaldab uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringuid, sihtotstarbelisi tulusid ja järgmisesse aastasse ümberjaotatavaid summasid) hõlmas 218 342 000 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 215 849 000 euro ulatuses maksete assigneeringuid ning et kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 99,59 % ja maksete assigneeringute oma 88,63 %; |
| --- | --- |

2.

märgib, et ühisettevõtte kasutatav eelarve 2020. aastal (mis sisaldab uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringuid, sihtotstarbelisi tulusid ja järgmisesse aastasse ümberjaotatavaid summasid) hõlmas 218 342 000 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 215 849 000 euro ulatuses maksete assigneeringuid ning et kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 99,59 % ja maksete assigneeringute oma 88,63 %;

| 3. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2020. aasta lõpus eraldas liit ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi meetmete (mis võeti 2014. aasta juunis üle ühisettevõtetelt ARTEMIS ja ENIAC) kaasrahastamiseks 573 197 000 eurot ning sellega seotud halduskulude kaasrahastamiseks veel 10 390 000 eurot; |
| --- | --- |

3.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2020. aasta lõpus eraldas liit ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi meetmete (mis võeti 2014. aasta juunis üle ühisettevõtetelt ARTEMIS ja ENIAC) kaasrahastamiseks 573 197 000 eurot ning sellega seotud halduskulude kaasrahastamiseks veel 10 390 000 eurot;

| 4. | märgib, et seitsmenda raamprogrammi meetmetega seotud kulukohustuste kogusumma, mille ühisettevõte 2014. aasta juunis üle võttis, oli 447 342 072 eurot (ARTEMISelt 101 425 148 eurot ja ENIACilt 345 916 924 eurot), millest ühisettevõte oli 2020. aasta lõpuks vabastanud 58 000 000 eurot (ARTEMISe puhul umbes 16 800 000 eurot ja ENIACi puhul 41 200 000 eurot) ning maksnud välja 386 767 877 eurot (ARTEMISe puhul 83 822 121 eurot ja ENIACi puhul 302 945 756 eurot); märgib lisaks, et sellest tulenevalt on lähiaastatel jäänud maksta veel ligikaudu 2 544 641 eurot (ARTEMISe puhul 768 150 eurot ja ENIACi puhul 1 776 491 eurot); |
| --- | --- |

4.

märgib, et seitsmenda raamprogrammi meetmetega seotud kulukohustuste kogusumma, mille ühisettevõte 2014. aasta juunis üle võttis, oli 447 342 072 eurot (ARTEMISelt 101 425 148 eurot ja ENIACilt 345 916 924 eurot), millest ühisettevõte oli 2020. aasta lõpuks vabastanud 58 000 000 eurot (ARTEMISe puhul umbes 16 800 000 eurot ja ENIACi puhul 41 200 000 eurot) ning maksnud välja 386 767 877 eurot (ARTEMISe puhul 83 822 121 eurot ja ENIACi puhul 302 945 756 eurot); märgib lisaks, et sellest tulenevalt on lähiaastatel jäänud maksta veel ligikaudu 2 544 641 eurot (ARTEMISe puhul 768 150 eurot ja ENIACi puhul 1 776 491 eurot);

| 5. | võtab kontrollikoja aruande põhjal ühtlasi teadmiseks, et ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi projektide jaoks kasutada olnud 2020. aasta maksete eelarve (20 317 158 eurot) maksete assigneeringute kasutusmäär oli 70 %; |
| --- | --- |

5.

võtab kontrollikoja aruande põhjal ühtlasi teadmiseks, et ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi projektide jaoks kasutada olnud 2020. aasta maksete eelarve (20 317 158 eurot) maksete assigneeringute kasutusmäär oli 70 %;

| 6. | märgib, et kontrollikoda on oma aruandes juhtinud tähelepanu asjaolule, et ühisettevõtte eelkäijate, st ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC asutamismäärustes on sätestatud, et nende seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvat teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud põhitegevust tuleb toetada osalevate riikide rahalise toetusega, mis on vähemalt 1,8 korda suurem liidu rahalisest toetusest põhitegevusele, mis makstakse projektis osalejatele, ning erasektori liikmete mitterahalise toetusega, mille suurus on vähemalt avaliku sektori liikmete osaluse summa; märgib kahetsusega, et ühisettevõtte 2020. aasta esialgne raamatupidamise aastaaruanne ega 2020. aasta eelarve- ja finantsjuhtimise aruanne ei sisalda prognoose ei osalevate riikide rahalise toetuse kohta seitsmenda raamprogrammi ARTEMISe ja ENIACi projektidele ega seitsmenda raamprogrammi ARTEMISe ja ENIACi projektides osalevate teadus- ja arendusorganisatsioonide mitterahalise toetuse kohta; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et vastupidiselt programmile „Horisont 2020“ ei nähtud seitsmenda raamprogrammi määruses ühisettevõtte eelkäijate jaoks sellist aruandlust ette ega nõutud seda ning et ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC ajal otsustati pärast (muu hulgas) eelarve peadirektoraadiga peetud arutelusid seda teavet raamatupidamise aastaaruandesse mitte lisada; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

6.

märgib, et kontrollikoda on oma aruandes juhtinud tähelepanu asjaolule, et ühisettevõtte eelkäijate, st ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC asutamismäärustes on sätestatud, et nende seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvat teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud põhitegevust tuleb toetada osalevate riikide rahalise toetusega, mis on vähemalt 1,8 korda suurem liidu rahalisest toetusest põhitegevusele, mis makstakse projektis osalejatele, ning erasektori liikmete mitterahalise toetusega, mille suurus on vähemalt avaliku sektori liikmete osaluse summa; märgib kahetsusega, et ühisettevõtte 2020. aasta esialgne raamatupidamise aastaaruanne ega 2020. aasta eelarve- ja finantsjuhtimise aruanne ei sisalda prognoose ei osalevate riikide rahalise toetuse kohta seitsmenda raamprogrammi ARTEMISe ja ENIACi projektidele ega seitsmenda raamprogrammi ARTEMISe ja ENIACi projektides osalevate teadus- ja arendusorganisatsioonide mitterahalise toetuse kohta; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et vastupidiselt programmile „Horisont 2020“ ei nähtud seitsmenda raamprogrammi määruses ühisettevõtte eelkäijate jaoks sellist aruandlust ette ega nõutud seda ning et ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC ajal otsustati pärast (muu hulgas) eelarve peadirektoraadiga peetud arutelusid seda teavet raamatupidamise aastaaruandesse mitte lisada; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

| 7. | võtab kontrollikoja aruande põhjal programmi „Horisont 2020“ eelarve täitmisega seoses teadmiseks, et ühisettevõttes osalevad riigid peavad panustama ühisettevõtte põhitegevuskulude katteks vähemalt 1 170 000 eurot ja et 2020. aasta lõpus allkirjastasid 2014.–2019. aasta projektikonkurssidel osalenud riigid lepingulisi kulukohustusi summas 936 588 004 eurot ja deklareerisid kokku 374 748 810 euro suuruse rahalise toetuse (ehk 40 % kõigist kulukohustustega seotud toetustest), mille nad maksid otse nende poolt toetatud „Horisont 2020“ projektide toetusesaajatele; märgib ühtlasi, et erinevus osalevate riikide rahalise toetuse ja liidu rahalise toetuse vahel 2020. aasta lõpus on tingitud asjaolust, et enamik osalevaid riike kajastab ja esitab oma kulud ühisettevõttele alles siis, kui nende toetatavad „Horisont 2020“ projektid on lõpule viidud; |
| --- | --- |

7.

võtab kontrollikoja aruande põhjal programmi „Horisont 2020“ eelarve täitmisega seoses teadmiseks, et ühisettevõttes osalevad riigid peavad panustama ühisettevõtte põhitegevuskulude katteks vähemalt 1 170 000 eurot ja et 2020. aasta lõpus allkirjastasid 2014.–2019. aasta projektikonkurssidel osalenud riigid lepingulisi kulukohustusi summas 936 588 004 eurot ja deklareerisid kokku 374 748 810 euro suuruse rahalise toetuse (ehk 40 % kõigist kulukohustustega seotud toetustest), mille nad maksid otse nende poolt toetatud „Horisont 2020“ projektide toetusesaajatele; märgib ühtlasi, et erinevus osalevate riikide rahalise toetuse ja liidu rahalise toetuse vahel 2020. aasta lõpus on tingitud asjaolust, et enamik osalevaid riike kajastab ja esitab oma kulud ühisettevõttele alles siis, kui nende toetatavad „Horisont 2020“ projektid on lõpule viidud;

| 8. | võtab kontrollikoja aruande põhjal lisaks teadmiseks, et ühisettevõte saab arvutada tööstusharu esindavate liikmete mitterahalise osaluse tegeliku summa alles pärast seda, kui ta on kinnitanud osalevate riikide sissemaksed programmi lõpus; märgib seetõttu, et ühisettevõte hindab tööstusharu esindavate liikmete mitterahalist osalust ühisettevõtte juhatuse poolt vastu võetud pro rata temporis-metoodika alusel; märgib, et see selgitab, miks tööstuse mitterahalise osaluse hinnanguline ja veel kinnitamata summa 2020. aasta lõpus on 896 524 611 eurot, võrreldes tööstuse mitterahalise osaluse kinnitatud summaga 180 275 376 eurot; märgib lisaks, et ühisettevõtte „Horisont 2020“ 2014.–2019. aasta projektikonkursi projektide andmete põhjal on 31. detsembri 2020. aasta seisuga tööstusharu esindavate liikmete mitterahalise osalusega seotud kohustused 1 384 176 208 eurot; |
| --- | --- |

8.

võtab kontrollikoja aruande põhjal lisaks teadmiseks, et ühisettevõte saab arvutada tööstusharu esindavate liikmete mitterahalise osaluse tegeliku summa alles pärast seda, kui ta on kinnitanud osalevate riikide sissemaksed programmi lõpus; märgib seetõttu, et ühisettevõte hindab tööstusharu esindavate liikmete mitterahalist osalust ühisettevõtte juhatuse poolt vastu võetud pro rata temporis-metoodika alusel; märgib, et see selgitab, miks tööstuse mitterahalise osaluse hinnanguline ja veel kinnitamata summa 2020. aasta lõpus on 896 524 611 eurot, võrreldes tööstuse mitterahalise osaluse kinnitatud summaga 180 275 376 eurot; märgib lisaks, et ühisettevõtte „Horisont 2020“ 2014.–2019. aasta projektikonkursi projektide andmete põhjal on 31. detsembri 2020. aasta seisuga tööstusharu esindavate liikmete mitterahalise osalusega seotud kohustused 1 384 176 208 eurot;

pro rata temporis

| 9. | märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamiseks erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamiseks erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist;

| 10. | märgib, et ühisettevõtte programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks ette nähtud 2020. aasta eelarve kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 100 % ja maksete assigneeringute oma 91 %; |
| --- | --- |

10.

märgib, et ühisettevõtte programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks ette nähtud 2020. aasta eelarve kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 100 % ja maksete assigneeringute oma 91 %;

| 11. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte võttis 2020. aastal uuesti kasutusele 57 259 000 eurot programmi „Horisont 2020“ tegevustega seotud kasutamata jäänud maksete assigneeringuid; märgib aga, et ühisettevõte sai enne praeguse eelarveaasta assigneeringute kasutamist siiski ära kasutada ainult 39 981 000 eurot (ehk 70 %) uuesti kasutusele võetud assigneeringutest; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, mille kohaselt ületas taasaktiveerimise ajastus 2020. aasta kolmanda kvartali jooksul ühisettevõtte kavatsust ja kontrolli seoses menetluses olnud seotud taotlusega, mis kiideti heaks alles 2020. aasta septembri alguses, kuid et taasaktiveerimisest alates tehti kõik maksed, kasutades eelistatult taasaktiveeritud assigneeringuid kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglitega, ning et ühisettevõte on lisaks võtnud endale kohustuse taasaktiveerida kasutamata assigneeringud kolme eelarveaasta jooksul ja kasutada neid eelisjärjekorras vastavalt oma finantsreeglitele ning et ühisettevõtte hinnangul aktiveeritakse 2021. aasta lõpuks taas ja kasutatakse ära kõik kasutamata põhitegevuse maksete assigneeringud; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

11.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte võttis 2020. aastal uuesti kasutusele 57 259 000 eurot programmi „Horisont 2020“ tegevustega seotud kasutamata jäänud maksete assigneeringuid; märgib aga, et ühisettevõte sai enne praeguse eelarveaasta assigneeringute kasutamist siiski ära kasutada ainult 39 981 000 eurot (ehk 70 %) uuesti kasutusele võetud assigneeringutest; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, mille kohaselt ületas taasaktiveerimise ajastus 2020. aasta kolmanda kvartali jooksul ühisettevõtte kavatsust ja kontrolli seoses menetluses olnud seotud taotlusega, mis kiideti heaks alles 2020. aasta septembri alguses, kuid et taasaktiveerimisest alates tehti kõik maksed, kasutades eelistatult taasaktiveeritud assigneeringuid kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglitega, ning et ühisettevõte on lisaks võtnud endale kohustuse taasaktiveerida kasutamata assigneeringud kolme eelarveaasta jooksul ja kasutada neid eelisjärjekorras vastavalt oma finantsreeglitele ning et ühisettevõtte hinnangul aktiveeritakse 2021. aasta lõpuks taas ja kasutatakse ära kõik kasutamata põhitegevuse maksete assigneeringud; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 12. | märgib, et ühisettevõte kasutab raamprogrammi „Horisont 2020“ ühiseid põhilisi tulemusnäitajaid, et jälgida tulemuslikkust ja valdkondadevahelisi küsimusi, ning ühisettevõttele eriomaseid põhilisi tulemusnäitajaid; |
| --- | --- |

12.

märgib, et ühisettevõte kasutab raamprogrammi „Horisont 2020“ ühiseid põhilisi tulemusnäitajaid, et jälgida tulemuslikkust ja valdkondadevahelisi küsimusi, ning ühisettevõttele eriomaseid põhilisi tulemusnäitajaid;

| 13. | märgib, et ühisettevõte käivitas 2020. aastal oma viimased projektikonkursid, nimelt kaks teadus- ja innovatsioonimeedet, ühe innovatsioonimeetme ning ühe koordineerimis- ja toetusmeetme, millele esitati 44 toetuskõlblikku pakkumust, ning viimaks rahastati kõnealustest pakkumustest kaheksat teadus- ja innovatsioonimeedet, kuut innovatsioonimeedet ning ühte koordineerimis- ja toetusmeedet; märgib, et projektiportfellis on kokku 96 projekti; märgib lisaks, et kolm juhtalgatust (Mobility.E, Industry4.E ja Health.E) edendavad elektroonikakomponentide ja -süsteemide kogukonna sisest koostööd ning koostööd selle kogukonna ja tehnoloogia kasutajate, otsustavate organite ning ühiskonna vahel, tänu millele on tehnoloogial ja innovatsioonil tõeline ja kiirem mõju ettevõtjatele, majandusele ning tarbijatele; |
| --- | --- |

13.

märgib, et ühisettevõte käivitas 2020. aastal oma viimased projektikonkursid, nimelt kaks teadus- ja innovatsioonimeedet, ühe innovatsioonimeetme ning ühe koordineerimis- ja toetusmeetme, millele esitati 44 toetuskõlblikku pakkumust, ning viimaks rahastati kõnealustest pakkumustest kaheksat teadus- ja innovatsioonimeedet, kuut innovatsioonimeedet ning ühte koordineerimis- ja toetusmeedet; märgib, et projektiportfellis on kokku 96 projekti; märgib lisaks, et kolm juhtalgatust (Mobility.E, Industry4.E ja Health.E) edendavad elektroonikakomponentide ja -süsteemide kogukonna sisest koostööd ning koostööd selle kogukonna ja tehnoloogia kasutajate, otsustavate organite ning ühiskonna vahel, tänu millele on tehnoloogial ja innovatsioonil tõeline ja kiirem mõju ettevõtjatele, majandusele ning tarbijatele;

| 14. | märgib soolise tasakaalu kohta ühisettevõtte projektides seda, et 2020. aasta tegevusaruandes on esitatud projektides osalenud naiste ja meeste koguarv, kusjuures ajavahemiku 2014–2018 projektikonkursside projektides osalenud naiste osakaal oli 19 % (66 % naistest tegeles teadustööga ja 34 % muu kui teadustööga) ning meeste osakaal oli 81 % (80 % meestest tegeles teadustööga ja 20 % muu kui teadustööga); |
| --- | --- |

14.

märgib soolise tasakaalu kohta ühisettevõtte projektides seda, et 2020. aasta tegevusaruandes on esitatud projektides osalenud naiste ja meeste koguarv, kusjuures ajavahemiku 2014–2018 projektikonkursside projektides osalenud naiste osakaal oli 19 % (66 % naistest tegeles teadustööga ja 34 % muu kui teadustööga) ning meeste osakaal oli 81 % (80 % meestest tegeles teadustööga ja 20 % muu kui teadustööga);

Hanked ja personal

Hanked ja personal

| 15. | märgib, et ühisettevõttes töötas 31. detsembril 2020. aastal 29 inimest, sealhulgas ajutised teenistujad ja lepingulised töötajad ning lähetatud riiklikud eksperdid; märgib, et ühisettevõte käivitas 2020. aasta septembris uue töölevõtmismenetluse finants-/haldusassistendi ametikoha täitmiseks; märgib ühtlasi, et ühisettevõtte juhatus võttis 2020. aasta mais vastu uue personalieeskirjade rakenduseeskirjade kogumi; |
| --- | --- |

15.

märgib, et ühisettevõttes töötas 31. detsembril 2020. aastal 29 inimest, sealhulgas ajutised teenistujad ja lepingulised töötajad ning lähetatud riiklikud eksperdid; märgib, et ühisettevõte käivitas 2020. aasta septembris uue töölevõtmismenetluse finants-/haldusassistendi ametikoha täitmiseks; märgib ühtlasi, et ühisettevõtte juhatus võttis 2020. aasta mais vastu uue personalieeskirjade rakenduseeskirjade kogumi;

| 16. | võtab murega teadmiseks probleemid, mis on ühisettevõtte töötajatel tekkinud seoses COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse muutunud elukorraldust, kontoriruumidele juurdepääsu puudumist ja isolatsiooni võimalikku mõju; palub ühisettevõttel keskenduda oma töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub ühisettevõtte juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks on olemas asjakohased tugistruktuurid; |
| --- | --- |

16.

võtab murega teadmiseks probleemid, mis on ühisettevõtte töötajatel tekkinud seoses COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse muutunud elukorraldust, kontoriruumidele juurdepääsu puudumist ja isolatsiooni võimalikku mõju; palub ühisettevõttel keskenduda oma töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub ühisettevõtte juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks on olemas asjakohased tugistruktuurid;

| 17. | märgib kontrollikoja aruande alusel, et ühisettevõte ei ole teinud plaane e-hangete platvormi kõigi moodulite kasutamiseks, kuna suure väärtusega hankemenetluste hulk on väike; kutsub siiski ühisettevõtet üles ühinema komisjoni e-riigihangete lahendusega kooskõlas ühtse elektroonilise andmevahetuse põhimõttega, mis on ette nähtud ELi finantsmääruses, ning tegema seda eesmärgiga tagada võimalikult laiapõhjaline konkurents; märgib, et ühisettevõte kasutas võimalikult suurel määral ära mitmesuguseid komisjoni asjaomaste talitustega ja oma erasektori liikmetega juba sõlmitud teenustaseme kokkuleppeid ning kasutas ka institutsioonidevahelisi raamlepinguid ning et 2020. aastal korraldas ühisettevõte väga vähe hankemenetlusi, kuna peamiselt oli tegemist madala maksumusega lepingutega, ja avas ühe konkursi uuesti; |
| --- | --- |

17.

märgib kontrollikoja aruande alusel, et ühisettevõte ei ole teinud plaane e-hangete platvormi kõigi moodulite kasutamiseks, kuna suure väärtusega hankemenetluste hulk on väike; kutsub siiski ühisettevõtet üles ühinema komisjoni e-riigihangete lahendusega kooskõlas ühtse elektroonilise andmevahetuse põhimõttega, mis on ette nähtud ELi finantsmääruses, ning tegema seda eesmärgiga tagada võimalikult laiapõhjaline konkurents; märgib, et ühisettevõte kasutas võimalikult suurel määral ära mitmesuguseid komisjoni asjaomaste talitustega ja oma erasektori liikmetega juba sõlmitud teenustaseme kokkuleppeid ning kasutas ka institutsioonidevahelisi raamlepinguid ning et 2020. aastal korraldas ühisettevõte väga vähe hankemenetlusi, kuna peamiselt oli tegemist madala maksumusega lepingutega, ja avas ühe konkursi uuesti;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 18. | märgib, et ühisettevõte läks 2020. aastal üle põhimõttepõhisele süsteemile, et viia oma sisekontrolliraamistik kooskõlla komisjoni poolt vastu võetud läbivaadatud kontrolliraamistikuga; võtab 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelaruande põhjal teadmiseks, et läbivaadatud sisekontrolliraamistik võeti juhatuse otsusega vastu 2020. aasta augustis ning et ühisettevõte viis aasta lõpuks läbi esimese enesehindamise; märgib lisaks, et 2020. aastal tehti spetsiifiline COVID-19 riskihindamine; märgib ühtlasi, et ühisettevõtte läbivaadatud finantsreeglid võeti vastu 2020. aasta märtsis; |
| --- | --- |

18.

märgib, et ühisettevõte läks 2020. aastal üle põhimõttepõhisele süsteemile, et viia oma sisekontrolliraamistik kooskõlla komisjoni poolt vastu võetud läbivaadatud kontrolliraamistikuga; võtab 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelaruande põhjal teadmiseks, et läbivaadatud sisekontrolliraamistik võeti juhatuse otsusega vastu 2020. aasta augustis ning et ühisettevõte viis aasta lõpuks läbi esimese enesehindamise; märgib lisaks, et 2020. aastal tehti spetsiifiline COVID-19 riskihindamine; märgib ühtlasi, et ühisettevõtte läbivaadatud finantsreeglid võeti vastu 2020. aasta märtsis;

| 19. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC poolt riiklike rahastamisasutustega sõlmitud halduskoostöö lepingud kehtivad edasi, kuna need ühisettevõtted ühinesid ühisettevõtteks ECSEL; märgib, et ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC järelauditite strateegiad tuginesid nende lepingute alusel oluliselt riiklike rahastamisasutuste projektide maksetaotluste auditile ning et ühisettevõte on astunud samme riiklike rahastamisasutuste järelauditite rakendamise hindamiseks ning saanud riiklikelt rahastamisasutustelt kirjalikke kinnitusi, et nende riiklike menetluste rakendamine annab piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

19.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC poolt riiklike rahastamisasutustega sõlmitud halduskoostöö lepingud kehtivad edasi, kuna need ühisettevõtted ühinesid ühisettevõtteks ECSEL; märgib, et ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC järelauditite strateegiad tuginesid nende lepingute alusel oluliselt riiklike rahastamisasutuste projektide maksetaotluste auditile ning et ühisettevõte on astunud samme riiklike rahastamisasutuste järelauditite rakendamise hindamiseks ning saanud riiklikelt rahastamisasutustelt kirjalikke kinnitusi, et nende riiklike menetluste rakendamine annab piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

| 20. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et osalevate riikide riiklike rahastamisasutuste kasutatavad väga erinevad auditimetoodikad ja -protseduurid ei võimalda ühisettevõttel arvutada seitsmenda raamprogrammi maksete ühtset usaldusväärset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära; märgib, et seitsmenda raamprogrammi projektide puhul tegi ühisettevõte 2020. aastal makseid 14 287 435 euro ulatuses (võrreldes 20 305 796 euroga 2019. aastal), mis moodustas 7,7 % (võrreldes 11,2 %-ga 2019. aastal) kõigist 2020. aastal ühisettevõtte poolt tehtud tegevuskulude maksetest; märgib, et kontrollikoda kohaldas nende maksete puhul kogu seitsmenda raamprogrammi suhtes teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi arvutatud allesjäänud veamäära, mis oli 2020. aasta lõpus 3,51 %; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse selle kohta, et kõnealuse korduva järeldusega tegelemiseks on võetud meetmeid ja et ühisettevõte leiab, et need meetmed (riiklike rahastamisasutuste iga-aastased kirjalikud avaldused) on piisavad, nagu kinnitasid eelarvepädevad institutsioonid, ja et ühisettevõtete asutamismäärustes on sätestatud, et ARTEMISe/ENIACi liikmesriigid võivad oma riikliku toetuse saajatele teha mis tahes muid kontrolle ja auditeid, mida nad vajalikuks peavad, ning nad teavitavad tulemustest ühisettevõtet ARTEMIS/ENIAC; |
| --- | --- |

20.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et osalevate riikide riiklike rahastamisasutuste kasutatavad väga erinevad auditimetoodikad ja -protseduurid ei võimalda ühisettevõttel arvutada seitsmenda raamprogrammi maksete ühtset usaldusväärset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära; märgib, et seitsmenda raamprogrammi projektide puhul tegi ühisettevõte 2020. aastal makseid 14 287 435 euro ulatuses (võrreldes 20 305 796 euroga 2019. aastal), mis moodustas 7,7 % (võrreldes 11,2 %-ga 2019. aastal) kõigist 2020. aastal ühisettevõtte poolt tehtud tegevuskulude maksetest; märgib, et kontrollikoda kohaldas nende maksete puhul kogu seitsmenda raamprogrammi suhtes teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi arvutatud allesjäänud veamäära, mis oli 2020. aasta lõpus 3,51 %; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse selle kohta, et kõnealuse korduva järeldusega tegelemiseks on võetud meetmeid ja et ühisettevõte leiab, et need meetmed (riiklike rahastamisasutuste iga-aastased kirjalikud avaldused) on piisavad, nagu kinnitasid eelarvepädevad institutsioonid, ja et ühisettevõtete asutamismäärustes on sätestatud, et ARTEMISe/ENIACi liikmesriigid võivad oma riikliku toetuse saajatele teha mis tahes muid kontrolle ja auditeid, mida nad vajalikuks peavad, ning nad teavitavad tulemustest ühisettevõtet ARTEMIS/ENIAC;

| 21. | võtab kontrollikoja aruande põhjal ühtlasi teadmiseks, et arvestades seitsmenda raamprogrammi maksete väikest osakaalu 2020. aastal (umbes 8,6 %), jääb ühisettevõtte 2020. aasta kõikide põhitegevusega seotud maksete allesjäänud veamäär allapoole olulisuse läve; |
| --- | --- |

21.

võtab kontrollikoja aruande põhjal ühtlasi teadmiseks, et arvestades seitsmenda raamprogrammi maksete väikest osakaalu 2020. aastal (umbes 8,6 %), jääb ühisettevõtte 2020. aasta kõikide põhitegevusega seotud maksete allesjäänud veamäär allapoole olulisuse läve;

| 22. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et komisjoni ühine audititalitus teeb kulude järelauditeid ja et 2020. aasta lõpu audititulemuste põhjal teatas ühisettevõte programmi „Horisont 2020“ esinduslikuks veamääraks 2,68 % ja allesjäänud veamääraks 1,25 %; märgib lisaks, et komisjon oli oma ettepanekus programmi „Horisont 2020“ käsitleva määruse kohta seisukohal, et programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud kõikide auditite ning sissenõudmiste ja korrigeerimiste mõju, on seatud lõppeesmärk saavutada allesjäänud veamäär 2 %-le võimalikult lähedal; |
| --- | --- |

22.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et komisjoni ühine audititalitus teeb kulude järelauditeid ja et 2020. aasta lõpu audititulemuste põhjal teatas ühisettevõte programmi „Horisont 2020“ esinduslikuks veamääraks 2,68 % ja allesjäänud veamääraks 1,25 %; märgib lisaks, et komisjon oli oma ettepanekus programmi „Horisont 2020“ käsitleva määruse kohta seisukohal, et programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud kõikide auditite ning sissenõudmiste ja korrigeerimiste mõju, on seatud lõppeesmärk saavutada allesjäänud veamäär 2 %-le võimalikult lähedal;

| 23. | märgib, et kontrollikoda auditeeris programmi „Horisont 2020“ raames 2020. aastal lõplike toetusesaajate tasandil tehtud maksete juhuvalimit, et leida kinnitust järelauditite veamäärade õigsusele; märgib, et need üksikasjalikud auditid näitasid, et ühel juhul olid deklareeritud personalikulude arvutamisega seotud süsteemsed vead, mis moodustasid üle 1 % auditeeritud kuludest, ning et teisel juhul deklareeris toetusesaaja otsesed kulud teenuste ostmiseks teiselt toetusesaajalt, kes kuulus projektikonsortsiumi, ning et toetusesaaja ei põhjendanud seda nõuetekohaselt ega tõendanud, et hankeprotsess tagas parima hinna ja kvaliteedi suhte; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et ta tegeles tuvastatud puudustega koos asjaomaste toetusesaajatega; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvast arengust; |
| --- | --- |

23.

märgib, et kontrollikoda auditeeris programmi „Horisont 2020“ raames 2020. aastal lõplike toetusesaajate tasandil tehtud maksete juhuvalimit, et leida kinnitust järelauditite veamäärade õigsusele; märgib, et need üksikasjalikud auditid näitasid, et ühel juhul olid deklareeritud personalikulude arvutamisega seotud süsteemsed vead, mis moodustasid üle 1 % auditeeritud kuludest, ning et teisel juhul deklareeris toetusesaaja otsesed kulud teenuste ostmiseks teiselt toetusesaajalt, kes kuulus projektikonsortsiumi, ning et toetusesaaja ei põhjendanud seda nõuetekohaselt ega tõendanud, et hankeprotsess tagas parima hinna ja kvaliteedi suhte; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et ta tegeles tuvastatud puudustega koos asjaomaste toetusesaajatega; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvast arengust;

| 24. | rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 40. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise reeglite edasine ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades, et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 40. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise reeglite edasine ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades, et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid;

Siseaudit

Siseaudit

| 25. | märgib, et komisjoni siseauditi talitus korraldas programmi „Horisont 2020“ toetuslepingute rakendamise ja lõpetamise kontrolli, mis lõppes 2020. aasta juunis, ning jõudis üldiselt järeldusele, et ühisettevõte on selles osas loonud tõhusa ja tulemusliku sisekontrollisüsteemi, ja esitas kaks tähtsat soovitust tulemuste levitamise, kasutamise ja teabevahetuse nõuete täitmise seire ning protsesside ja menetluste kohta; märgib, et siseauditi talitus järeldas 2021. aasta jaanuaris, et soovitused on piisavalt ja tõhusalt ellu viidud. |
| --- | --- |

25.

märgib, et komisjoni siseauditi talitus korraldas programmi „Horisont 2020“ toetuslepingute rakendamise ja lõpetamise kontrolli, mis lõppes 2020. aasta juunis, ning jõudis üldiselt järeldusele, et ühisettevõte on selles osas loonud tõhusa ja tulemusliku sisekontrollisüsteemi, ja esitas kaks tähtsat soovitust tulemuste levitamise, kasutamise ja teabevahetuse nõuete täitmise seire ning protsesside ja menetluste kohta; märgib, et siseauditi talitus järeldas 2021. aasta jaanuaris, et soovitused on piisavalt ja tõhusalt ellu viidud.

---

(1)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 152).

1

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/462 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/462

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1821,

4. mai 2022,

ühisettevõtte ECSEL (praegu Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse ühisettevõtte ECSEL 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisettevõtte ECSEL 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0106/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0106/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014) (5), eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014) (5), eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0077/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0077/2022),

| 1. | annab heakskiidu ühisettevõtte ECSEL 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu ühisettevõtte ECSEL 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Peamiste Digitehnoloogiate Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 169, 7.6.2014, lk 152.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/464 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/464

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1822,

4. mai 2022,

kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte (praegu Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0109/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0109/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (4), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (4), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014) (5), eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014) (5), eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0075/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0075/2022),

| 1. | annab heakskiidu Saastevaba Vesiniku Ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Saastevaba Vesiniku Ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Saastevaba Vesiniku Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Saastevaba Vesiniku Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 169, 7.6.2014, lk 108.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/466 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/466

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1823,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte (praegu Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0075/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0075/2022),

| A. | arvestades, et Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (edaspidi „FCH“) loodi 2008. aasta mais nõukogu määrusega (EÜ) nr 521/2008 (1) avaliku ja erasektori partnerlusena ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017, et suurendada teadusuuringuid ning kiirendada kütuseelementide- ja vesinikutehnoloogiate kasutuselevõtmist; arvestades, et määrus (EÜ) nr 521/2008 tunnistati kehtetuks nõukogu määrusega (EL) nr 559/2014; (2) |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (edaspidi „FCH“) loodi 2008. aasta mais nõukogu määrusega (EÜ) nr 521/2008 (1) avaliku ja erasektori partnerlusena ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017, et suurendada teadusuuringuid ning kiirendada kütuseelementide- ja vesinikutehnoloogiate kasutuselevõtmist; arvestades, et määrus (EÜ) nr 521/2008 tunnistati kehtetuks nõukogu määrusega (EL) nr 559/2014; (2)

1

2

| B. | arvestades, et määrusega (EL) nr 559/2014 asutati 2014. aasta mais kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõte (edaspidi „FCH2“) kui FCH asendaja ja õigusjärglane kuni 31. detsembrini 2024; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et määrusega (EL) nr 559/2014 asutati 2014. aasta mais kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõte (edaspidi „FCH2“) kui FCH asendaja ja õigusjärglane kuni 31. detsembrini 2024;

| C. | arvestades, et FCHs osalesid liikmetena liit, keda esindas komisjon, kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus ning teadusrühmitus N.ERGHY; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et FCHs osalesid liikmetena liit, keda esindas komisjon, kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus ning teadusrühmitus N.ERGHY;

| D. | arvestades, et FCH2-s osalevad liikmetena liit, keda esindab komisjon, New Energy World Industry AISBL (edaspidi „tööstusrühmitus“), mille uueks nimeks sai 2016. aastal Hydrogen Europe, ning mittetulundusühing New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL (edaspidi „teadusrühmitus“), mille uueks nimeks sai 2018. aastal Hydrogen Europe Research; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et FCH2-s osalevad liikmetena liit, keda esindab komisjon, New Energy World Industry AISBL (edaspidi „tööstusrühmitus“), mille uueks nimeks sai 2016. aastal Hydrogen Europe, ning mittetulundusühing New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL (edaspidi „teadusrühmitus“), mille uueks nimeks sai 2018. aastal Hydrogen Europe Research;

| E. | arvestades, et liidu maksimaalne toetus FCH jooksvateks kuludeks ja tegevuskuludeks on 470 000 000 eurot, mis makstakse seitsmendast raamprogrammist; arvestades, et muude liikmete osalus peab olema vähemalt võrdväärne liidu toetusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liidu maksimaalne toetus FCH jooksvateks kuludeks ja tegevuskuludeks on 470 000 000 eurot, mis makstakse seitsmendast raamprogrammist; arvestades, et muude liikmete osalus peab olema vähemalt võrdväärne liidu toetusega;

| F. | arvestades, et liidu rahaline osalus (kaasa arvatud EFTA assigneeringud) FCH2-s on kuni 665 000 000 eurot, mis makstakse programmi „Horisont 2020“ assigneeringutest, ning et tööstus- ja teadusrühmituste liikmete koguosalus peaks olema vähemalt 380 000 000 eurot määruses kindlaks määratud ajavahemiku jooksul ning see peaks hõlmama mitterahalist osalust programmi „Horisont 2020“ projektides, mida rahastatakse FCH2 poolt, ning mitterahalist osalust muudes lisameetmetes vähemalt 285 000 000 euro ulatuses ning rahalist osalust halduskulude katteks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liidu rahaline osalus (kaasa arvatud EFTA assigneeringud) FCH2-s on kuni 665 000 000 eurot, mis makstakse programmi „Horisont 2020“ assigneeringutest, ning et tööstus- ja teadusrühmituste liikmete koguosalus peaks olema vähemalt 380 000 000 eurot määruses kindlaks määratud ajavahemiku jooksul ning see peaks hõlmama mitterahalist osalust programmi „Horisont 2020“ projektides, mida rahastatakse FCH2 poolt, ning mitterahalist osalust muudes lisameetmetes vähemalt 285 000 000 euro ulatuses ning rahalist osalust halduskulude katteks;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 1. | võtab teadmiseks, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes FCH2 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et tema hinnangul annab eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi FCH2 finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele; võtab lisaks kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes FCH2 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et tema hinnangul annab eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi FCH2 finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele; võtab lisaks kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;

| 2. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal hõlmas FCH2 kasutada olnud lõplik eelarve (mis sisaldab uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringuid, sihtotstarbelisi tulusid ja järgmisesse aastasse ümberjaotatavaid summasid) 104 231 642 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 103 779 004 euro ulatuses maksete assigneeringuid; märgib, et 2020. aasta kulukohustuste ja maksete assigneeringute üldised kasutusmäärad olid vastavalt 94,4 % ja 95,3 %; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal hõlmas FCH2 kasutada olnud lõplik eelarve (mis sisaldab uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringuid, sihtotstarbelisi tulusid ja järgmisesse aastasse ümberjaotatavaid summasid) 104 231 642 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 103 779 004 euro ulatuses maksete assigneeringuid; märgib, et 2020. aasta kulukohustuste ja maksete assigneeringute üldised kasutusmäärad olid vastavalt 94,4 % ja 95,3 %;

| 3. | märgib, et 2020. aasta lõpus eraldas liit määruse (EÜ) nr 521/2008 kohasest maksimaalsest 470 000 000 euro suurusest toetusest seitsmenda raamprogrammi raames rahalisi sissemakseid ja mitterahalist osalust kokku 426 127 000 euro ulatuses ning tööstusrühmituse ja teadusrühmituse liikmed eraldasid kinnitatud vahendeid kokku 458 275 000 euro ulatuses, millest 440 391 000 eurot kinnitatud mitterahalise osalusena seitsmenda raamprogrammi projektides; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2020. aasta lõpu seisuga oli FCH2 kogu seitsmenda raamprogrammi jaoks eraldanud 428 477 494 eurot seitsmenda raamprogrammi raames allkirjastatud toetuslepingutele, millest ligikaudu 7 062 748 eurot (ehk 2 %) kuuluvad endiselt väljamaksmisele järgnevatel aastatel, ja et seitsmenda raamprogrammi projektide jaoks ette nähtud FCH2 2020. aasta maksete eelarve maksete assigneeringute kasutusmäär oli 89 %; |
| --- | --- |

3.

märgib, et 2020. aasta lõpus eraldas liit määruse (EÜ) nr 521/2008 kohasest maksimaalsest 470 000 000 euro suurusest toetusest seitsmenda raamprogrammi raames rahalisi sissemakseid ja mitterahalist osalust kokku 426 127 000 euro ulatuses ning tööstusrühmituse ja teadusrühmituse liikmed eraldasid kinnitatud vahendeid kokku 458 275 000 euro ulatuses, millest 440 391 000 eurot kinnitatud mitterahalise osalusena seitsmenda raamprogrammi projektides; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2020. aasta lõpu seisuga oli FCH2 kogu seitsmenda raamprogrammi jaoks eraldanud 428 477 494 eurot seitsmenda raamprogrammi raames allkirjastatud toetuslepingutele, millest ligikaudu 7 062 748 eurot (ehk 2 %) kuuluvad endiselt väljamaksmisele järgnevatel aastatel, ja et seitsmenda raamprogrammi projektide jaoks ette nähtud FCH2 2020. aasta maksete eelarve maksete assigneeringute kasutusmäär oli 89 %;

| 4. | märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga eraldas liit programmist „Horisont 2020“ kokku 498 577 000 eurot ning tööstusrühmituse ja teadusrühmituse liikmed eraldasid üheskoos kokku 20 630 000 eurot kinnitatud mitterahaliste osalustena, millest 11 916 000 eurot kinnitatud mitterahaliste osalustena FCH2 programmi „Horisont 2020“ projektidesse; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et tegevuskulude katteks ette nähtud tööstusharu esindavate liikmete kinnitatud mitterahalise osaluse madal tase (11 916 000 eurot) tuleneb asjaolust, et FCH2 sertifitseerib seda hiljem programmis „Horisont 2020“, kui projektide eest tehakse lõppmakse ja tuleb esitada raamatupidamisaruande õigsust kinnitav tõend; võtab peale selle teadmiseks, et tööstusrühmitus ja teadusrühmitus eraldasid 2020. aasta lõpu seisuga lisategevuse jaoks kokku 1 095 070 000 eurot mitterahalise osalusena, mis on märkimisväärselt suurem kui FCH2 asutamismääruses ette nähtud minimaalne summa 285 000 000 eurot kogu programmi „Horisont 2020“ kehtivuse ajaks; märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist; |
| --- | --- |

4.

märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga eraldas liit programmist „Horisont 2020“ kokku 498 577 000 eurot ning tööstusrühmituse ja teadusrühmituse liikmed eraldasid üheskoos kokku 20 630 000 eurot kinnitatud mitterahaliste osalustena, millest 11 916 000 eurot kinnitatud mitterahaliste osalustena FCH2 programmi „Horisont 2020“ projektidesse; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et tegevuskulude katteks ette nähtud tööstusharu esindavate liikmete kinnitatud mitterahalise osaluse madal tase (11 916 000 eurot) tuleneb asjaolust, et FCH2 sertifitseerib seda hiljem programmis „Horisont 2020“, kui projektide eest tehakse lõppmakse ja tuleb esitada raamatupidamisaruande õigsust kinnitav tõend; võtab peale selle teadmiseks, et tööstusrühmitus ja teadusrühmitus eraldasid 2020. aasta lõpu seisuga lisategevuse jaoks kokku 1 095 070 000 eurot mitterahalise osalusena, mis on märkimisväärselt suurem kui FCH2 asutamismääruses ette nähtud minimaalne summa 285 000 000 eurot kogu programmi „Horisont 2020“ kehtivuse ajaks; märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist;

| 5. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et FCH2 tava võtta uuesti kasutusele eelmiste aastate kasutamata maksete assigneeringud täitmata halduskohustuste ulatuses toob kaasa kasutamata maksete assigneeringute kuhjumise ja et seda raskendab veelgi COVID-19 pandeemia mõju, mistõttu oli selle tava tagajärjel FCH2 halduseelarve (jaotis 2, kusjuures taristu- ja kommunikatsioonikulud, mis moodustasid ligikaudu 3 % FCH2 kasutada olevast maksete kogueelarvest) täitmismäär 2020. aasta lõpus madal (56 %); võtab teadmiseks FCH2 vastuse, mille kohaselt oli eelneval neljal aastal halduseelarves pidevalt kõrge täitmismäär (75 %–80 %), kuid 2020. aastal oli olukord siiski erinev COVID-19 pandeemia olulise mõju tõttu ja kavandatud tegevuste tühistamise täielikku ulatust (kuni 13 %) jaotises 2 (maksete assigneeringud) ei olnud võimalik teada enne aasta lõppu; palub FCH2-l töötada välja kava, et piirata kasutamata maksete assigneeringute taasaktiveerimist, et vältida eelarve madalat täitmismäära; |
| --- | --- |

5.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et FCH2 tava võtta uuesti kasutusele eelmiste aastate kasutamata maksete assigneeringud täitmata halduskohustuste ulatuses toob kaasa kasutamata maksete assigneeringute kuhjumise ja et seda raskendab veelgi COVID-19 pandeemia mõju, mistõttu oli selle tava tagajärjel FCH2 halduseelarve (jaotis 2, kusjuures taristu- ja kommunikatsioonikulud, mis moodustasid ligikaudu 3 % FCH2 kasutada olevast maksete kogueelarvest) täitmismäär 2020. aasta lõpus madal (56 %); võtab teadmiseks FCH2 vastuse, mille kohaselt oli eelneval neljal aastal halduseelarves pidevalt kõrge täitmismäär (75 %–80 %), kuid 2020. aastal oli olukord siiski erinev COVID-19 pandeemia olulise mõju tõttu ja kavandatud tegevuste tühistamise täielikku ulatust (kuni 13 %) jaotises 2 (maksete assigneeringud) ei olnud võimalik teada enne aasta lõppu; palub FCH2-l töötada välja kava, et piirata kasutamata maksete assigneeringute taasaktiveerimist, et vältida eelarve madalat täitmismäära;

| 6. | märgib, et programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks kasutada olnud eelarve täitmismäär oli nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute puhul 97 %; |
| --- | --- |

6.

märgib, et programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks kasutada olnud eelarve täitmismäär oli nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute puhul 97 %;

Hanked ja personal

Hanked ja personal

| 7. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et FCH2 algatas 2020. aasta aprillis avatud hankemenetluse niisuguse raamlepingu sõlmimiseks, mis on seotud H2 sertifitseerimiskava väljatöötamise projekti kolmanda etapi elluviimisega, et tagada vastavus läbivaadatud taastuvenergia direktiivile, ning et kuigi projekti kaks esimest etappi juba ellu viinud konsortsiumil oli teadmiste osas eelis, rakendas FCH2 projekti kolmanda etapi elluviimiseks avatud hankemenetlust ja selle tagajärjel oli konsortsium sama koordinaatoriga, kes oli juba kaks eelmist etappi ellu viinud, ainuke pakkumuse esitanud kandidaat ja tegi tehnilises kirjelduses kindlaks määratud maksimaalsele hinnangulisele lepingulisele maksumusele lähedase rahalise pakkumise; palub, et FCH2 annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellest aru; |
| --- | --- |

7.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et FCH2 algatas 2020. aasta aprillis avatud hankemenetluse niisuguse raamlepingu sõlmimiseks, mis on seotud H2 sertifitseerimiskava väljatöötamise projekti kolmanda etapi elluviimisega, et tagada vastavus läbivaadatud taastuvenergia direktiivile, ning et kuigi projekti kaks esimest etappi juba ellu viinud konsortsiumil oli teadmiste osas eelis, rakendas FCH2 projekti kolmanda etapi elluviimiseks avatud hankemenetlust ja selle tagajärjel oli konsortsium sama koordinaatoriga, kes oli juba kaks eelmist etappi ellu viinud, ainuke pakkumuse esitanud kandidaat ja tegi tehnilises kirjelduses kindlaks määratud maksimaalsele hinnangulisele lepingulisele maksumusele lähedase rahalise pakkumise; palub, et FCH2 annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellest aru;

| 8. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kuna teadmiste eelise olukorras kasutati avatud hankemenetlust, ei suudetud täielikult näidata parima hinna ja kvaliteedi suhte eesmärki ning et konkurentsi suurendamiseks ja turuhindade paremaks hindamiseks julgustatakse FCH2 tegema esialgseid turu-uuringuid hindade kohta ja konsulteerima teiste vesinikuturul tegutsevate ettevõtjatega; võtab teadmiseks FCH2 vastuse, et lepingu asjakohase maksumuse määramiseks tegi ta ühisettevõttesisese turu-uuringu, kasutades ka varasemaid finantsandmeid, ning et tulevikus täiendab FCH2 siseuuringuid üksikasjalikumate ühisettevõtteväliste turu-uuringutega, et leida lepingule täpseim turuhind; |
| --- | --- |

8.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kuna teadmiste eelise olukorras kasutati avatud hankemenetlust, ei suudetud täielikult näidata parima hinna ja kvaliteedi suhte eesmärki ning et konkurentsi suurendamiseks ja turuhindade paremaks hindamiseks julgustatakse FCH2 tegema esialgseid turu-uuringuid hindade kohta ja konsulteerima teiste vesinikuturul tegutsevate ettevõtjatega; võtab teadmiseks FCH2 vastuse, et lepingu asjakohase maksumuse määramiseks tegi ta ühisettevõttesisese turu-uuringu, kasutades ka varasemaid finantsandmeid, ning et tulevikus täiendab FCH2 siseuuringuid üksikasjalikumate ühisettevõtteväliste turu-uuringutega, et leida lepingule täpseim turuhind;

| 9. | märgib, et FCH2 säilitas teenuste teadmushalduse (service knowledge management) ametikoha ja kasutas ajutisi töötajaid pidevalt umbes 2,5 aastat, kuna FCH2 juhatus soovis suurendada teadmushalduse rolli, ning et komisjoni ajutiste teenuste raamlepingu kohaselt on ajutiste töötajate kasutamine siiski piiratud ühekordse või ajutise kontoritööga, mis tuleneb töökoormuse erakorralisest suurenemisest ja/või ühekordse töö tegemisest, või vaba ametikoha täitmisega kuni alalise töötaja töölevõtmiseni ning et FCH2 tava on selle põhimõttega vastuolus ja loob tegelikult lisaks ametikohtade loetelus ettenähtule ka alalise ametikoha; võtab teadmiseks FCH2 vastuse, et ajutisi töötajaid oli vaja, et lahendada teadmushalduse ametniku ametikoha tööjõu voolavus aastatel 2015–2020, ja et see selgitab osaliselt ajutiste töötajate vajadust teenuse katkematuse tagamise eesmärgil ning et FCH2 suutis sellest tingitud suurenenud töökoormusega toime tulla üksnes ajutiste töötajate abil FCH2 juhatuse eritaotluse alusel; rõhutab siiski, et ajutiste töötajate kasutamine peaks siiski jääma ajutiseks lahenduseks, sest vastasel juhul võib sellega kaasneda negatiivne mõju FCH2 üldisele tulemuslikkusele, nagu võtmepädevuste säilitamise risk, ebaselged aruandluskanalid ja väiksem töötajate tõhusus; palub FCH2-l anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvast arengust; |
| --- | --- |

9.

märgib, et FCH2 säilitas teenuste teadmushalduse (service knowledge management) ametikoha ja kasutas ajutisi töötajaid pidevalt umbes 2,5 aastat, kuna FCH2 juhatus soovis suurendada teadmushalduse rolli, ning et komisjoni ajutiste teenuste raamlepingu kohaselt on ajutiste töötajate kasutamine siiski piiratud ühekordse või ajutise kontoritööga, mis tuleneb töökoormuse erakorralisest suurenemisest ja/või ühekordse töö tegemisest, või vaba ametikoha täitmisega kuni alalise töötaja töölevõtmiseni ning et FCH2 tava on selle põhimõttega vastuolus ja loob tegelikult lisaks ametikohtade loetelus ettenähtule ka alalise ametikoha; võtab teadmiseks FCH2 vastuse, et ajutisi töötajaid oli vaja, et lahendada teadmushalduse ametniku ametikoha tööjõu voolavus aastatel 2015–2020, ja et see selgitab osaliselt ajutiste töötajate vajadust teenuse katkematuse tagamise eesmärgil ning et FCH2 suutis sellest tingitud suurenenud töökoormusega toime tulla üksnes ajutiste töötajate abil FCH2 juhatuse eritaotluse alusel; rõhutab siiski, et ajutiste töötajate kasutamine peaks siiski jääma ajutiseks lahenduseks, sest vastasel juhul võib sellega kaasneda negatiivne mõju FCH2 üldisele tulemuslikkusele, nagu võtmepädevuste säilitamise risk, ebaselged aruandluskanalid ja väiksem töötajate tõhusus; palub FCH2-l anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvast arengust;

service knowledge management

| 10. | märgib, et FCH2 kasutas 2020. aastal avatud hankemenetluste jaoks e-riigihangete lahendust ja läks 2020. aastal ühtlasi üle süsteemile EU Sign; |
| --- | --- |

10.

märgib, et FCH2 kasutas 2020. aastal avatud hankemenetluste jaoks e-riigihangete lahendust ja läks 2020. aastal ühtlasi üle süsteemile EU Sign;

| 11. | märgib, et 2020. aasta lõpus töötas FCH2 iga-aastase tegevusaruande kohaselt seal 27 inimest (24 ajutist teenistujat ja 3 lepingulist töötajat) ja kaks lähetatud riiklikku eksperti kümnest liikmesriigist, ning märgib rahuloluga, et töötajate hulgas valitseb sooline tasakaal (56 % mehi ja 44 % naisi); väljendab heameelt selle väga hea algatuse üle ja ergutab FCH2 jätkama soolise tasakaalu hoidmist; |
| --- | --- |

11.

märgib, et 2020. aasta lõpus töötas FCH2 iga-aastase tegevusaruande kohaselt seal 27 inimest (24 ajutist teenistujat ja 3 lepingulist töötajat) ja kaks lähetatud riiklikku eksperti kümnest liikmesriigist, ning märgib rahuloluga, et töötajate hulgas valitseb sooline tasakaal (56 % mehi ja 44 % naisi); väljendab heameelt selle väga hea algatuse üle ja ergutab FCH2 jätkama soolise tasakaalu hoidmist;

| 12. | võtab murega teadmiseks probleemid, mis on töötajatel tekkinud seoses COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse muutunud elukorraldust, kontoriruumidele juurdepääsu puudumist ja isolatsiooni võimalikku mõju; palub FCH2-l keskenduda töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub FCH2 juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks on olemas asjakohased tugistruktuurid; |
| --- | --- |

12.

võtab murega teadmiseks probleemid, mis on töötajatel tekkinud seoses COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse muutunud elukorraldust, kontoriruumidele juurdepääsu puudumist ja isolatsiooni võimalikku mõju; palub FCH2-l keskenduda töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub FCH2 juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks on olemas asjakohased tugistruktuurid;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 13. | märgib, et 2020. aasta oli FCH2 jaoks oluline aasta seoses sellega, et komisjon võttis 8. juulil 2020 vastu liidu vesinikustrateegia kooskõlas taasterahastu „NextGenerationEU“ ja Euroopa rohelise kokkuleppega, ning et seda tähistati esimese Euroopa vesinikunädalaga; märgib, et 2020. aastal avaldas FCH2 ühe konkursikutse, mis hõlmas 24 valdkonda, ning et talle laekus 71 pakkumust ja et pärast seda allkirjastati 2020. aastal 23-st toetuslepingust 22; märgib, et 2020. aastal kuulutas FCH2 välja kolm konkursikutset ja sõlmis lepingu seoses kolme uuringuga, millest ühe koos ühisettevõttega Clean Sky 2, et uurida vesiniku ja kütuseelementide kasutamist õhusõidukite käitamisel; |
| --- | --- |

13.

märgib, et 2020. aasta oli FCH2 jaoks oluline aasta seoses sellega, et komisjon võttis 8. juulil 2020 vastu liidu vesinikustrateegia kooskõlas taasterahastu „NextGenerationEU“ ja Euroopa rohelise kokkuleppega, ning et seda tähistati esimese Euroopa vesinikunädalaga; märgib, et 2020. aastal avaldas FCH2 ühe konkursikutse, mis hõlmas 24 valdkonda, ning et talle laekus 71 pakkumust ja et pärast seda allkirjastati 2020. aastal 23-st toetuslepingust 22; märgib, et 2020. aastal kuulutas FCH2 välja kolm konkursikutset ja sõlmis lepingu seoses kolme uuringuga, millest ühe koos ühisettevõttega Clean Sky 2, et uurida vesiniku ja kütuseelementide kasutamist õhusõidukite käitamisel;

| 14. | märgib, et 2020. aasta lõpuks hõlmas FCH2 üldine portfell programmi „Horisont 2020“ raames allkirjastatud 131 projekti, millest 26 oli lõpetatud ja 105 pooleli; märgib, et FCH2 osaleb aktiivselt kogukonna juhitud innovatsioonimissiooni algatuses vesinikuoru platvormil; võtab teadmiseks, et 2020. aastal käivitati avalikult koostöös teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadiga kütuseelementide ja vesiniku vaatluskeskus, mis on eeldatavasti oluline vahend kõigi poliitikakujundajate ja teiste sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

14.

märgib, et 2020. aasta lõpuks hõlmas FCH2 üldine portfell programmi „Horisont 2020“ raames allkirjastatud 131 projekti, millest 26 oli lõpetatud ja 105 pooleli; märgib, et FCH2 osaleb aktiivselt kogukonna juhitud innovatsioonimissiooni algatuses vesinikuoru platvormil; võtab teadmiseks, et 2020. aastal käivitati avalikult koostöös teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadiga kütuseelementide ja vesiniku vaatluskeskus, mis on eeldatavasti oluline vahend kõigi poliitikakujundajate ja teiste sidusrühmade jaoks;

| 15. | võtab teadmiseks, et finantsvõimenduse väärtus oli 31. detsembri 2020. aasta seisuga 2,34, võttes arvesse kogu erasektori partnerite panust, ja 1,69, võttes arvesse ainult tööstusrühmituse Hydrogen Europe ja teadusrühmituse Hydrogen Europe liikmeid; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks, et finantsvõimenduse väärtus oli 31. detsembri 2020. aasta seisuga 2,34, võttes arvesse kogu erasektori partnerite panust, ja 1,69, võttes arvesse ainult tööstusrühmituse Hydrogen Europe ja teadusrühmituse Hydrogen Europe liikmeid;

| 16. | märgib, et 2020. aastal arendati edasi sünergiat nii piirkondade, ühisettevõtete kui ka muude ametitega, näiteks ühisettevõte Clean Sky 2, Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet; märgib, et piirkondade algatuse osana jõustus 2020. aasta juunis projektiarendusabi katseprojekt, millega toetatakse 11 piirkondlikku ja kohalikku avalikku ametiasutust, et kujundada piirkondlike FCH2 projektide kontseptsioonid üksikasjalikeks tööplaanideks; märgib, et vesinikuorud ja -ökosüsteemid töötati välja FCH2 toetatud projekti „BIG HIT“ raames, eelkõige käivitati selle raames vesinikupiirkondade platvorm; märgib lisaks muid projekte, näiteks HEAVENN, mis käivitati 2020. aastal; |
| --- | --- |

16.

märgib, et 2020. aastal arendati edasi sünergiat nii piirkondade, ühisettevõtete kui ka muude ametitega, näiteks ühisettevõte Clean Sky 2, Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet; märgib, et piirkondade algatuse osana jõustus 2020. aasta juunis projektiarendusabi katseprojekt, millega toetatakse 11 piirkondlikku ja kohalikku avalikku ametiasutust, et kujundada piirkondlike FCH2 projektide kontseptsioonid üksikasjalikeks tööplaanideks; märgib, et vesinikuorud ja -ökosüsteemid töötati välja FCH2 toetatud projekti „BIG HIT“ raames, eelkõige käivitati selle raames vesinikupiirkondade platvorm; märgib lisaks muid projekte, näiteks HEAVENN, mis käivitati 2020. aastal;

| 17. | märgib, et FCH2 kasutab programmi „Horisont 2020“ ühiseid põhilisi tulemusnäitajaid, ka valdkondadevaheliste probleemide jälgimiseks, ning FCH2 spetsiifilisi näitajaid, näiteks niisuguste rahaliste vahendite osakaal, mis on eraldatud taastuvenergia, lõppkasutajate energiatõhususe, arukate võrkude ja salvestuse valdkondade teadustegevusele, samuti näidisprojektidele, mida teostatakse liikmesriikides ja piirkondades, mis saavad kasu liidu struktuuri- ja investeerimisfondidest; |
| --- | --- |

17.

märgib, et FCH2 kasutab programmi „Horisont 2020“ ühiseid põhilisi tulemusnäitajaid, ka valdkondadevaheliste probleemide jälgimiseks, ning FCH2 spetsiifilisi näitajaid, näiteks niisuguste rahaliste vahendite osakaal, mis on eraldatud taastuvenergia, lõppkasutajate energiatõhususe, arukate võrkude ja salvestuse valdkondade teadustegevusele, samuti näidisprojektidele, mida teostatakse liikmesriikides ja piirkondades, mis saavad kasu liidu struktuuri- ja investeerimisfondidest;

Siseaudit

Siseaudit

| 18. | märgib, et 2020. aastal algatas siseauditi talitus kooskõlas 2019.–2021. aasta strateegilise siseauditi kavaga auditi, et hinnata olemasoleva sisekontrollisüsteemi ülesehituse piisavust ning selle tõhusust ja tulemuslikkust, ning järeldas, et FCH2 on loonud tõhusa ja tulemusliku sisekontrollisüsteemi toetuslepingute elluviimiseks ja lõpetamiseks programmi „Horisont 2020“ raames ning et FCH2 on tugevdanud eelkontrolli ja algatusi, et edendada tulemuste levitamist ja kasutamist, ning enamgi veel, siseauditi talitus ei tuvastanud ühtegi kriitilise tähtsusega või väga olulist probleemi; |
| --- | --- |

18.

märgib, et 2020. aastal algatas siseauditi talitus kooskõlas 2019.–2021. aasta strateegilise siseauditi kavaga auditi, et hinnata olemasoleva sisekontrollisüsteemi ülesehituse piisavust ning selle tõhusust ja tulemuslikkust, ning järeldas, et FCH2 on loonud tõhusa ja tulemusliku sisekontrollisüsteemi toetuslepingute elluviimiseks ja lõpetamiseks programmi „Horisont 2020“ raames ning et FCH2 on tugevdanud eelkontrolli ja algatusi, et edendada tulemuste levitamist ja kasutamist, ning enamgi veel, siseauditi talitus ei tuvastanud ühtegi kriitilise tähtsusega või väga olulist probleemi;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 19. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et FCH2 on kehtestanud eelkontrollimenetlused, mis põhinevad finants- ja tegevusaruandluse dokumendipõhisel ülevaatusel, ja et 2019. aastal hakati rakendama komisjoni uut sisekontrolliraamistikku ning et iga-aastase nõutava enesehindamise ja kontrollitoimingute tõhususe seire jaoks on FCH2 välja töötanud asjakohased näitajad, mis kajastavad kõiki sisekontrolli põhimõtteid ja asjakohaseid omadusi; |
| --- | --- |

19.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et FCH2 on kehtestanud eelkontrollimenetlused, mis põhinevad finants- ja tegevusaruandluse dokumendipõhisel ülevaatusel, ja et 2019. aastal hakati rakendama komisjoni uut sisekontrolliraamistikku ning et iga-aastase nõutava enesehindamise ja kontrollitoimingute tõhususe seire jaoks on FCH2 välja töötanud asjakohased näitajad, mis kajastavad kõiki sisekontrolli põhimõtteid ja asjakohaseid omadusi;

| 20. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete puhul teeb FCH2 järelauditeid toetusesaajate juures, kuid programmi „Horisont 2020“ projektide maksetaotluste eest vastutab komisjoni ühine audititeenistus, ning et tuginedes 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele, teatas FCH2 seitsmenda raamprogrammi projektide esinduslikuks veamääraks 1,97 % ja allesjäänud veamääraks 1,01 % ning programmi „Horisont 2020“ projektide (tasaarvestused ja lõppmaksed) esinduslikuks veamääraks 2,16 % ja allesjäänud veamääraks 1,34 %; märgib, et komisjoni ettepaneku põhjal programmi „Horisont 2020“ käsitleva määruse kohta on programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud kõikide auditite ning sissenõudmiste ja korrigeerimiste mõju, seatud lõppeesmärk saavutada allesjäänud veamäär, mis on 2 %-le võimalikult lähedal; |
| --- | --- |

20.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete puhul teeb FCH2 järelauditeid toetusesaajate juures, kuid programmi „Horisont 2020“ projektide maksetaotluste eest vastutab komisjoni ühine audititeenistus, ning et tuginedes 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele, teatas FCH2 seitsmenda raamprogrammi projektide esinduslikuks veamääraks 1,97 % ja allesjäänud veamääraks 1,01 % ning programmi „Horisont 2020“ projektide (tasaarvestused ja lõppmaksed) esinduslikuks veamääraks 2,16 % ja allesjäänud veamääraks 1,34 %; märgib, et komisjoni ettepaneku põhjal programmi „Horisont 2020“ käsitleva määruse kohta on programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud kõikide auditite ning sissenõudmiste ja korrigeerimiste mõju, seatud lõppeesmärk saavutada allesjäänud veamäär, mis on 2 %-le võimalikult lähedal;

| 21. | märgib, et kontrollikoda auditeeris maksete kontrolli osana programmi „Horisont 2020“ raames 2020. aastal lõplike toetusesaajate tasandil tehtud maksete juhuvalimit, et leida kinnitust järelauditite veamäärade õigsusele, ning et nende üksikasjalike auditite käigus leiti ühel juhul viga, mis ületas 1 % auditeeritud kuludest, kuna deklareeritud kulude eurodesse ümberarvestamisel kohaldati vale vahetuskurssi; |
| --- | --- |

21.

märgib, et kontrollikoda auditeeris maksete kontrolli osana programmi „Horisont 2020“ raames 2020. aastal lõplike toetusesaajate tasandil tehtud maksete juhuvalimit, et leida kinnitust järelauditite veamäärade õigsusele, ning et nende üksikasjalike auditite käigus leiti ühel juhul viga, mis ületas 1 % auditeeritud kuludest, kuna deklareeritud kulude eurodesse ümberarvestamisel kohaldati vale vahetuskurssi;

| 22. | rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 40. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise eeskirjade ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab FCH2 tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades, et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 40. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise eeskirjade ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab FCH2 tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades, et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid;

| 23. | märgib, et 2020. aasta oktoobris toimunud iga-aastasel riskihindamise seminaril keskenduti kriitilistele riskidele, mis mõjutavad FCH2 eesmärkide saavutamist, ja eelneval aastal kindlaks määratud tegevuskavadele ning hinnati nende piisavust ja asjakohasust nii 2020. aasta kui ka 2021. aasta jaoks, lisaks tehti kokkuvõte koondsisendite kohta ja arutleti nende üle, et koostada uute märkimisväärsete riskide loetelu 2020. aastaks, ning koostati ka nendele vastavad tegevuskavad; märgib lisaks, et FCH2 rakendab ühist teadusuuringute valdkonna pettustevastast strateegiat ning et 2020. aastal korraldati varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi ning plagiaadivastase vahendi teemalisi sisekoolitusi. |
| --- | --- |

23.

märgib, et 2020. aasta oktoobris toimunud iga-aastasel riskihindamise seminaril keskenduti kriitilistele riskidele, mis mõjutavad FCH2 eesmärkide saavutamist, ja eelneval aastal kindlaks määratud tegevuskavadele ning hinnati nende piisavust ja asjakohasust nii 2020. aasta kui ka 2021. aasta jaoks, lisaks tehti kokkuvõte koondsisendite kohta ja arutleti nende üle, et koostada uute märkimisväärsete riskide loetelu 2020. aastaks, ning koostati ka nendele vastavad tegevuskavad; märgib lisaks, et FCH2 rakendab ühist teadusuuringute valdkonna pettustevastast strateegiat ning et 2020. aastal korraldati varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi ning plagiaadivastase vahendi teemalisi sisekoolitusi.

---

(1)  Nõukogu 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (ELT L 153, 12.6.2008, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 108).

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/470 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/470

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1824,

4. mai 2022,

kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte (praegu Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0109/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0109/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (4), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (4), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014) (5), eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014) (5), eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0075/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0075/2022),

| 1. | annab heakskiidu kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Saastevaba Vesiniku Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Saastevaba Vesiniku Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 169, 7.6.2014, lk 108.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/472 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/472

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1825,

4. mai 2022,

innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (praegu Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0110/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0110/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 557/2014 innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta (4), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 557/2014 innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta (4), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014, (5) eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014, (5) eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0072/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0072/2022),

| 1. | annab heakskiidu Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 169, 7.6.2014, lk 54.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/474 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/474

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1826,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (praegu Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0072/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0072/2022),

| A. | arvestades, et ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte IMI“) asutati 2007. aasta detsembris 10-aastaseks perioodiks eesmärgiga märgatavalt suurendada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust ning selle pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota tõhusamaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte IMI“) asutati 2007. aasta detsembris 10-aastaseks perioodiks eesmärgiga märgatavalt suurendada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust ning selle pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota tõhusamaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid;

| B. | arvestades, et pärast nõukogu määruse (EL) nr 557/2014 (1) vastuvõtmist 2014. aasta mais loodi innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte IMI 2“) ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2024; arvestades, et see asendas alates 2014. aasta juunist ühisettevõtte IMI ja sai selle õigusjärglaseks eesmärgiga viia lõpule seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvad teadusuuringud ja käivitada uus projekt programmi „Horisont 2020“ raames; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast nõukogu määruse (EL) nr 557/2014 (1) vastuvõtmist 2014. aasta mais loodi innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte IMI 2“) ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2024; arvestades, et see asendas alates 2014. aasta juunist ühisettevõtte IMI ja sai selle õigusjärglaseks eesmärgiga viia lõpule seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvad teadusuuringud ja käivitada uus projekt programmi „Horisont 2020“ raames;

1

| C. | arvestades, et ühisettevõtte IMI ja ühisettevõtte IMI 2 asutajaliikmed on liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (edaspidi „tööstusharu“); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühisettevõtte IMI ja ühisettevõtte IMI 2 asutajaliikmed on liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (edaspidi „tööstusharu“);

| D. | arvestades, et liidu maksimaalne rahaline osalus ühisettevõtte IMI kulude katmises on kümne aasta jooksul 1 000 000 000 eurot, mis makstakse välja seitsmenda raamprogrammi eelarvest, ning et asutajaliikmed katavad ühisettevõtte IMI jooksvad kulud võrdselt, kusjuures kellegi eraldatav summa ei ületa 4 % liidu rahalise osaluse kogusummast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liidu maksimaalne rahaline osalus ühisettevõtte IMI kulude katmises on kümne aasta jooksul 1 000 000 000 eurot, mis makstakse välja seitsmenda raamprogrammi eelarvest, ning et asutajaliikmed katavad ühisettevõtte IMI jooksvad kulud võrdselt, kusjuures kellegi eraldatav summa ei ületa 4 % liidu rahalise osaluse kogusummast;

| E. | arvestades, et liidu maksimaalne rahaline osalus, sealhulgas Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni assigneeringud, ühisettevõtte IMI 2 kulude katmises on kümne aasta jooksul 1 630 000 000 eurot, mis makstakse välja programmi „Horisont 2020“ eelarvest, ning et muud liikmed kui komisjon peavad katma 50 % jooksvatest kuludest ja osalema tegevuskulude katmises rahalise osaluse ja/või mitterahalise osaluse kaudu sellises ulatuses, mis on võrdväärne liidu rahalise osalusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liidu maksimaalne rahaline osalus, sealhulgas Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni assigneeringud, ühisettevõtte IMI 2 kulude katmises on kümne aasta jooksul 1 630 000 000 eurot, mis makstakse välja programmi „Horisont 2020“ eelarvest, ning et muud liikmed kui komisjon peavad katma 50 % jooksvatest kuludest ja osalema tegevuskulude katmises rahalise osaluse ja/või mitterahalise osaluse kaudu sellises ulatuses, mis on võrdväärne liidu rahalise osalusega;

Eelarvehaldus ja finantsjuhtimine

Eelarvehaldus ja finantsjuhtimine

| 1. | võtab teadmiseks, et Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) aruandes ühisettevõtte IMI 2 31. detsembril 2020 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) leitakse, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte IMI 2 finantsolukorrast 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning toimingute tulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest sel kuupäeval lõppenud aastal kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ning on kooskõlas ühisettevõtte finantsmääruse ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadega; lisaks võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) aruandes ühisettevõtte IMI 2 31. detsembril 2020 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) leitakse, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte IMI 2 finantsolukorrast 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning toimingute tulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest sel kuupäeval lõppenud aastal kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ning on kooskõlas ühisettevõtte finantsmääruse ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadega; lisaks võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;

| 2. | märgib, et 2020. aasta lõplik kasutada olnud eelarve, sealhulgas uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringud, sihtotstarbelised tulud ja järgmisesse aastasse ümberjaotamised, hõlmas 276 538 561 eurot kulukohustuste assigneeringutena (millest 269 829 327 eurot saadi liidu eelarvest) ja 241 559 114 eurot maksete assigneeringutena (millest 232 349 880 eurot saadi liidu eelarvest); märgib, et kulukohustuste assigneeringute eelarve täitmismäär oli 98,66 % ja maksete assigneeringute oma 97,08 %; |
| --- | --- |

2.

märgib, et 2020. aasta lõplik kasutada olnud eelarve, sealhulgas uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringud, sihtotstarbelised tulud ja järgmisesse aastasse ümberjaotamised, hõlmas 276 538 561 eurot kulukohustuste assigneeringutena (millest 269 829 327 eurot saadi liidu eelarvest) ja 241 559 114 eurot maksete assigneeringutena (millest 232 349 880 eurot saadi liidu eelarvest); märgib, et kulukohustuste assigneeringute eelarve täitmismäär oli 98,66 % ja maksete assigneeringute oma 97,08 %;

| 3. | märgib, et erasektorist pärit osalistelt ühisettevõtte IMI operatiivtegevuse kulude katteks ette nähtud 1 000 000 000 euro suurusest summast oli ühisettevõte IMI poolt 2020. aasta lõpuks teatatud ja kinnitatud mitterahaline osalus ja rahaline toetus erasektorist pärit osalistelt 759 471 000 eurot (mitterahaline osalus 737 573 000 eurot ja rahaline toetus 21 898 000 eurot); märgib, et 2020. aastal tegutses ühisettevõtte IMI raames 11 projekti, millest kolme tegevus lõppes 31. detsembril 2020; |
| --- | --- |

3.

märgib, et erasektorist pärit osalistelt ühisettevõtte IMI operatiivtegevuse kulude katteks ette nähtud 1 000 000 000 euro suurusest summast oli ühisettevõte IMI poolt 2020. aasta lõpuks teatatud ja kinnitatud mitterahaline osalus ja rahaline toetus erasektorist pärit osalistelt 759 471 000 eurot (mitterahaline osalus 737 573 000 eurot ja rahaline toetus 21 898 000 eurot); märgib, et 2020. aastal tegutses ühisettevõtte IMI raames 11 projekti, millest kolme tegevus lõppes 31. detsembril 2020;

| 4. | märgib, et ühisettevõtte IMI maksete assigneeringute kasutusmäär oli seitsmenda raamprogrammi projektide puhul 96 %; |
| --- | --- |

4.

märgib, et ühisettevõtte IMI maksete assigneeringute kasutusmäär oli seitsmenda raamprogrammi projektide puhul 96 %;

| 5. | märgib, et ühisettevõtte IMI 2 operatiivtegevuse kulude katteks ette nähtud tööstusharu liikmete mitterahalise osaluse ja rahalise toetuse summast 1 425 000 000 eurot oli teatatud ja kinnitatud mitterahaline osalus 317 206 000 eurot ja rahaline toetus 20 717 000 eurot ning et lisaks sellele oli assotsieerunud partnerite teatatud ja kinnitatud rahaline toetus 7 064 000 eurot ja mitterahaline osalus 34 972 000 eurot; märgib, et sellest tulenevalt oli 2020. aasta lõpus tööstusharu liikmete ja assotsieerunud partnerite osalus ühisettevõtte IMI 2 programmi „Horisont 2020“ tegevustes kokku 379 959 000 eurot ning liidu rahaline toetus oli kokku 643 180 000 eurot; võtab teadmiseks, et eelmaksete eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ja toetuslepingu näidises, ning loodab, et ühisettevõtte IMI 2 lõpuks vastab tööstusharu panus programmi tasandil liidu panusele; märgib, et programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks kasutada olnud 2020. aasta eelarves oli kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär 100 % ja maksete assigneeringute oma 99,7 %; märgib, et 2020. aastal tegutses ühisettevõtte IMI 2 raames 92 projekti, millest kuue tegevus lõppes 31. detsembril 2020; märgib, et kulukohustuste suurenemine 2020. aastal 200 400 000 euro (liidu rahastusest) ja 182 300 000 euro (tööstusharu ja assotsieerunud partnerite rahastusest) võrra on tingitud 19 uue toetuslepingu sõlmimisest ühisettevõtte IMI 2 poolt, mille hulka kuulub 8 projekti seoses erakorralise projektikonkursiga koroonaviiruse ravi ja diagnostika kohta; |
| --- | --- |

5.

märgib, et ühisettevõtte IMI 2 operatiivtegevuse kulude katteks ette nähtud tööstusharu liikmete mitterahalise osaluse ja rahalise toetuse summast 1 425 000 000 eurot oli teatatud ja kinnitatud mitterahaline osalus 317 206 000 eurot ja rahaline toetus 20 717 000 eurot ning et lisaks sellele oli assotsieerunud partnerite teatatud ja kinnitatud rahaline toetus 7 064 000 eurot ja mitterahaline osalus 34 972 000 eurot; märgib, et sellest tulenevalt oli 2020. aasta lõpus tööstusharu liikmete ja assotsieerunud partnerite osalus ühisettevõtte IMI 2 programmi „Horisont 2020“ tegevustes kokku 379 959 000 eurot ning liidu rahaline toetus oli kokku 643 180 000 eurot; võtab teadmiseks, et eelmaksete eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ja toetuslepingu näidises, ning loodab, et ühisettevõtte IMI 2 lõpuks vastab tööstusharu panus programmi tasandil liidu panusele; märgib, et programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks kasutada olnud 2020. aasta eelarves oli kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär 100 % ja maksete assigneeringute oma 99,7 %; märgib, et 2020. aastal tegutses ühisettevõtte IMI 2 raames 92 projekti, millest kuue tegevus lõppes 31. detsembril 2020; märgib, et kulukohustuste suurenemine 2020. aastal 200 400 000 euro (liidu rahastusest) ja 182 300 000 euro (tööstusharu ja assotsieerunud partnerite rahastusest) võrra on tingitud 19 uue toetuslepingu sõlmimisest ühisettevõtte IMI 2 poolt, mille hulka kuulub 8 projekti seoses erakorralise projektikonkursiga koroonaviiruse ravi ja diagnostika kohta;

| 6. | märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab mitterahalise osaluse arvutamise ühtlustamist ühisettevõtete vahel; |
| --- | --- |

6.

märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab mitterahalise osaluse arvutamise ühtlustamist ühisettevõtete vahel;

| 7. | märgib kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõtet IMI 2 iseloomustab projektide pikaajalisus tulenevalt selle teadusuuringute olemusest ja et see olukord on näide ühisettevõtte programmi „Horisont 2020“ tegevustega seotud eeskirjades sätestatud osaluseesmärkide saavutamise erinevast tõhususest ning et sellega kaasneb oht, et ühisettevõtte vahendite õigeaegseks haldamiseks vajalikud haldusressursid ei pruugi samaaegselt rakendatavate mitmeaastase finantsraamistiku programmide projektide arvu suurenemise tõttu olla piisavad; kutsub ühisettevõtet IMI 2 üles vaatama läbi oma organisatsioonilise struktuuri ja personalivajadused, et tagada toimepidevus märkimisväärselt suurenenud töövoogude perioodidel; kutsub ühisettevõtet IMI 2 üles suurendama oma teadusuuringute prioriteetide otsustusprotsessi läbipaistvust ja teatama valitud meetodist oma järgmises aastaaruandes; |
| --- | --- |

7.

märgib kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõtet IMI 2 iseloomustab projektide pikaajalisus tulenevalt selle teadusuuringute olemusest ja et see olukord on näide ühisettevõtte programmi „Horisont 2020“ tegevustega seotud eeskirjades sätestatud osaluseesmärkide saavutamise erinevast tõhususest ning et sellega kaasneb oht, et ühisettevõtte vahendite õigeaegseks haldamiseks vajalikud haldusressursid ei pruugi samaaegselt rakendatavate mitmeaastase finantsraamistiku programmide projektide arvu suurenemise tõttu olla piisavad; kutsub ühisettevõtet IMI 2 üles vaatama läbi oma organisatsioonilise struktuuri ja personalivajadused, et tagada toimepidevus märkimisväärselt suurenenud töövoogude perioodidel; kutsub ühisettevõtet IMI 2 üles suurendama oma teadusuuringute prioriteetide otsustusprotsessi läbipaistvust ja teatama valitud meetodist oma järgmises aastaaruandes;

| 8. | märgib, et 2020. aastal tegi ühisettevõte IMI 2 veel seitsmenda raamprogrammi toetusmakseid; märgib lisaks, et kontrollikoja andmetel olid järelauditite tulemuste põhjal ühisettevõtte IMI 2 allesjäänud veamäärad 2 % suurusest olulisuse piirmäärast allpool (2020. aasta lõpu seisuga); |
| --- | --- |

8.

märgib, et 2020. aastal tegi ühisettevõte IMI 2 veel seitsmenda raamprogrammi toetusmakseid; märgib lisaks, et kontrollikoja andmetel olid järelauditite tulemuste põhjal ühisettevõtte IMI 2 allesjäänud veamäärad 2 % suurusest olulisuse piirmäärast allpool (2020. aasta lõpu seisuga);

| 9. | märgib kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõtte IMI 2 tava võtta uuesti kasutusele eelmiste aastate kasutamata maksete assigneeringud täitmata halduskohustuste ulatuses toob kaasa kasutamata maksete assigneeringute kuhjumise ning et COVID-19 pandeemia kaasmõjul põhjustas see ühisettevõtte IMI 2 halduseelarve madala täitmismäära 51 %; võtab teadmiseks, et jaotise 2 maksete assigneeringute kasutamata summa oli 3,2 miljonit eurot (võrreldes eelarvestatud maksete assigneeringute kogusummaga 241 559 114 eurot); võtab teadmiseks ühisettevõtte IMI 2 vastuse, et jäik eelarve planeerimine ja muudatuste mehhanism ei võimaldanud kiiresti muutuvas ja ebakindlas üleilmses pandeemiast põhjustatud kriisiolukorras teha asjakohaseid muudatusi ning et 2021. aastaks on ühisettevõttel IMI 2 kavas kanda üle väiksem arv haldusmaksete assigneeringuid kui 2021. aastaks üle kantud kulukohustusi (2. jaotise all „Taristuga seotud kulutused“) ning et tal on kavas katta ülekantud ja ülekantavate assigneeringute vahe käesoleva aasta eelarvest; palub ühisettevõttel IMI 2 töötada välja kava, et piirata kasutamata maksete assigneeringute taasaktiveerimist, et vältida eelarve madalat täitmismäära; |
| --- | --- |

9.

märgib kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõtte IMI 2 tava võtta uuesti kasutusele eelmiste aastate kasutamata maksete assigneeringud täitmata halduskohustuste ulatuses toob kaasa kasutamata maksete assigneeringute kuhjumise ning et COVID-19 pandeemia kaasmõjul põhjustas see ühisettevõtte IMI 2 halduseelarve madala täitmismäära 51 %; võtab teadmiseks, et jaotise 2 maksete assigneeringute kasutamata summa oli 3,2 miljonit eurot (võrreldes eelarvestatud maksete assigneeringute kogusummaga 241 559 114 eurot); võtab teadmiseks ühisettevõtte IMI 2 vastuse, et jäik eelarve planeerimine ja muudatuste mehhanism ei võimaldanud kiiresti muutuvas ja ebakindlas üleilmses pandeemiast põhjustatud kriisiolukorras teha asjakohaseid muudatusi ning et 2021. aastaks on ühisettevõttel IMI 2 kavas kanda üle väiksem arv haldusmaksete assigneeringuid kui 2021. aastaks üle kantud kulukohustusi (2. jaotise all „Taristuga seotud kulutused“) ning et tal on kavas katta ülekantud ja ülekantavate assigneeringute vahe käesoleva aasta eelarvest; palub ühisettevõttel IMI 2 töötada välja kava, et piirata kasutamata maksete assigneeringute taasaktiveerimist, et vältida eelarve madalat täitmismäära;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 10. | märgib, et ühisettevõte IMI 2 käivitas kiirendatud projektikonkursi ettepanekute saamiseks koroonaviiruse ravi ja diagnostika kohta, millest võrsus 8 projekti; märgib lisaks kolme täiendava projektikonkursi käivitamist ettepanekute saamiseks sellistel teemadel nagu harvikhaigused, infektsioonhaigused, vähk, neurodegeneratiivsed haigused ja autoimmuunhaigused; võtab ühtlasi teadmiseks 19 uue projekti toetuslepingu sõlmimise, mille eelarve kokku on 380 000 000 eurot, suurendades ühisettevõtte IMI 2 projektiportfelli 167 projektini; märgib, et uued projektid keskenduvad vähile, diabeedile, ülekaalulisusele, digitaalsele tervishoiule, tehisintellektile, uudsetele ravimeetoditele, ravimiarendusele ja keskkonnaalastele küsimustele; |
| --- | --- |

10.

märgib, et ühisettevõte IMI 2 käivitas kiirendatud projektikonkursi ettepanekute saamiseks koroonaviiruse ravi ja diagnostika kohta, millest võrsus 8 projekti; märgib lisaks kolme täiendava projektikonkursi käivitamist ettepanekute saamiseks sellistel teemadel nagu harvikhaigused, infektsioonhaigused, vähk, neurodegeneratiivsed haigused ja autoimmuunhaigused; võtab ühtlasi teadmiseks 19 uue projekti toetuslepingu sõlmimise, mille eelarve kokku on 380 000 000 eurot, suurendades ühisettevõtte IMI 2 projektiportfelli 167 projektini; märgib, et uued projektid keskenduvad vähile, diabeedile, ülekaalulisusele, digitaalsele tervishoiule, tehisintellektile, uudsetele ravimeetoditele, ravimiarendusele ja keskkonnaalastele küsimustele;

| 11. | märgib, et 2020. aasta tegevusaruandes rõhutati, et ühisettevõte IMI 2 kasutas hindamisekspertidena 235 eksperti 29 riigist, kellest 105 olid naised ja 130 mehed; väljendab heameelt asjaolu üle, et ühisettevõte IMI 2 jätkab selles kontekstis soolise tasakaalu parandamist; |
| --- | --- |

11.

märgib, et 2020. aasta tegevusaruandes rõhutati, et ühisettevõte IMI 2 kasutas hindamisekspertidena 235 eksperti 29 riigist, kellest 105 olid naised ja 130 mehed; väljendab heameelt asjaolu üle, et ühisettevõte IMI 2 jätkab selles kontekstis soolise tasakaalu parandamist;

| 12. | märgib, et ühisettevõte IMI 2 kasutab lisaks andmete kogumisele asjaomaste standardsete programmi „Horisont 2020“ põhiliste tulemusnäitajate alusel teavitamiseks, et hinnata programmi konkreetsete eesmärkide tulemusi ja mõju, põhilisi tulemusnäitajaid tegevuste jälgimiseks 10 strateegilises valdkonnas; lisaks märgib, et ühisettevõte IMI 2 kogub andmeid nende punktide kohta spetsiaalse veebiplatvormi abil, mille kaudu projekti koordinaatorid saavad esitada oma projektide tulemusi, võimaldades ühtlasi ühisettevõttel IMI 2 andmeid koondada ja analüüsida ning luua ülevaate projekti saavutustest nende arengu käigus; märgib, et kuigi need põhilised tulemusnäitajad on loodud ühisettevõtte IMI 2 jaoks, kogub ühisettevõte IMI 2 asjakohasel juhul ka ühisettevõtte IMI projektide andmeid, võimaldades uurida ühisettevõtte mõju alates selle loomisest; märgib lisaks, et kuni 31. detsembrini 2020 kogutud andmete analüüs näitab, et ühisettevõtte IMI 2 projektides käsitletakse peaaegu kõiki ühisettevõtte IMI 2 strateegiliste teadusuuringute kava prioriteetseid valdkondi (11 valdkonda 12st); |
| --- | --- |

12.

märgib, et ühisettevõte IMI 2 kasutab lisaks andmete kogumisele asjaomaste standardsete programmi „Horisont 2020“ põhiliste tulemusnäitajate alusel teavitamiseks, et hinnata programmi konkreetsete eesmärkide tulemusi ja mõju, põhilisi tulemusnäitajaid tegevuste jälgimiseks 10 strateegilises valdkonnas; lisaks märgib, et ühisettevõte IMI 2 kogub andmeid nende punktide kohta spetsiaalse veebiplatvormi abil, mille kaudu projekti koordinaatorid saavad esitada oma projektide tulemusi, võimaldades ühtlasi ühisettevõttel IMI 2 andmeid koondada ja analüüsida ning luua ülevaate projekti saavutustest nende arengu käigus; märgib, et kuigi need põhilised tulemusnäitajad on loodud ühisettevõtte IMI 2 jaoks, kogub ühisettevõte IMI 2 asjakohasel juhul ka ühisettevõtte IMI projektide andmeid, võimaldades uurida ühisettevõtte mõju alates selle loomisest; märgib lisaks, et kuni 31. detsembrini 2020 kogutud andmete analüüs näitab, et ühisettevõtte IMI 2 projektides käsitletakse peaaegu kõiki ühisettevõtte IMI 2 strateegiliste teadusuuringute kava prioriteetseid valdkondi (11 valdkonda 12st);

| 13. | märgib, et valdkonna osalised on kasutusele võtnud ühisettevõtte IMI 2 projektide käigus loodud mitmeid uusi vahendeid ja protsesse (sellise rakendamise näideteks on loommudelid, standardid, biomarkerid, standardsed töökorrad, sõeluurimisplatvormide kasutamine, kliiniliste uuringute võrgustikud jne); andmed näitavad et ühisettevõttel IMI 2 oli 176 rakendamistulemust (võrreldes seatud eesmärgiga 50) ning ühisettevõtetel IMI ja IMI 2 kokku 482 rakendamistulemust; märgib lisaks, et 60 % projektidest kaasavad konsortsiumi partnerite, nõuandekomisjonide liikmete, sidusrühmade gruppide jms liikmetena patsientide organisatsioone ja tervishoiutöötajate ühendusi ning et see suundumus on ühisettevõtte IMI 2 eluajal olnud püsiv; tunneb siiski muret selle pärast, et ühisettevõtte IMI 2 projektidega ei suudeta endiselt tagada riiklikult rahastatavate teadusuuringute tulemuste taskukohasust, juurdepääsetavust ja kättesaadavust; nõuab sellega seoses, et ühisettevõtte IMI 2 õigusjärglane, Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõte, kehtestaks viivitamata uued nõuded, mille kohaselt kõik ravi, ennetamise või diagnoosimise teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud liidu avaliku sektori vahenditest toetuse saajad oleksid kohustatud järgima juurdepääsu, tõhususe, taskukohasuse ja kättesaadavuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

13.

märgib, et valdkonna osalised on kasutusele võtnud ühisettevõtte IMI 2 projektide käigus loodud mitmeid uusi vahendeid ja protsesse (sellise rakendamise näideteks on loommudelid, standardid, biomarkerid, standardsed töökorrad, sõeluurimisplatvormide kasutamine, kliiniliste uuringute võrgustikud jne); andmed näitavad et ühisettevõttel IMI 2 oli 176 rakendamistulemust (võrreldes seatud eesmärgiga 50) ning ühisettevõtetel IMI ja IMI 2 kokku 482 rakendamistulemust; märgib lisaks, et 60 % projektidest kaasavad konsortsiumi partnerite, nõuandekomisjonide liikmete, sidusrühmade gruppide jms liikmetena patsientide organisatsioone ja tervishoiutöötajate ühendusi ning et see suundumus on ühisettevõtte IMI 2 eluajal olnud püsiv; tunneb siiski muret selle pärast, et ühisettevõtte IMI 2 projektidega ei suudeta endiselt tagada riiklikult rahastatavate teadusuuringute tulemuste taskukohasust, juurdepääsetavust ja kättesaadavust; nõuab sellega seoses, et ühisettevõtte IMI 2 õigusjärglane, Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõte, kehtestaks viivitamata uued nõuded, mille kohaselt kõik ravi, ennetamise või diagnoosimise teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud liidu avaliku sektori vahenditest toetuse saajad oleksid kohustatud järgima juurdepääsu, tõhususe, taskukohasuse ja kättesaadavuse põhimõtteid;

| 14. | märgib, et selles avaldub dünaamika, mille kohaselt on nüüd, kui mitmed ühisettevõtte IMI 2 projektid on lõppenud ning jõudmas ühisettevõtte IMI 2 programmitsükli lõppu, ühisettevõtte IMI 2 projektid hoogu sisse saamas ning mõnel juhul ületavad seatud eesmärgid; |
| --- | --- |

14.

märgib, et selles avaldub dünaamika, mille kohaselt on nüüd, kui mitmed ühisettevõtte IMI 2 projektid on lõppenud ning jõudmas ühisettevõtte IMI 2 programmitsükli lõppu, ühisettevõtte IMI 2 projektid hoogu sisse saamas ning mõnel juhul ületavad seatud eesmärgid;

| 15. | märgib kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõte IMI 2 andis olulise panuse Euroopa ühistegevusse COVID-19 pandeemiale reageerimisel ning et ühisettevõte IMI 2 eraldas oma 2020. aasta eelarvest 45 000 000 eurot 2020. aasta märtsis käivitatud kiirendatud projektikonkursile; lisaks märgib, et komisjoni poolt eraldatud programmi „Horisont 2020“ vahendid suurendasid selle summa 72 000 000 euroni; |
| --- | --- |

15.

märgib kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõte IMI 2 andis olulise panuse Euroopa ühistegevusse COVID-19 pandeemiale reageerimisel ning et ühisettevõte IMI 2 eraldas oma 2020. aasta eelarvest 45 000 000 eurot 2020. aasta märtsis käivitatud kiirendatud projektikonkursile; lisaks märgib, et komisjoni poolt eraldatud programmi „Horisont 2020“ vahendid suurendasid selle summa 72 000 000 euroni;

| 16. | märgib, et intellektuaalomandi õiguste küsimust tuleb käsitleda kõigis lepingutes, mis võivad anda soovitud mõju või tulemuse, näiteks uuringud, analüüsid või hindamised; märgib, et selle eesmärk on kaitsta üksikisikutest loojate õigusi, kuid esitada ka üksikasjad selle kohta, kuidas neid õigusi tulevikus kasutatakse; märgib, et kuna oste sooritatakse avaliku sektori vahenditest, peaksid tulemused olema läbipaistvad ja üldsusele kättesaadavad; palub ühisettevõttel IMI 2 selgitada intellektuaalomandi õigusi ja suurendada läbipaistvust teadusuuringute tulemuste osas; |
| --- | --- |

16.

märgib, et intellektuaalomandi õiguste küsimust tuleb käsitleda kõigis lepingutes, mis võivad anda soovitud mõju või tulemuse, näiteks uuringud, analüüsid või hindamised; märgib, et selle eesmärk on kaitsta üksikisikutest loojate õigusi, kuid esitada ka üksikasjad selle kohta, kuidas neid õigusi tulevikus kasutatakse; märgib, et kuna oste sooritatakse avaliku sektori vahenditest, peaksid tulemused olema läbipaistvad ja üldsusele kättesaadavad; palub ühisettevõttel IMI 2 selgitada intellektuaalomandi õigusi ja suurendada läbipaistvust teadusuuringute tulemuste osas;

| 17. | märgib, et 2020. aastal oli ühisettevõtte IMI 2 finantsvõimenduse määr 1,01; |
| --- | --- |

17.

märgib, et 2020. aastal oli ühisettevõtte IMI 2 finantsvõimenduse määr 1,01;

Värbamine ja töötajate toimetulek COVID-19 pandeemiaga

Värbamine ja töötajate toimetulek COVID-19 pandeemiaga

| 18. | märgib, et 31. detsembril 2020. aastal olid 53 ametikohta 56st ühisettevõtte IMI 2 töötajate ametikohtade loetelust täidetud, viis ametikohta täideti 2020. aastal, kolm ajutiste töötajate ja kaks lepinguliste töötajate poolt; |
| --- | --- |

18.

märgib, et 31. detsembril 2020. aastal olid 53 ametikohta 56st ühisettevõtte IMI 2 töötajate ametikohtade loetelust täidetud, viis ametikohta täideti 2020. aastal, kolm ajutiste töötajate ja kaks lepinguliste töötajate poolt;

| 19. | märgib, et liikumispiirangute perioodil läksid ühisettevõtte IMI 2 töötajad üle täiemahulisele kaugtööle, kusjuures töötajatel oli alates esimesest päevast juurdepääs kõigile vajalikele dokumentidele, vahenditele ja ressurssidele; märgib, et ümberlülitumist kodust töötamisele soodustas ka asjaolu, et ühisettevõte IMI 2 oli kasutusele võtnud mitu komisjoni standardvahendit, nagu ARES, Sysper ja terve rea programmi „Horisont 2020“ haldamise IT-vahendeid; märgib lisaks, et ühisettevõte IMI 2 ja muud ühisettevõtted, kes töötavad samas hoones, leppisid kokku ühtsetes reeglites töötajatele, kes peavad erandkorras kontoris töötama, et tagada töötajate ohutus ja heaolu ning sätestasid ka järkjärgulise kontorisse naasmise korra; võtab murega teadmiseks probleemid, mis on töötajatel tekkinud seoses COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse erinevaid elamistingimusi, juurdepääsu puudumist kontoriruumidele ja isolatsiooni võimalikku mõju; palub ühisettevõttel IMI 2 keskenduda töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub ühisettevõtte IMI 2 juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks oleksid olemas asjakohased tugistruktuurid; |
| --- | --- |

19.

märgib, et liikumispiirangute perioodil läksid ühisettevõtte IMI 2 töötajad üle täiemahulisele kaugtööle, kusjuures töötajatel oli alates esimesest päevast juurdepääs kõigile vajalikele dokumentidele, vahenditele ja ressurssidele; märgib, et ümberlülitumist kodust töötamisele soodustas ka asjaolu, et ühisettevõte IMI 2 oli kasutusele võtnud mitu komisjoni standardvahendit, nagu ARES, Sysper ja terve rea programmi „Horisont 2020“ haldamise IT-vahendeid; märgib lisaks, et ühisettevõte IMI 2 ja muud ühisettevõtted, kes töötavad samas hoones, leppisid kokku ühtsetes reeglites töötajatele, kes peavad erandkorras kontoris töötama, et tagada töötajate ohutus ja heaolu ning sätestasid ka järkjärgulise kontorisse naasmise korra; võtab murega teadmiseks probleemid, mis on töötajatel tekkinud seoses COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse erinevaid elamistingimusi, juurdepääsu puudumist kontoriruumidele ja isolatsiooni võimalikku mõju; palub ühisettevõttel IMI 2 keskenduda töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub ühisettevõtte IMI 2 juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks oleksid olemas asjakohased tugistruktuurid;

Siseaudit

Siseaudit

| 20. | märgib, et 2020. aastal korraldas siseauditi talitlus auditi programmi „Horisont 2020“ toetuse rakendamise suhtes ühisettevõttes IMI 2, nagu 2019–2021 strateegilises siseauditi kavas oli algselt ette nähtud; märgib lisaks, et selle auditi eesmärk oli hinnata kehtiva sisekontrollisüsteemi ülesehituse piisavust ning selle tõhusust ja tulemuslikkust programmi „Horisont 2020“ raames sõlmitud toetuslepingute rakendamise suhtes; |
| --- | --- |

20.

märgib, et 2020. aastal korraldas siseauditi talitlus auditi programmi „Horisont 2020“ toetuse rakendamise suhtes ühisettevõttes IMI 2, nagu 2019–2021 strateegilises siseauditi kavas oli algselt ette nähtud; märgib lisaks, et selle auditi eesmärk oli hinnata kehtiva sisekontrollisüsteemi ülesehituse piisavust ning selle tõhusust ja tulemuslikkust programmi „Horisont 2020“ raames sõlmitud toetuslepingute rakendamise suhtes;

| 21. | märgib, et 2020. aasta novembris teavitas ühisettevõtte IMI 2 tegevdirektor siseaudiitoreid viimastest ühisettevõtte IMI 2 organisatoorsetest ja operatiivsetest arengutest ning viimase riskihindamise tulemustest ning andis tagasisidet võimalike audititeemate osas siseauditi talitluse strateegilise kava ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

21.

märgib, et 2020. aasta novembris teavitas ühisettevõtte IMI 2 tegevdirektor siseaudiitoreid viimastest ühisettevõtte IMI 2 organisatoorsetest ja operatiivsetest arengutest ning viimase riskihindamise tulemustest ning andis tagasisidet võimalike audititeemate osas siseauditi talitluse strateegilise kava ettevalmistamiseks;

Sisekontrollisüsteemid

Sisekontrollisüsteemid

| 22. | märgib, et kontrollikoda jõudis järelduseni, et ühisettevõte IMI 2 on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused ning et 2018. aastal rakendas ühisettevõte IMI 2 komisjoni uut sisekontrolliraamistikku, mis põhineb seitsmeteistkümnel sisekontrolli põhimõttel; |
| --- | --- |

22.

märgib, et kontrollikoda jõudis järelduseni, et ühisettevõte IMI 2 on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused ning et 2018. aastal rakendas ühisettevõte IMI 2 komisjoni uut sisekontrolliraamistikku, mis põhineb seitsmeteistkümnel sisekontrolli põhimõttel;

| 23. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete puhul teeb ühisettevõte IMI 2 järelauditeid toetusesaajate juures, programmi „Horisont 2020“ projektide maksetaotluste järelauditite eest vastutab aga komisjoni ühine audititeenistus, ning et tuginedes 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele, teatas ühisettevõte IMI 2 seitsmenda raamprogrammi projektide esinduslikuks veamääraks 2,16 % ja allesjäänud veamääraks 1,14 %, ning programmi „Horisont 2020“ projektide (tasaarvestused ja lõppmaksed) esinduslikuks veamääraks 1,13 % ja allesjäänud veamääraks 0,74 %; märgib lisaks, et vastavalt komisjoni ettepanekule võtta vastu programmi „Euroopa horisont“ käsitlev määrus, on lõppeesmärgiks saavutada programmide kehtivusaja lõpuks pärast kõikide auditite ning parandus- ja sissenõudmismeetmete finantsmõju arvessevõtmist jääkveamäär võimalikult 2 % lähedal; |
| --- | --- |

23.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete puhul teeb ühisettevõte IMI 2 järelauditeid toetusesaajate juures, programmi „Horisont 2020“ projektide maksetaotluste järelauditite eest vastutab aga komisjoni ühine audititeenistus, ning et tuginedes 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele, teatas ühisettevõte IMI 2 seitsmenda raamprogrammi projektide esinduslikuks veamääraks 2,16 % ja allesjäänud veamääraks 1,14 %, ning programmi „Horisont 2020“ projektide (tasaarvestused ja lõppmaksed) esinduslikuks veamääraks 1,13 % ja allesjäänud veamääraks 0,74 %; märgib lisaks, et vastavalt komisjoni ettepanekule võtta vastu programmi „Euroopa horisont“ käsitlev määrus, on lõppeesmärgiks saavutada programmide kehtivusaja lõpuks pärast kõikide auditite ning parandus- ja sissenõudmismeetmete finantsmõju arvessevõtmist jääkveamäär võimalikult 2 % lähedal;

| 24. | märgib asjaolu, et kontrollikoja aruande põhjal, ja osana tegevuskontrollist, koostas kontrollikoja audit juhuvalimi programmi „Horisont 2020“ 2020. aastal tehtud maksetest lõplike toetusesaajate tasandil, et saada kinnitust järelauditi veamääradele, ning seda, et nendest üksikasjalikest audititest ilmnes ühel juhul süsteemne viga, mis on suurem kui 1 % deklareeritud otseste kuludega seotud auditikuludest, tingitud asjaolust, et toetusesaaja oli ekslikult deklareerinud muude otseste kuludena mitu kaudset kuluartiklit, mis ei olnud projektiga otseselt seostatavad; märgib aga, et sellised kaudsed kulud kaetakse siiski kindla määra alusel, mis on 25 % otseste kulude summast; |
| --- | --- |

24.

märgib asjaolu, et kontrollikoja aruande põhjal, ja osana tegevuskontrollist, koostas kontrollikoja audit juhuvalimi programmi „Horisont 2020“ 2020. aastal tehtud maksetest lõplike toetusesaajate tasandil, et saada kinnitust järelauditi veamääradele, ning seda, et nendest üksikasjalikest audititest ilmnes ühel juhul süsteemne viga, mis on suurem kui 1 % deklareeritud otseste kuludega seotud auditikuludest, tingitud asjaolust, et toetusesaaja oli ekslikult deklareerinud muude otseste kuludena mitu kaudset kuluartiklit, mis ei olnud projektiga otseselt seostatavad; märgib aga, et sellised kaudsed kulud kaetakse siiski kindla määra alusel, mis on 25 % otseste kulude summast;

| 25. | rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aruandes, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 39. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise eeskirjade ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades, et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid. |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aruandes, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 39. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise eeskirjade ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades, et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid.

---

(1)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 557/2014 innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 54).

1

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/479 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/479

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1827,

4. mai 2022,

innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (praegu Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0110/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0110/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 557/2014 innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta, (4) eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 557/2014 innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta, (4) eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014, (5) eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014, (5) eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0072/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0072/2022),

| 1. | annab heakskiidu innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Innovatiivse Tervishoiu Algatuse Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 169, 7.6.2014, lk 54.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/481 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/481

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1828,

4. mai 2022,

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0108/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0108/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsust 2007/198/Euratom (millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised), (4) eriti selle artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsust 2007/198/Euratom (millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised), (4) eriti selle artiklit 5,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0076/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0076/2022),

| 1. | annab heakskiidu ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte direktori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte direktori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 90, 30.3.2007, lk 58.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/483 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/483

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1829,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0076/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0076/2022),

| A. | arvestades, et ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte“) loodi nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsusega 2007/198/Euratom (1) 2007. aasta aprillis ja selle tegevusajana on ette nähtud 35 aastat; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte“) loodi nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsusega 2007/198/Euratom (1) 2007. aasta aprillis ja selle tegevusajana on ette nähtud 35 aastat;

1

| B. | arvestades, et ühisettevõtte liikmed on Euratom, mida esindab komisjon, ning Euratomi liikmesriigid ja kolmandad riigid, kes on juhitava termotuumasünteesi valdkonnas Euratomiga koostöölepingu sõlminud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühisettevõtte liikmed on Euratom, mida esindab komisjon, ning Euratomi liikmesriigid ja kolmandad riigid, kes on juhitava termotuumasünteesi valdkonnas Euratomiga koostöölepingu sõlminud;

| C. | arvestades, et ühisettevõtte eesmärk on anda ITERi rahvusvahelisse tuumasünteesienergia projekti liidu panus, viia Euratomi ja Jaapani vaheline üldisema tegutsemisviisi kokkulepe ellu ning valmistada ette termotuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste ehitamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühisettevõtte eesmärk on anda ITERi rahvusvahelisse tuumasünteesienergia projekti liidu panus, viia Euratomi ja Jaapani vaheline üldisema tegutsemisviisi kokkulepe ellu ning valmistada ette termotuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste ehitamine;

| D. | arvestades, et 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine puudutab ühisettevõtet Fusion for Energy (F4E), sest ITER on rahvusvaheline termotuumasünteesi uurimise ja ehitamisega seotud suurprojekt ning F4E on organisatsioon, mille kaudu liidu ITERi-panust hallatakse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine puudutab ühisettevõtet Fusion for Energy (F4E), sest ITER on rahvusvaheline termotuumasünteesi uurimise ja ehitamisega seotud suurprojekt ning F4E on organisatsioon, mille kaudu liidu ITERi-panust hallatakse;

| E. | arvestades, et ühisettevõte hakkas iseseisvalt tööle 2008. aasta märtsis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühisettevõte hakkas iseseisvalt tööle 2008. aasta märtsis;

Üldine taust

Üldine taust

| 1. | võtab teadmiseks, et kontrollikoja aruandes ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) jõuti järeldusele, et raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest sel kuupäeval lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele; võtab samuti teadmiseks, et 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et kontrollikoja aruandes ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) jõuti järeldusele, et raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest sel kuupäeval lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele; võtab samuti teadmiseks, et 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;

| 2. | võtab murega teadmiseks, et kontrollikoja aruandes on teatavat asjaolu rõhutav punkt, milles juhitakse tähelepanu sellele, et ühisettevõtte hinnangul kulub 2042. aastaks ITERi projektiga seotud kohustuste täitmiseks hinnanguliselt kokku 17 968 050 000 eurot (2020. aasta hindades) ja et, kui eelarvestuse koostamisel ja riskide hindamisel aluseks võetud tähtsaimad eeldused muutuvad, võivad kulud järsult suureneda ja/või ITERi projekti elluviimisel võib tekkida veel rohkem viivitusi; märgib, et peamiste eelduste hulgas on endiselt ITERi organisatsiooni nõukogu poolt 2016. aasta novembris heaks kiidetud ITERi projektikirjeldus, mille kohaselt jõutakse esimese plasmani 2025. aasta detsembris ja deuteeriumi-triitiumi etappi alustatakse 2035. aasta detsembris; märgib, et seevastu 2010. aasta projektikirjelduse kohaselt pidi ehitusetappi jõutama 2020. aastal, kuid kõige varasemaks võimalikuks tehniliselt teostatavaks kuupäevaks peetakse 2016. aastal heaks kiidetud, kehtivas ITERi projektikirjelduses ettenähtud tähtaega; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigest, mis selles valdkonnas toimub; märgib, et kontrollikoja aruandes osutatakse eelkõige muudatustele tuumaohutusnõuetes, mille kehtestamisel on lõplik otsustusõigus Prantsusmaa tuumaohutusametil, kuumkambrite kompleksi kulukalkulatsioonile, mida ei ole läbi vaadatud, ning nõuetes toimunud muudatustele; |
| --- | --- |

2.

võtab murega teadmiseks, et kontrollikoja aruandes on teatavat asjaolu rõhutav punkt, milles juhitakse tähelepanu sellele, et ühisettevõtte hinnangul kulub 2042. aastaks ITERi projektiga seotud kohustuste täitmiseks hinnanguliselt kokku 17 968 050 000 eurot (2020. aasta hindades) ja et, kui eelarvestuse koostamisel ja riskide hindamisel aluseks võetud tähtsaimad eeldused muutuvad, võivad kulud järsult suureneda ja/või ITERi projekti elluviimisel võib tekkida veel rohkem viivitusi; märgib, et peamiste eelduste hulgas on endiselt ITERi organisatsiooni nõukogu poolt 2016. aasta novembris heaks kiidetud ITERi projektikirjeldus, mille kohaselt jõutakse esimese plasmani 2025. aasta detsembris ja deuteeriumi-triitiumi etappi alustatakse 2035. aasta detsembris; märgib, et seevastu 2010. aasta projektikirjelduse kohaselt pidi ehitusetappi jõutama 2020. aastal, kuid kõige varasemaks võimalikuks tehniliselt teostatavaks kuupäevaks peetakse 2016. aastal heaks kiidetud, kehtivas ITERi projektikirjelduses ettenähtud tähtaega; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigest, mis selles valdkonnas toimub; märgib, et kontrollikoja aruandes osutatakse eelkõige muudatustele tuumaohutusnõuetes, mille kehtestamisel on lõplik otsustusõigus Prantsusmaa tuumaohutusametil, kuumkambrite kompleksi kulukalkulatsioonile, mida ei ole läbi vaadatud, ning nõuetes toimunud muudatustele;

| 3. | soovitab ühisettevõttel projekti kulusid paremini kontrollida ja esitada kõigi kogu tegevusega seotud kulude kohta läbipaistvamalt teavet; |
| --- | --- |

3.

soovitab ühisettevõttel projekti kulusid paremini kontrollida ja esitada kõigi kogu tegevusega seotud kulude kohta läbipaistvamalt teavet;

| 4. | võtab teadmiseks, et ITERi nõukogu otsustas, et ajutiselt jäädakse projektikirjelduse kava juurde, mille kohaselt rajatakse esimene plasma 2025. aasta detsembriks, kuigi prognoosi järgi tuleks tähtaega kaheksa kuud edasi lükata, sest nii komponentide tarne kui ka paigaldustööde algus Cadarache’is on viibinud ja mõju on olnud ka COVID-19 pandeemial; märgib, et ITERi organisatsioon on tunnistanud, et esimese plasma ajakavas on tekkinud kõrvalekaldeid, mida ei ole võimalik korvata; peab kahetsusväärseks, et mahajäämus on kokku ligikaudu 17 kuud ja see ei ole tingitud mitte ainult pandeemiast, vaid ka mõnede komponentide, eelkõige vaakumkambri ja eriti Euroopa riikide vastutusalasse kuuluvate osade hilisemast tarnest ning sellest, et rahvusvahelise organisatsiooni montaažitööd kulgevad üldiselt aeglasemalt; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; märgib lisaks sellele, et ajakavas ei ole ettenägematute asjaoludega arvestatud ning komisjoni ja Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumi soovitust ei ole liidu tasandil järgitud ega arvesse võetud; võtab 9. iga-aastase hindamisaruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte tegevuskavasse tuleks lisada ajakavaga seotud ettenägematute asjaolude reserv ja see peaks olema osa projektikirjeldusest; võtab ühtlasi teadmiseks soovitused, mille on andnud haldusreservide hindajate rühm; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et ITERi nõukogu otsustas, et ajutiselt jäädakse projektikirjelduse kava juurde, mille kohaselt rajatakse esimene plasma 2025. aasta detsembriks, kuigi prognoosi järgi tuleks tähtaega kaheksa kuud edasi lükata, sest nii komponentide tarne kui ka paigaldustööde algus Cadarache’is on viibinud ja mõju on olnud ka COVID-19 pandeemial; märgib, et ITERi organisatsioon on tunnistanud, et esimese plasma ajakavas on tekkinud kõrvalekaldeid, mida ei ole võimalik korvata; peab kahetsusväärseks, et mahajäämus on kokku ligikaudu 17 kuud ja see ei ole tingitud mitte ainult pandeemiast, vaid ka mõnede komponentide, eelkõige vaakumkambri ja eriti Euroopa riikide vastutusalasse kuuluvate osade hilisemast tarnest ning sellest, et rahvusvahelise organisatsiooni montaažitööd kulgevad üldiselt aeglasemalt; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; märgib lisaks sellele, et ajakavas ei ole ettenägematute asjaoludega arvestatud ning komisjoni ja Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumi soovitust ei ole liidu tasandil järgitud ega arvesse võetud; võtab 9. iga-aastase hindamisaruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte tegevuskavasse tuleks lisada ajakavaga seotud ettenägematute asjaolude reserv ja see peaks olema osa projektikirjeldusest; võtab ühtlasi teadmiseks soovitused, mille on andnud haldusreservide hindajate rühm; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

| 5. | märgib, et ITERi organisatsioon peaks eeldatavalt esitama ITERi ajakohastatud ehitusajakava 2022. aasta kevadel, pidades silmas selle vastuvõtmist 2022. aasta novembris, olenevalt sõltumatutest ekspertidest koosneva komisjoni tehtavast hindamisest; kutsub ühisettevõtet üles andma kõigest sellega seoses toimuvast ja eelkõige deuteeriumi-triitiumi etapi alguskuupäevast kiiresti teada; |
| --- | --- |

5.

märgib, et ITERi organisatsioon peaks eeldatavalt esitama ITERi ajakohastatud ehitusajakava 2022. aasta kevadel, pidades silmas selle vastuvõtmist 2022. aasta novembris, olenevalt sõltumatutest ekspertidest koosneva komisjoni tehtavast hindamisest; kutsub ühisettevõtet üles andma kõigest sellega seoses toimuvast ja eelkõige deuteeriumi-triitiumi etapi alguskuupäevast kiiresti teada;

| 6. | märgib, et 31. jaanuaril 2020 lahkus Ühendkuningriik liidust ja Euratomist; märgib, et pärast väljaastumislepingu sõlmimist kohustus Ühendkuningriik täitma kõik kehtivast mitmeaastasest finantsraamistikust ja varasematest finantsperspektiividest tulenevad kohustused, mis kaasnevad tema liikmelisusega liidus, ning et Ühendkuningriik tegi aasta jooksul ELi 2020. aasta eelarvesse makseid ja sai sellest makseid, nagu ta oleks endiselt liikmesriik; märgib, et kui Ühendkuningriigi liidu programmidega assotsieerumise protokoll ratifitseeritakse, saab Ühendkuningriigist Euratomiga assotsieerunud riik, millele kehtivad täieõiguslike liikmesriikidega samaväärsed tingimused; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvast aru; |
| --- | --- |

6.

märgib, et 31. jaanuaril 2020 lahkus Ühendkuningriik liidust ja Euratomist; märgib, et pärast väljaastumislepingu sõlmimist kohustus Ühendkuningriik täitma kõik kehtivast mitmeaastasest finantsraamistikust ja varasematest finantsperspektiividest tulenevad kohustused, mis kaasnevad tema liikmelisusega liidus, ning et Ühendkuningriik tegi aasta jooksul ELi 2020. aasta eelarvesse makseid ja sai sellest makseid, nagu ta oleks endiselt liikmesriik; märgib, et kui Ühendkuningriigi liidu programmidega assotsieerumise protokoll ratifitseeritakse, saab Ühendkuningriigist Euratomiga assotsieerunud riik, millele kehtivad täieõiguslike liikmesriikidega samaväärsed tingimused; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles valdkonnas toimuvast aru;

| 7. | on teadlik sellest, et ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu (2) kohaselt peab ühisettevõte panustama lisaks ehitusetapile pärast 2035. aastat ka ITERi käitusetappi ning sellele järgnevatesse ITERi deaktiveerimise ja tegevuse lõpetamise etappi; võtab teadmiseks, et deaktiveerimisetapiks tuleks hinnanguliselt sisse maksta 95 540 000 eurot ja tegevuse lõpetamise etapiks hinnanguliselt 180 200 000 eurot (2001. aasta hindades); |
| --- | --- |

7.

on teadlik sellest, et ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu (2) kohaselt peab ühisettevõte panustama lisaks ehitusetapile pärast 2035. aastat ka ITERi käitusetappi ning sellele järgnevatesse ITERi deaktiveerimise ja tegevuse lõpetamise etappi; võtab teadmiseks, et deaktiveerimisetapiks tuleks hinnanguliselt sisse maksta 95 540 000 eurot ja tegevuse lõpetamise etapiks hinnanguliselt 180 200 000 eurot (2001. aasta hindades);

2

| 8. | märgib, et järgmise, s.o 2021.–2027. aasta finantsraamistiku perioodiks on Euroopa Ülemkogu kokku leppinud, et Euratomi sissemakse ITERi projekti on kokku 5 614 000 000 eurot (jooksevhindades), millest 5 560 000 000 eurot (jooksevhindades) moodustab projekti eelarvesse tehtav otsemakse; |
| --- | --- |

8.

märgib, et järgmise, s.o 2021.–2027. aasta finantsraamistiku perioodiks on Euroopa Ülemkogu kokku leppinud, et Euratomi sissemakse ITERi projekti on kokku 5 614 000 000 eurot (jooksevhindades), millest 5 560 000 000 eurot (jooksevhindades) moodustab projekti eelarvesse tehtav otsemakse;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 9. | märgib, et 2020. aastal kasutada olnud lõplik eelarve sisaldas 885 669 069 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 816 458 884 euro ulatuses maksete assigneeringuid; märgib, et kulukohustuste täitmismäär oli 100 % ja maksete assigneeringute oma 98 % (2019. aastal 99,8 % ja 97,1 %); |
| --- | --- |

9.

märgib, et 2020. aastal kasutada olnud lõplik eelarve sisaldas 885 669 069 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 816 458 884 euro ulatuses maksete assigneeringuid; märgib, et kulukohustuste täitmismäär oli 100 % ja maksete assigneeringute oma 98 % (2019. aastal 99,8 % ja 97,1 %);

| 10. | märgib, et kulukohustuste assigneeringute 885 669 069 euro suurusest summast täideti 100 % individuaalsete kulukohustuste kaudu (mis vastab 885 349 020 eurole); |
| --- | --- |

10.

märgib, et kulukohustuste assigneeringute 885 669 069 euro suurusest summast täideti 100 % individuaalsete kulukohustuste kaudu (mis vastab 885 349 020 eurole);

| 11. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et meetod, mille alusel ühisettevõte 2020. aasta liikmete sissemaksed arvutas, ei olnud ühisettevõtte finantsmääruse asjakohaste sätetega kooskõlas ning selle asemel, et kasutada juhatuse poolt vastu võetud sissemaksete eelarvestust, määras ühisettevõte sissemaksete suuruse kindlaks vastavalt eelarvestuse projektile, mis ei olnud veel vastu võetud; kutsub ühisettevõtet üles oma finantsmääruse sätteid järgima ja andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile põhjalikult ja läbipaistvalt aru, miks ta ei kasutanud juhatuses vastu võetud eelarvestust; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et ühisettevõte on selleks, et probleem ei korduks, kehtestanud korra, mille kohaselt kinnitatakse aasta viimasel juhatuse koosolekul järgmise aasta ühtne programmidokument; |
| --- | --- |

11.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et meetod, mille alusel ühisettevõte 2020. aasta liikmete sissemaksed arvutas, ei olnud ühisettevõtte finantsmääruse asjakohaste sätetega kooskõlas ning selle asemel, et kasutada juhatuse poolt vastu võetud sissemaksete eelarvestust, määras ühisettevõte sissemaksete suuruse kindlaks vastavalt eelarvestuse projektile, mis ei olnud veel vastu võetud; kutsub ühisettevõtet üles oma finantsmääruse sätteid järgima ja andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile põhjalikult ja läbipaistvalt aru, miks ta ei kasutanud juhatuses vastu võetud eelarvestust; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et ühisettevõte on selleks, et probleem ei korduks, kehtestanud korra, mille kohaselt kinnitatakse aasta viimasel juhatuse koosolekul järgmise aasta ühtne programmidokument;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 12. | võtab teadmiseks, et ühisettevõte saavutas ITERi nõukogu/juhatuse vahe-eesmärgi, mille kohaselt tuli montaažihoone ja Tokamaki hoone vahelisele alale luua kraana sissepääsu võimalus ja mille tulemusel oli võimalik alustada 2020. aasta juulis ITERi montaažitöid, ning tarnis ITERi organisatsioonile esimesed suuremad komponendid; võtab eduaruande põhjal ühtlasi teadmiseks, et 2020. aastal teatas ITERi organisatsioon, et esimese plasma ehitustööde plaanitud maht oli 77,3 %, kuid tegelikult täideti kogu projektist 72,1 %, ning kui võtta arvesse kõiki esimese plasma ehitamise järgseid ehitustöid, mis on vajalikud deuteerium-triitiumi etappi jõudmiseks, on ITERi projektist ellu viidud 57,7 %; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks, et ühisettevõte saavutas ITERi nõukogu/juhatuse vahe-eesmärgi, mille kohaselt tuli montaažihoone ja Tokamaki hoone vahelisele alale luua kraana sissepääsu võimalus ja mille tulemusel oli võimalik alustada 2020. aasta juulis ITERi montaažitöid, ning tarnis ITERi organisatsioonile esimesed suuremad komponendid; võtab eduaruande põhjal ühtlasi teadmiseks, et 2020. aastal teatas ITERi organisatsioon, et esimese plasma ehitustööde plaanitud maht oli 77,3 %, kuid tegelikult täideti kogu projektist 72,1 %, ning kui võtta arvesse kõiki esimese plasma ehitamise järgseid ehitustöid, mis on vajalikud deuteerium-triitiumi etappi jõudmiseks, on ITERi projektist ellu viidud 57,7 %;

| 13. | võtab 9. iga-aastase hindamisaruande põhjal teadmiseks, et hindajate rühm tegi kindlaks, et projektil ei ole ühisidentiteeti ega -eesmärki ning eelkõige puudutab see F4E ja ITERi organisatsiooni vahelist juhtimistasandit, ning sellised projektijuhtimise mittejuriidilised aspektid on väga tähtsad; väljendab kahtlust selle kohta, et selline olukord võib vähendada projekti tõhusust, ning palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; võtab iga-aastase hindamisaruande põhjal ühtlasi teadmiseks, et ühisettevõte peab suurendama tehnilisi põhiteadmisi valdkondades, mis puudutavad praegusi ja tulevasi kriitilise tähtsusega tegevusi, mis on seotud ITERi organisatsiooni funktsionaalsete nõuete, tehniliste kirjelduste ja ettevõtjatest töövõtjate nõuetele vastavusega; kutsub ühisettevõtet üles iga-aastases hindamisaruandes esitatud soovitusi järgima ja andma sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru; |
| --- | --- |

13.

võtab 9. iga-aastase hindamisaruande põhjal teadmiseks, et hindajate rühm tegi kindlaks, et projektil ei ole ühisidentiteeti ega -eesmärki ning eelkõige puudutab see F4E ja ITERi organisatsiooni vahelist juhtimistasandit, ning sellised projektijuhtimise mittejuriidilised aspektid on väga tähtsad; väljendab kahtlust selle kohta, et selline olukord võib vähendada projekti tõhusust, ning palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; võtab iga-aastase hindamisaruande põhjal ühtlasi teadmiseks, et ühisettevõte peab suurendama tehnilisi põhiteadmisi valdkondades, mis puudutavad praegusi ja tulevasi kriitilise tähtsusega tegevusi, mis on seotud ITERi organisatsiooni funktsionaalsete nõuete, tehniliste kirjelduste ja ettevõtjatest töövõtjate nõuetele vastavusega; kutsub ühisettevõtet üles iga-aastases hindamisaruandes esitatud soovitusi järgima ja andma sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru;

| 14. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte hinnangu kohaselt on COVID-19 pandeemia mõju olnud tõsine, kuid mitte märkimisväärne, ja et 2021. aasta aprilliks oli mõne tarne puhul tekkinud pandeemia tõttu kuni neljakuuline viivitus, mille tagajärjel suurenesid üldise ITERi projekti kulud ligikaudu 47 000 000 euro võrra (2008. aasta hindades), ning et pandeemia süvenemise korral 2021. aastal võib ebasoodne mõju suureneda; kutsub ühisettevõtet üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teada kõigist lisaviivitustest ja kulude suurenemise juhtumitest, mis pandeemiaga seoses tekivad; |
| --- | --- |

14.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte hinnangu kohaselt on COVID-19 pandeemia mõju olnud tõsine, kuid mitte märkimisväärne, ja et 2021. aasta aprilliks oli mõne tarne puhul tekkinud pandeemia tõttu kuni neljakuuline viivitus, mille tagajärjel suurenesid üldise ITERi projekti kulud ligikaudu 47 000 000 euro võrra (2008. aasta hindades), ning et pandeemia süvenemise korral 2021. aastal võib ebasoodne mõju suureneda; kutsub ühisettevõtet üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teada kõigist lisaviivitustest ja kulude suurenemise juhtumitest, mis pandeemiaga seoses tekivad;

Pettuste ja huvide konflikti ennetamine

Pettuste ja huvide konflikti ennetamine

| 15. | võtab teadmiseks, et ühisettevõttes on aastateks 2020–2023 vastu võetud pettustevastane tegevuskava, mis põhineb 2019. aastal vastu võetud strateegial, ning töötajatele ja juhtkonnale on korraldatud teavitusüritusi ja koolitusi; märgib peale selle, et 2020. aastal rakendati 33 pettusevastast meedet; palub, et ühisettevõte annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru nende meetmete tulemustest; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks, et ühisettevõttes on aastateks 2020–2023 vastu võetud pettustevastane tegevuskava, mis põhineb 2019. aastal vastu võetud strateegial, ning töötajatele ja juhtkonnale on korraldatud teavitusüritusi ja koolitusi; märgib peale selle, et 2020. aastal rakendati 33 pettusevastast meedet; palub, et ühisettevõte annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru nende meetmete tulemustest;

| 16. | võtab teadmiseks, et huvide konflikti ennetamiseks ja haldamiseks korraldas pettustevastase võitluse ja eetikaametnik uutele töötajatele koolituse ja F4E juhtidele erikoolituse; nõuab tungivalt, et ühisettevõte jätkaks pettuste ennetamise meetmete täiustamist; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks, et huvide konflikti ennetamiseks ja haldamiseks korraldas pettustevastase võitluse ja eetikaametnik uutele töötajatele koolituse ja F4E juhtidele erikoolituse; nõuab tungivalt, et ühisettevõte jätkaks pettuste ennetamise meetmete täiustamist;

Töötajad ja töölevõtmispoliitika

Töötajad ja töölevõtmispoliitika

| 17. | võtab kontrollikoja aruande põhjal murega teadmiseks, et ühisettevõtte 2020. aasta töölevõtmismenetlustes puudus selgus, kuidas koostati järgmisse hindamisetappi (intervjuud ja kirjalikud testid) kutsutavate kandidaatide lõplik nimekiri, ning on selgusetu, kuidas võttis valikukomisjon kandidaatide nimekirja kandmisel eeliseid arvesse; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et 2021. aastal hakati rakendama taotluste täielikku kvantitatiivset hindamist; kutsub ühisettevõtet üles oma värbamispoliitikat hoolikalt läbi vaatama ja jätkama selle täiustamist, et protsess oleks selgem ja õiglasem, ning teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kõigest, mis selles valdkonnas toimub; |
| --- | --- |

17.

võtab kontrollikoja aruande põhjal murega teadmiseks, et ühisettevõtte 2020. aasta töölevõtmismenetlustes puudus selgus, kuidas koostati järgmisse hindamisetappi (intervjuud ja kirjalikud testid) kutsutavate kandidaatide lõplik nimekiri, ning on selgusetu, kuidas võttis valikukomisjon kandidaatide nimekirja kandmisel eeliseid arvesse; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et 2021. aastal hakati rakendama taotluste täielikku kvantitatiivset hindamist; kutsub ühisettevõtet üles oma värbamispoliitikat hoolikalt läbi vaatama ja jätkama selle täiustamist, et protsess oleks selgem ja õiglasem, ning teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kõigest, mis selles valdkonnas toimub;

| 18. | märgib, et esialgse sisejuurdluse käigus jõuti järeldusele, et ei olnud võimalik kindaks teha, kas töötaja enesetapp oli seotud töökeskkonnaga, kuid juhib tähelepanu sellele, et sama töötaja jättis maha kirja, milles ta selgitas, et töö tõttu tekkinud läbipõlemine on üks tegureid, ning administratsiooni esindajale saadetud varasemas, 22. jaanuari 2020. aasta e-kirjas kirjutasid töötajad, et nad pidid toime tulema raskekujulise ahistamisega; on seetõttu veendunud, et toimunu kohta tuleb korraldada sõltumatu uurimine, nagu nõuab ka F4E direktor; |
| --- | --- |

18.

märgib, et esialgse sisejuurdluse käigus jõuti järeldusele, et ei olnud võimalik kindaks teha, kas töötaja enesetapp oli seotud töökeskkonnaga, kuid juhib tähelepanu sellele, et sama töötaja jättis maha kirja, milles ta selgitas, et töö tõttu tekkinud läbipõlemine on üks tegureid, ning administratsiooni esindajale saadetud varasemas, 22. jaanuari 2020. aasta e-kirjas kirjutasid töötajad, et nad pidid toime tulema raskekujulise ahistamisega; on seetõttu veendunud, et toimunu kohta tuleb korraldada sõltumatu uurimine, nagu nõuab ka F4E direktor;

| 19. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal pöörati eritähelepanu ühisettevõttes olulisi kaitseülesandeid täitvatele töötajatele mõeldud uue väljaõppe- ja kvalifikatsiooniprogrammi rakendamisele, rakendades ühisettevõtte tuumaohutuse pädevuse ja kvalifikatsiooniga seotud uut poliitikat, ning et 2020. aasta lõpuks oli oluliste kaitseülesannete täitjatest koolitatud ja kvalifitseeritud 92 %, mis vastas ettevõtte eesmärgile; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal pöörati eritähelepanu ühisettevõttes olulisi kaitseülesandeid täitvatele töötajatele mõeldud uue väljaõppe- ja kvalifikatsiooniprogrammi rakendamisele, rakendades ühisettevõtte tuumaohutuse pädevuse ja kvalifikatsiooniga seotud uut poliitikat, ning et 2020. aasta lõpuks oli oluliste kaitseülesannete täitjatest koolitatud ja kvalifitseeritud 92 %, mis vastas ettevõtte eesmärgile;

| 20. | võtab kontrollikoja poolt tema 2019. aasta tähelepanekute järgimise kohta tehtud järelkontrolli põhjal murega teadmiseks, et nende parandusmeetmete võtmine, mille eesmärk on leevendada kõrgema juhtkonna ja organisatsioonikultuuri tasandi probleeme ja riske, mille välisekspertide rühm tegi kindlaks, on endiselt pooleli; kordab, et kui olukorda ei lahendata, võib see vähendada töötajate töö tulemuslikkust; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; märgib, et 2020. aastal muudeti ühisettevõtte töölepingute poliitikat; |
| --- | --- |

20.

võtab kontrollikoja poolt tema 2019. aasta tähelepanekute järgimise kohta tehtud järelkontrolli põhjal murega teadmiseks, et nende parandusmeetmete võtmine, mille eesmärk on leevendada kõrgema juhtkonna ja organisatsioonikultuuri tasandi probleeme ja riske, mille välisekspertide rühm tegi kindlaks, on endiselt pooleli; kordab, et kui olukorda ei lahendata, võib see vähendada töötajate töö tulemuslikkust; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; märgib, et 2020. aastal muudeti ühisettevõtte töölepingute poliitikat;

| 21. | märgib murega, et ka 2020. aastal töötajate arv veidi (0,9 %) vähenes; kordab, et kontrollikoda on ka varasemate auditite käigus ühisettevõtte murettekitavatele inimressurssidele tähelepanu juhtinud; rõhutab, et kuna koosseisulisi töötajaid ei jätku, tuleb rohkem kasutada ajutisi teenistujaid või võtta tööle lepingulisi töötajaid; on seisukohal, et sellega kaasnevad kindlad riskid, nagu põhipädevuste säilitamise risk, ebaselged aruandluskanalid ja väiksem tööviljakus, mis võib ühisettevõtte üldist tulemuslikkust vähendada; |
| --- | --- |

21.

märgib murega, et ka 2020. aastal töötajate arv veidi (0,9 %) vähenes; kordab, et kontrollikoda on ka varasemate auditite käigus ühisettevõtte murettekitavatele inimressurssidele tähelepanu juhtinud; rõhutab, et kuna koosseisulisi töötajaid ei jätku, tuleb rohkem kasutada ajutisi teenistujaid või võtta tööle lepingulisi töötajaid; on seisukohal, et sellega kaasnevad kindlad riskid, nagu põhipädevuste säilitamise risk, ebaselged aruandluskanalid ja väiksem tööviljakus, mis võib ühisettevõtte üldist tulemuslikkust vähendada;

| 22. | on teadlik, et 17. jaanuaril 2022 saatsid kolme peamise ametiühingu juhid F4E töötajate nimel eelarve ja halduse volinikule ning energeetikavolinikule kirja, milles käsitleti F4E kriitilist olukorda ning paluti komisjonil toetada F4E töökeskkonna kohta OLAFi uurimise korraldamist; märgib, et peale selle paluvad nad komisjonil põhjalikult hinnata F4E praegust kõrgemat juhtkonda, eelkõige seda, kas ta on usaldusväärne ja suudab praeguses kontekstis ellu viia muutuste programmi, mille abil on võimalik usaldus taastada ning F4E töökeskkonda ja organisatsioonikultuuri muuta; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigest, mis selles valdkonnas toimub; |
| --- | --- |

22.

on teadlik, et 17. jaanuaril 2022 saatsid kolme peamise ametiühingu juhid F4E töötajate nimel eelarve ja halduse volinikule ning energeetikavolinikule kirja, milles käsitleti F4E kriitilist olukorda ning paluti komisjonil toetada F4E töökeskkonna kohta OLAFi uurimise korraldamist; märgib, et peale selle paluvad nad komisjonil põhjalikult hinnata F4E praegust kõrgemat juhtkonda, eelkõige seda, kas ta on usaldusväärne ja suudab praeguses kontekstis ellu viia muutuste programmi, mille abil on võimalik usaldus taastada ning F4E töökeskkonda ja organisatsioonikultuuri muuta; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigest, mis selles valdkonnas toimub;

| 23. | tuletab meelde, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportis juhiti tähelepanu mitmele probleemile ja riskile, mis kõrgema juhtkonna ja organisatsioonikultuuri tasandil esines; märgib, et kui olukorda ei lahendata, võib see vähendada ühisettevõtte töötajate töö tulemuslikkust; märgib, et nende probleemide lahendamiseks on võetud mitut meedet, sealhulgas on ametisse nimetatud uus haldusjuht, hakatud rakendama juhendamisprogrammi ja sõlmitud kokkulepe kolme ametiühinguga; on aga endiselt väga mures selle pärast, et töökeskkonda ja töötajate heaolu ei ole piisavalt parandatud; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportis juhiti tähelepanu mitmele probleemile ja riskile, mis kõrgema juhtkonna ja organisatsioonikultuuri tasandil esines; märgib, et kui olukorda ei lahendata, võib see vähendada ühisettevõtte töötajate töö tulemuslikkust; märgib, et nende probleemide lahendamiseks on võetud mitut meedet, sealhulgas on ametisse nimetatud uus haldusjuht, hakatud rakendama juhendamisprogrammi ja sõlmitud kokkulepe kolme ametiühinguga; on aga endiselt väga mures selle pärast, et töökeskkonda ja töötajate heaolu ei ole piisavalt parandatud;

| 24. | märgib, et ühisettevõte on vastu võtnud mitmekesisuse strateegia, et toetada ja püüda saavutada töötajate hulgas soolist tasakaalu ja ühtlast geograafilist esindatust; märgib, et 2020. aastal oli 14 % F4E tippjuhtidest naised ja 86 % mehed ning 16 % keskastmejuhtidest olid naised ja 84 % mehed; väljendab heameelt selle üle, et F4E nimetas haldusjuhi ametikohale naise; nõuab tungivalt, et ühisettevõte jätkaks soolise võrdõiguslikkuse parandamist ja püüdleks sellega seoses tasakaalustatud geograafilise tasakaalu poole; |
| --- | --- |

24.

märgib, et ühisettevõte on vastu võtnud mitmekesisuse strateegia, et toetada ja püüda saavutada töötajate hulgas soolist tasakaalu ja ühtlast geograafilist esindatust; märgib, et 2020. aastal oli 14 % F4E tippjuhtidest naised ja 86 % mehed ning 16 % keskastmejuhtidest olid naised ja 84 % mehed; väljendab heameelt selle üle, et F4E nimetas haldusjuhi ametikohale naise; nõuab tungivalt, et ühisettevõte jätkaks soolise võrdõiguslikkuse parandamist ja püüdleks sellega seoses tasakaalustatud geograafilise tasakaalu poole;

| 25. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal võttis ühisettevõte vastu oma esimese mitmekesisuse, võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise strateegia, mis tuleb ellu viia kolme aasta jooksul ja mille eesmärk on edendada töökohal võrdsust ja mitmekesisust; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal võttis ühisettevõte vastu oma esimese mitmekesisuse, võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise strateegia, mis tuleb ellu viia kolme aasta jooksul ja mille eesmärk on edendada töökohal võrdsust ja mitmekesisust;

| 26. | võtab teadmiseks, et ühisettevõte käivitas 2020. aasta juunis COVID-19 mõju kohta esimese uuringu ja selle tulemuste põhjal otsustas personaliosakond, et põhitähelepanu pööratakse psühhosotsiaalsetele ennetusmeetmetele emotsionaalse heaolu ja stressiga toime tulemise valdkonnas; tunneb muret selle pärast, et hiljutise psühhosotsiaalsete riskide hindamise tulemusel leiti, et 54,2 % töötajatest olid mures oma töökoormuse pärast; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks, et ühisettevõte käivitas 2020. aasta juunis COVID-19 mõju kohta esimese uuringu ja selle tulemuste põhjal otsustas personaliosakond, et põhitähelepanu pööratakse psühhosotsiaalsetele ennetusmeetmetele emotsionaalse heaolu ja stressiga toime tulemise valdkonnas; tunneb muret selle pärast, et hiljutise psühhosotsiaalsete riskide hindamise tulemusel leiti, et 54,2 % töötajatest olid mures oma töökoormuse pärast;

| 27. | märgib, et F4E tunnistab, et vahendite, väärtuste, usalduse ja töökultuuri valdkonda tuleb veel rohkem parandada, ning ta on hakanud võtma meetmeid, mille abil täita organisatsiooni eesmärk teha F4Est parem töökoht; nõuab, et ühisettevõte annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile nende meetmete kohta viivitamata aru; |
| --- | --- |

27.

märgib, et F4E tunnistab, et vahendite, väärtuste, usalduse ja töökultuuri valdkonda tuleb veel rohkem parandada, ning ta on hakanud võtma meetmeid, mille abil täita organisatsiooni eesmärk teha F4Est parem töökoht; nõuab, et ühisettevõte annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile nende meetmete kohta viivitamata aru;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 28. | märgib, et 2020. aasta sisekontrollisüsteemi hindamise aruandes jõuti järeldusele, et kõik komponendid toimivad integreeritult koos, kuigi ühe kontrolli käigus avastati kriitilise tähtsusega puudujääk, mis oli seotud sellega, kuidas vormistati ühisettevõtte lepingute haldamise vahendis (DACC) tegevuskuludeks vajalikke juriidilisi kohustusi; võtab aga kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et DACCi ja dokumendihalduse IT-rakendust (IDM) ei saa komisjoni keskse finantsteabesüsteemi (ABAC) süsteemide ega töövoo puhul kasutada ning et 2020. aasta märtsis otsustas ühisettevõtte tegevdirektor, et DACCis rakendatavaid täiustatud e-allkirju ei tuleks kasutada mitte üksnes lepingumuudatuste haldamiseks ja allkirjastamiseks, vaid COVID-19 pandeemia ajal ajutise haldusmeetmena ka esialgsete lepingute haldamiseks ja allkirjastamiseks; märgib, et ühisettevõte ei ole viinud oma kohalikke IT-rakendusi ettevõttesiseste delegeerimise protsessidega täielikult kooskõlla ning et endiselt on kõrvaldamata suured puudused, mis hõlmavad õiguslikke, tehnilisi ja sisekontrolliga seotud aspekte; märgib peale selle murega, et DACCi rakenduses ei ole võimalik tõendada, et töötajad on dokumendi sisust õigesti aru saanud ja nõustuvad sellele kandma omaenda allkirja; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

28.

märgib, et 2020. aasta sisekontrollisüsteemi hindamise aruandes jõuti järeldusele, et kõik komponendid toimivad integreeritult koos, kuigi ühe kontrolli käigus avastati kriitilise tähtsusega puudujääk, mis oli seotud sellega, kuidas vormistati ühisettevõtte lepingute haldamise vahendis (DACC) tegevuskuludeks vajalikke juriidilisi kohustusi; võtab aga kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et DACCi ja dokumendihalduse IT-rakendust (IDM) ei saa komisjoni keskse finantsteabesüsteemi (ABAC) süsteemide ega töövoo puhul kasutada ning et 2020. aasta märtsis otsustas ühisettevõtte tegevdirektor, et DACCis rakendatavaid täiustatud e-allkirju ei tuleks kasutada mitte üksnes lepingumuudatuste haldamiseks ja allkirjastamiseks, vaid COVID-19 pandeemia ajal ajutise haldusmeetmena ka esialgsete lepingute haldamiseks ja allkirjastamiseks; märgib, et ühisettevõte ei ole viinud oma kohalikke IT-rakendusi ettevõttesiseste delegeerimise protsessidega täielikult kooskõlla ning et endiselt on kõrvaldamata suured puudused, mis hõlmavad õiguslikke, tehnilisi ja sisekontrolliga seotud aspekte; märgib peale selle murega, et DACCi rakenduses ei ole võimalik tõendada, et töötajad on dokumendi sisust õigesti aru saanud ja nõustuvad sellele kandma omaenda allkirja; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

| 29. | võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et 2021. aasta alguses avastas ühisettevõtte sisekontrollikoordinaator ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi iga-aastase hindamise käigus vigu, mis puudutasid mõne tegevuslepingu DACCis allkirjastamise etappi ja mis ei olnud ühisettevõtte finantseeskirjadega kooskõlas ning kuigi Hispaania ja Prantsusmaa õigusaktide kohaselt loetakse neid lepinguid endiselt õiguspäraseks, tõi see probleem esile ühisettevõtte sisekontrollisüsteemides suured puudused; märgib, et ühisettevõtte tegevdirektor lisas oma 2020. aasta kinnitavasse avaldusse selle kohta mainega seotud kvantifitseerimata reservatsiooni; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal ühtlasi teadmiseks, et alates 2021. aastast laiendab ühisettevõtte siseauditi üksus oma iga-aastase ABACi juurdepääsuõiguste läbivaatamise ulatust, et hõlmata ka DACC; võtab teadmiseks, et siseauditi talitus algatas 2021. aasta juunis auditi teemal „Delegeerimine ja otsuste tegemise tõhusus ühisettevõttes F4E ning energeetika peadirektoraadiga koostöö tegemise mehhanismid“; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selle auditi leidudest; |
| --- | --- |

29.

võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et 2021. aasta alguses avastas ühisettevõtte sisekontrollikoordinaator ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi iga-aastase hindamise käigus vigu, mis puudutasid mõne tegevuslepingu DACCis allkirjastamise etappi ja mis ei olnud ühisettevõtte finantseeskirjadega kooskõlas ning kuigi Hispaania ja Prantsusmaa õigusaktide kohaselt loetakse neid lepinguid endiselt õiguspäraseks, tõi see probleem esile ühisettevõtte sisekontrollisüsteemides suured puudused; märgib, et ühisettevõtte tegevdirektor lisas oma 2020. aasta kinnitavasse avaldusse selle kohta mainega seotud kvantifitseerimata reservatsiooni; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal ühtlasi teadmiseks, et alates 2021. aastast laiendab ühisettevõtte siseauditi üksus oma iga-aastase ABACi juurdepääsuõiguste läbivaatamise ulatust, et hõlmata ka DACC; võtab teadmiseks, et siseauditi talitus algatas 2021. aasta juunis auditi teemal „Delegeerimine ja otsuste tegemise tõhusus ühisettevõttes F4E ning energeetika peadirektoraadiga koostöö tegemise mehhanismid“; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selle auditi leidudest;

| 30. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte lõi lisaks individuaalsetele kasutajakontodele ka virtuaalset identiteeti omavaid kasutajarühmade kontosid, et hõlbustada oma kohalike IT-rakenduste (DACC, IDM) haldamist, ning et kuni 2020. aasta lõpuni kasutati ühisettevõtte direktori jaoks loodud tegevusüksuse kontot siiski ka mitmesuguste oluliste dokumentide kinnitamiseks ja allkirjastamiseks, mis on vastuolus ühisettevõtte info- ja kommunikatsioonitehnoloogia juurdepääsu haldamise poliitika aluspõhimõtetega, mille kohaselt peavad kasutajakontod olema kordumatud ja seotud üheainsa kasutajaga, ning mille kaudu on seetõttu võimalik kõigil rühmakontosse lisatud isikutel teha toiminguid, mis on ette nähtud üksnes vastutavale eelarvevahendite käsutajale; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

30.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte lõi lisaks individuaalsetele kasutajakontodele ka virtuaalset identiteeti omavaid kasutajarühmade kontosid, et hõlbustada oma kohalike IT-rakenduste (DACC, IDM) haldamist, ning et kuni 2020. aasta lõpuni kasutati ühisettevõtte direktori jaoks loodud tegevusüksuse kontot siiski ka mitmesuguste oluliste dokumentide kinnitamiseks ja allkirjastamiseks, mis on vastuolus ühisettevõtte info- ja kommunikatsioonitehnoloogia juurdepääsu haldamise poliitika aluspõhimõtetega, mille kohaselt peavad kasutajakontod olema kordumatud ja seotud üheainsa kasutajaga, ning mille kaudu on seetõttu võimalik kõigil rühmakontosse lisatud isikutel teha toiminguid, mis on ette nähtud üksnes vastutavale eelarvevahendite käsutajale; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

| 31. | võtab 9. iga-aastase hindamisaruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte riskijuhtimisprotsessi saab kooskõlas Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni suunistega parandada eelkõige seoses kulude ja ajakava mõjutavate ettenägematute asjaolude, tundlikkuse ja usaldustasemega; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; märgib murega, et 2020. aasta riskijuhtimissüsteemi küpsuse hindamise aruande järeldustest nähtub, et ühisettevõte ei ole riskijuhtimise kohta õpitut talletanud; kutsub ühisettevõtet üles hindamise põhjal antud soovitusi ellu viima ja andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

31.

võtab 9. iga-aastase hindamisaruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte riskijuhtimisprotsessi saab kooskõlas Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni suunistega parandada eelkõige seoses kulude ja ajakava mõjutavate ettenägematute asjaolude, tundlikkuse ja usaldustasemega; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; märgib murega, et 2020. aasta riskijuhtimissüsteemi küpsuse hindamise aruande järeldustest nähtub, et ühisettevõte ei ole riskijuhtimise kohta õpitut talletanud; kutsub ühisettevõtet üles hindamise põhjal antud soovitusi ellu viima ja andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

| 32. | võtab teadmiseks, et pärast siseauditi üksuse 2019. aastal tehtud tuumaohutuse auditit, mis hõlmas ühisettevõtte tuumaohutuse juhtimise haldus- ja vastavusaspekte, tegi siseauditi üksus 2020. aasta mais järelauditi ning et 2020. aasta lõpuks oli tegevuskava 23 meetmest 22 meedet juba ellu viidud ja viimane meede oli rakendamisel; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvast; |
| --- | --- |

32.

võtab teadmiseks, et pärast siseauditi üksuse 2019. aastal tehtud tuumaohutuse auditit, mis hõlmas ühisettevõtte tuumaohutuse juhtimise haldus- ja vastavusaspekte, tegi siseauditi üksus 2020. aasta mais järelauditi ning et 2020. aasta lõpuks oli tegevuskava 23 meetmest 22 meedet juba ellu viidud ja viimane meede oli rakendamisel; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvast;

| 33. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2020. aasta lõpus ühisettevõtte DACCi ja IDMi delegeerimisraamistikus automaatset tehnilist delegeerimist ei toimunud, vaid iga vastutav eelarvevahendite käsutaja valis ise isiku, kellele volitused delegeerida, tuginedes ühisettevõtte direktori heaks kiidetud raamistikule, ja peale selle, et lepingutega ette nähtud delegeerimisvolitused antakse muudele töötajatele peale vastutava eelarvevahendite käsutaja, mis ühisettevõtte delegeerimisraamistikus ei kajastu; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et delegeerimisvolitused vastavad eranditult lepingust tulenevatele igapäevastele haldustoimingutele ja lepingut nendega ei muudeta ning et ühisettevõte kavatseb tüüplepingu asjakohaseid sätteid ajakohastada; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigest, mis selles valdkonnas toimub; |
| --- | --- |

33.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2020. aasta lõpus ühisettevõtte DACCi ja IDMi delegeerimisraamistikus automaatset tehnilist delegeerimist ei toimunud, vaid iga vastutav eelarvevahendite käsutaja valis ise isiku, kellele volitused delegeerida, tuginedes ühisettevõtte direktori heaks kiidetud raamistikule, ja peale selle, et lepingutega ette nähtud delegeerimisvolitused antakse muudele töötajatele peale vastutava eelarvevahendite käsutaja, mis ühisettevõtte delegeerimisraamistikus ei kajastu; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et delegeerimisvolitused vastavad eranditult lepingust tulenevatele igapäevastele haldustoimingutele ja lepingut nendega ei muudeta ning et ühisettevõte kavatseb tüüplepingu asjakohaseid sätteid ajakohastada; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigest, mis selles valdkonnas toimub;

| 34. | võtab kontrollikoja aruande põhjal murega teadmiseks, et ühisettevõtte DACCi rakenduse kohta ei ole kunagi tehtud sisekontrolliauditit, millega tagada, et kasutajate õigus tehinguid heaks kiita on kooskõlas töötajatele antud volitustega, ning seetõttu on suur oht, et ühisettevõtte delegeerimispoliitika rikkumistest tulenevaid mittevastavusi ei pruugita tuvastada ega korrigeerida; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et kasutajaõigused kinnitab kolmas isik, et tagada usaldatavus; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

34.

võtab kontrollikoja aruande põhjal murega teadmiseks, et ühisettevõtte DACCi rakenduse kohta ei ole kunagi tehtud sisekontrolliauditit, millega tagada, et kasutajate õigus tehinguid heaks kiita on kooskõlas töötajatele antud volitustega, ning seetõttu on suur oht, et ühisettevõtte delegeerimispoliitika rikkumistest tulenevaid mittevastavusi ei pruugita tuvastada ega korrigeerida; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et kasutajaõigused kinnitab kolmas isik, et tagada usaldatavus; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

| 35. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kuigi 2016. aastal hakkas ühisettevõte DACCi kasutama juriidiliste kohustuste võtmiseks ja lepingute haldamiseks (2020. aastal ka esialgsete lepingute puhul) ning seetõttu ka raamatupidamis- ja finantsandmete lisaallikana, ei ole ühisettevõtte raamatupidamissüsteemi andmeid 2013. aastast saadik valideeritud, mis on ühisettevõtte finantsmäärusega vastuolus; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et raamatupidamissüsteemi andmete valideerimine algatatakse 2021. aastal ning et DACCi ABACiga automaatselt ei sünkroonita ja raamatupidamissüsteemi sisestatavad andmed valideeritakse kooskõlas sisekontrollisüsteemiga; palub ühisettevõttel anda sellega seoses toimuvast aru; |
| --- | --- |

35.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kuigi 2016. aastal hakkas ühisettevõte DACCi kasutama juriidiliste kohustuste võtmiseks ja lepingute haldamiseks (2020. aastal ka esialgsete lepingute puhul) ning seetõttu ka raamatupidamis- ja finantsandmete lisaallikana, ei ole ühisettevõtte raamatupidamissüsteemi andmeid 2013. aastast saadik valideeritud, mis on ühisettevõtte finantsmäärusega vastuolus; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et raamatupidamissüsteemi andmete valideerimine algatatakse 2021. aastal ning et DACCi ABACiga automaatselt ei sünkroonita ja raamatupidamissüsteemi sisestatavad andmed valideeritakse kooskõlas sisekontrollisüsteemiga; palub ühisettevõttel anda sellega seoses toimuvast aru;

| 36. | märgib, et ühisettevõte on aastate jooksul teinud elektroonilise dokumendihaldussüsteemi rakendamiseks suuri jõupingutusi ning COVID-19 pandeemia ajal kasutati täiustatud e-allkirju DACCis mitte ainult lepingumuudatuste haldamiseks ja allkirjastamiseks, vaid ajutise haldusmeetmetena ka esialgsete lepingute haldamiseks ja allkirjastamiseks; kutsub ühisettevõtet üles jätkama selle vahendi kasutamist ja laiendama seda muudele võimalustele; |
| --- | --- |

36.

märgib, et ühisettevõte on aastate jooksul teinud elektroonilise dokumendihaldussüsteemi rakendamiseks suuri jõupingutusi ning COVID-19 pandeemia ajal kasutati täiustatud e-allkirju DACCis mitte ainult lepingumuudatuste haldamiseks ja allkirjastamiseks, vaid ajutise haldusmeetmetena ka esialgsete lepingute haldamiseks ja allkirjastamiseks; kutsub ühisettevõtet üles jätkama selle vahendi kasutamist ja laiendama seda muudele võimalustele;

Hanked ja toetused

Hanked ja toetused

| 37. | märgib, et 2020. aastal algatati 42 põhitegevusega seotud hankemenetlust ning sõlmiti 47 põhitegevusega seotud hankelepingut ja allkirjastati 55 lepingut, ning et 2020. aastal alustati ainult üht toetusmenetlust, kuid mitte ühtegi lepingut ei allkirjastatud; |
| --- | --- |

37.

märgib, et 2020. aastal algatati 42 põhitegevusega seotud hankemenetlust ning sõlmiti 47 põhitegevusega seotud hankelepingut ja allkirjastati 55 lepingut, ning et 2020. aastal alustati ainult üht toetusmenetlust, kuid mitte ühtegi lepingut ei allkirjastatud;

| 38. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte kasutab omaenda e-hangete portaali, mis ei ole komisjoni e-hangete lahendusega täielikult sünkroonitud ja võib põhjustada seoses komisjoni arendustegevuse ja tulevikus tehtavate investeeringutega tarbetut kattuvust; tuletab meelde, et see ei ole kooskõlas finantsmääruses sätestatud põhimõttega luua osalejatele ühtne elektrooniline andmevahetuskoht; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et kui komisjoni pakutav vahend hõlmab kõiki ühisettevõtte jaoks olulisi hankemenetluse liike ja kui registreeritud intsidentide näitaja väheneb, hindab ühisettevõte võimalikku üleminekut komisjoni vahendile ja teeb otsuse, mis põhineb ühisettevõtte tegevusnõuetel; kutsub ühisettevõtet üles viima oma hankelahenduse komisjoni omaga kooskõlla. |
| --- | --- |

38.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte kasutab omaenda e-hangete portaali, mis ei ole komisjoni e-hangete lahendusega täielikult sünkroonitud ja võib põhjustada seoses komisjoni arendustegevuse ja tulevikus tehtavate investeeringutega tarbetut kattuvust; tuletab meelde, et see ei ole kooskõlas finantsmääruses sätestatud põhimõttega luua osalejatele ühtne elektrooniline andmevahetuskoht; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et kui komisjoni pakutav vahend hõlmab kõiki ühisettevõtte jaoks olulisi hankemenetluse liike ja kui registreeritud intsidentide näitaja väheneb, hindab ühisettevõte võimalikku üleminekut komisjoni vahendile ja teeb otsuse, mis põhineb ühisettevõtte tegevusnõuetel; kutsub ühisettevõtet üles viima oma hankelahenduse komisjoni omaga kooskõlla.

---

(1)  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsus 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).

1

(2)  
  ELT L 358, 16.12.2006, lk 62: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A22006A1216%2803%29.

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/489 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/489

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL, Euratom) 2022/1830,

4. mai 2022,

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (F4E) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0108/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0108/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsust 2007/198/Euratom (millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised), (4) eriti selle artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsust 2007/198/Euratom (millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised), (4) eriti selle artiklit 5,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0076/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0076/2022),

| 1. | annab heakskiidu ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 90, 30.3.2007, lk 58.

4

(5)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

5

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/490 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/490

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1831,

4. mai 2022,

ühisettevõtte SESAR (praegu Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendav Kolmas Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse ühisettevõtte SESAR 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisettevõtte SESAR 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0111/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0111/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (4), eriti selle artiklit 4b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (4), eriti selle artiklit 4b,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014 (5), eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014 (5), eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0073/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0073/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendava Kolmanda Ühisettevõtte ajutise tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendava Kolmanda Ühisettevõtte ajutise tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendava Kolmanda Ühisettevõtte ajutisele tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendava Kolmanda Ühisettevõtte ajutisele tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59817

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59817

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 64, 2.3.2007, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/492 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/492

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1832,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte SESAR (praegu Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendav Kolmas Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust ühisettevõtte SESAR 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust ühisettevõtte SESAR 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0073/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0073/2022),

| A. | arvestades, et ühisettevõte SESAR (edaspidi „ühisettevõte“) loodi 2007. aasta veebruaris nõukogu määrusega (EÜ) nr 219/2007 (1) selleks, et viia ellu Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) programm, mille eesmärk on integreerida ja koordineerida teadus- ja arendustegevust lennuliikluse korraldamise moderniseerimiseks liidus; arvestades, et liidu maksimaaline rahaline toetus SESAR 1-le on 700 000 000 eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühisettevõte SESAR (edaspidi „ühisettevõte“) loodi 2007. aasta veebruaris nõukogu määrusega (EÜ) nr 219/2007 (1) selleks, et viia ellu Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) programm, mille eesmärk on integreerida ja koordineerida teadus- ja arendustegevust lennuliikluse korraldamise moderniseerimiseks liidus; arvestades, et liidu maksimaaline rahaline toetus SESAR 1-le on 700 000 000 eurot;

1

| B. | arvestades, et nõukogu määruse (EL) nr 721/2014 (2) vastuvõtmisega pikendati programmiga SESAR 2020 ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu määruse (EL) nr 721/2014 (2) vastuvõtmisega pikendati programmiga SESAR 2020 ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024;

2

| C. | arvestades, et ühisettevõte kavandati avaliku ja erasektori partnerlusena ning selle asutajaliikmed on liit ja Eurocontrol; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühisettevõte kavandati avaliku ja erasektori partnerlusena ning selle asutajaliikmed on liit ja Eurocontrol;

| D. | arvestades, et liit (kaasa arvatud EFTA) toetas programmi SESAR 2020 (aastatel 2014–2024) programmi „Horisont 2020“ raames 585 000 000 euroga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liit (kaasa arvatud EFTA) toetas programmi SESAR 2020 (aastatel 2014–2024) programmi „Horisont 2020“ raames 585 000 000 euroga;

Üldine taust

Üldine taust

| 1. | märgib, et komisjon eraldas ühisettevõttele rahalisi vahendeid seitsmendast raamprogrammist ja programmist „Horisont 2020“, samuti mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 raames üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) programmist ning mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames Euroopa ühendamise rahastust; |
| --- | --- |

1.

märgib, et komisjon eraldas ühisettevõttele rahalisi vahendeid seitsmendast raamprogrammist ja programmist „Horisont 2020“, samuti mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 raames üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) programmist ning mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames Euroopa ühendamise rahastust;

| 2. | märgib, et haldusnõukogu liikmete elulookirjeldusi ega huvide deklaratsioone ei ole avaldatud; palub ühisettevõttel läbipaistvusraamistikku silmas pidades haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid avaldada ning tagada neile kasutusmugav juurdepääs; |
| --- | --- |

2.

märgib, et haldusnõukogu liikmete elulookirjeldusi ega huvide deklaratsioone ei ole avaldatud; palub ühisettevõttel läbipaistvusraamistikku silmas pidades haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid avaldada ning tagada neile kasutusmugav juurdepääs;

| 3. | märgib, et SESAR 1 programm suleti ametlikult 2016. aastal ning viimased korrigeerivad maksed ja seitsmenda raamprogrammi projektide eest saadud ülemääraste rahaliste toetuste hüvitamine toetusesaajatele viidi lõpule 2020. aastal; |
| --- | --- |

3.

märgib, et SESAR 1 programm suleti ametlikult 2016. aastal ning viimased korrigeerivad maksed ja seitsmenda raamprogrammi projektide eest saadud ülemääraste rahaliste toetuste hüvitamine toetusesaajatele viidi lõpule 2020. aastal;

| 4. | märgib, et 2015. aasta osalemiskutse alusel valiti ühisettevõtte liikmeteks 19 lennundussektori avaliku ja erasektori üksust; |
| --- | --- |

4.

märgib, et 2015. aasta osalemiskutse alusel valiti ühisettevõtte liikmeteks 19 lennundussektori avaliku ja erasektori üksust;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 5. | võtab teadmiseks, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et tema hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne eelarveaasta 2020 kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning tehingutest, rahavoogudest ja netovara muutustest sel kuupäeval lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestusreeglitele; märgib lisaks, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et tema hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne eelarveaasta 2020 kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning tehingutest, rahavoogudest ja netovara muutustest sel kuupäeval lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestusreeglitele; märgib lisaks, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;

| 6. | märgib, et 2020. aastal sisaldas kogueelarve (sh uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringud, sihtotstarbelised tulud ja järgmisesse aastasse ümberjaotatavad summad) 163 189 459 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 179 159 495 euro ulatuses maksete assigneeringuid; märgib, et 2020. aastal kasutada olnud kogueelarve täitmise määr oli kulukohustuste assigneeringute puhul 86,9 % ja maksete assigneeringute puhul 67,7 %; |
| --- | --- |

6.

märgib, et 2020. aastal sisaldas kogueelarve (sh uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringud, sihtotstarbelised tulud ja järgmisesse aastasse ümberjaotatavad summad) 163 189 459 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 179 159 495 euro ulatuses maksete assigneeringuid; märgib, et 2020. aastal kasutada olnud kogueelarve täitmise määr oli kulukohustuste assigneeringute puhul 86,9 % ja maksete assigneeringute puhul 67,7 %;

| 7. | märgib, et pärast SESAR 1 sulgemist tegi ühisettevõte kindlaks, et tema liikmetelt saadud ülemäärase rahalise toetuse summa on 30 959 396 eurot; märgib lisaks, et asutamisakti artikli 13 kohaselt võivad ühisettevõtte liikmed oodata ülemääraste maksete tagasimaksmist alles ühisettevõtte tegevuse lõpetamisel 31. detsembriks 2024; märgib, et tulenevalt komisjoni ja kontrollikoja soovitusest ning komisjoni positiivsest arvamusest kavandatava otsuse kohta võttis ühisettevõte 8. oktoobril 2020 vastu otsuse tagasimaksed varasemaks tuua; märgib eelkõige, et ühisettevõte tegi liidule 4. detsembril 2020 tagasimakse kahe eraldi maksekorraldusega, millest üks puudutas TEN-T programmile vastavat osa ja teine seitsmendale raamprogrammile vastavat osa; märgib, et muudele liikmetele peale liidu (välja arvatud AIRBUS ja DFS) saadeti 23. novembril 2020 haldusnõukogu poolt heaks kiidetud kahepoolsed lepingud, mille allkirjastamisel alustati maksete tegemisega, ning et Eurocontrolile tehti makse 9. detsembril 2020; märgib lisaks, et 2020. aasta lõpuks olid sooritatud kõik maksed peale kolme makse, summas 30 474 586 eurot (s.o 99 % 30 767 098 eurost); märgib järelmeetmete aruande põhjal, et 10. veebruari 2021. aasta seisuga oli SESAR 1 programmi ülemäärased rahalised sissemaksed kõigile asjaomastele ühisettevõtte SESAR 1 liikmetele tagasi makstud; |
| --- | --- |

7.

märgib, et pärast SESAR 1 sulgemist tegi ühisettevõte kindlaks, et tema liikmetelt saadud ülemäärase rahalise toetuse summa on 30 959 396 eurot; märgib lisaks, et asutamisakti artikli 13 kohaselt võivad ühisettevõtte liikmed oodata ülemääraste maksete tagasimaksmist alles ühisettevõtte tegevuse lõpetamisel 31. detsembriks 2024; märgib, et tulenevalt komisjoni ja kontrollikoja soovitusest ning komisjoni positiivsest arvamusest kavandatava otsuse kohta võttis ühisettevõte 8. oktoobril 2020 vastu otsuse tagasimaksed varasemaks tuua; märgib eelkõige, et ühisettevõte tegi liidule 4. detsembril 2020 tagasimakse kahe eraldi maksekorraldusega, millest üks puudutas TEN-T programmile vastavat osa ja teine seitsmendale raamprogrammile vastavat osa; märgib, et muudele liikmetele peale liidu (välja arvatud AIRBUS ja DFS) saadeti 23. novembril 2020 haldusnõukogu poolt heaks kiidetud kahepoolsed lepingud, mille allkirjastamisel alustati maksete tegemisega, ning et Eurocontrolile tehti makse 9. detsembril 2020; märgib lisaks, et 2020. aasta lõpuks olid sooritatud kõik maksed peale kolme makse, summas 30 474 586 eurot (s.o 99 % 30 767 098 eurost); märgib järelmeetmete aruande põhjal, et 10. veebruari 2021. aasta seisuga oli SESAR 1 programmi ülemäärased rahalised sissemaksed kõigile asjaomastele ühisettevõtte SESAR 1 liikmetele tagasi makstud;

| 8. | märgib, et 2020. aastal moodustasid SESAR 2020 lõplikud kulukohustuste assigneeringud 162 784 059 eurot ja lõplikud maksete assigneeringud 147 986 997 eurot; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks kasutada olnud 2020. aasta eelarves olid kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad vastavalt 87,1 % ja 81,9 %; |
| --- | --- |

8.

märgib, et 2020. aastal moodustasid SESAR 2020 lõplikud kulukohustuste assigneeringud 162 784 059 eurot ja lõplikud maksete assigneeringud 147 986 997 eurot; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks kasutada olnud 2020. aasta eelarves olid kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad vastavalt 87,1 % ja 81,9 %;

| 9. | märgib, et 2020. aasta jaanuaris sai ühisettevõte liikuvuse ja transpordi peadirektoraadilt täiendavalt Euroopa ühendamise rahastu vahendeid summas 6 000 000 eurot vastavalt U-Space’i delegeerimislepingule (teine ja viimane osamakse), kuid et ühisettevõte ei kandnud saadud Euroopa ühendamise rahastu vahendeid 2020. aasta eelarvesse paranduseelarve abil ega võtnud neid arvesse eelarverea 3 7 0 0 (Laiaulatusliku tutvustamistegevuse korraldamine) tegelike vajaduste planeerimisel; märgib, et sellest tulenevalt oli ühisettevõtte eelarverea 3 7 0 0 lõplikust maksete kogueelarvest (30 834 494 eurot) 2020. aasta lõpuks täidetud ainult 21 236 000 eurot (ehk 58 %); võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et kontrollikoja nimetatud sihtotstarbelisi tulusid on kasutatud üksnes selleks, et rahastada Euroopa Komisjonilt saadud asjaomaseid delegeeritud ülesandeid, mis on ametlikult vormistatud U-Space’i rahalist toetust käsitlevas lepingus, ning et ühisettevõte annab igal aastal rakendamisaruande ja konsolideeritud tegevusaruande kaudu aru meetmetest, mida võetakse U-Space’i rahalist toetust käsitleva lepingu rakendamiseks; palub ühisettevõttel kanda saadud Euroopa ühendamise rahastu vahendid 2020. aasta eelarvesse paranduseelarve abil; |
| --- | --- |

9.

märgib, et 2020. aasta jaanuaris sai ühisettevõte liikuvuse ja transpordi peadirektoraadilt täiendavalt Euroopa ühendamise rahastu vahendeid summas 6 000 000 eurot vastavalt U-Space’i delegeerimislepingule (teine ja viimane osamakse), kuid et ühisettevõte ei kandnud saadud Euroopa ühendamise rahastu vahendeid 2020. aasta eelarvesse paranduseelarve abil ega võtnud neid arvesse eelarverea 3 7 0 0 (Laiaulatusliku tutvustamistegevuse korraldamine) tegelike vajaduste planeerimisel; märgib, et sellest tulenevalt oli ühisettevõtte eelarverea 3 7 0 0 lõplikust maksete kogueelarvest (30 834 494 eurot) 2020. aasta lõpuks täidetud ainult 21 236 000 eurot (ehk 58 %); võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et kontrollikoja nimetatud sihtotstarbelisi tulusid on kasutatud üksnes selleks, et rahastada Euroopa Komisjonilt saadud asjaomaseid delegeeritud ülesandeid, mis on ametlikult vormistatud U-Space’i rahalist toetust käsitlevas lepingus, ning et ühisettevõte annab igal aastal rakendamisaruande ja konsolideeritud tegevusaruande kaudu aru meetmetest, mida võetakse U-Space’i rahalist toetust käsitleva lepingu rakendamiseks; palub ühisettevõttel kanda saadud Euroopa ühendamise rahastu vahendid 2020. aasta eelarvesse paranduseelarve abil;

| 10. | märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist; |
| --- | --- |

10.

märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist;

| 11. | märgib, et 2020. aasta eelarvetulemus oli 28,16 miljoni euro suurune puudujääk (millest 30,4 miljoni euro suurune puudujääk SESAR 1 puhul tulenevalt SESAR 1 ülemääraste rahaliste toetuste tagasimaksmisest ning 2,2 miljoni euro suurune ülejääk SESAR 2020 puhul) ning et kumulatiivne ülejääk on 22,1 miljonit eurot; |
| --- | --- |

11.

märgib, et 2020. aasta eelarvetulemus oli 28,16 miljoni euro suurune puudujääk (millest 30,4 miljoni euro suurune puudujääk SESAR 1 puhul tulenevalt SESAR 1 ülemääraste rahaliste toetuste tagasimaksmisest ning 2,2 miljoni euro suurune ülejääk SESAR 2020 puhul) ning et kumulatiivne ülejääk on 22,1 miljonit eurot;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 12. | märgib, et ühisettevõte kasutab põhilisi tulemusnäitajaid, eelkõige programmi „Horisont 2020“ ühiseid ja valdkonnaüleste küsimustega seotud põhilisi tulemusnäitajaid, spetsiifilisi ühisettevõtte põhilisi tulemusnäitajaid ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas kavandatud ühtse Euroopa taeva tulemuseesmärkidega seotud põhilisi tulemusnäitajaid; |
| --- | --- |

12.

märgib, et ühisettevõte kasutab põhilisi tulemusnäitajaid, eelkõige programmi „Horisont 2020“ ühiseid ja valdkonnaüleste küsimustega seotud põhilisi tulemusnäitajaid, spetsiifilisi ühisettevõtte põhilisi tulemusnäitajaid ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas kavandatud ühtse Euroopa taeva tulemuseesmärkidega seotud põhilisi tulemusnäitajaid;

| 13. | märgib, et ühisettevõtte 2020. aasta konsolideeritud tegevusaruande kohaselt soolise tasakaalu põhilised tulemusnäitajad eelmiste aastatega võrreldes küll tõusid, kuid jäid siiski madalaks – programmi „Horisont 2020“ projektides osalejatest moodustasid naised ainult 24 %; märgib, et naiste osakaal komisjoni nõuanderühmades, eksperdirühmades, hindamiskomisjonides ja üksikekspertide hulgas on esitatud ühisettevõtte 2020. aasta konsolideeritud tegevusaruandes; soovitab ühisettevõttel jätkata soolise tasakaalu parandamist; |
| --- | --- |

13.

märgib, et ühisettevõtte 2020. aasta konsolideeritud tegevusaruande kohaselt soolise tasakaalu põhilised tulemusnäitajad eelmiste aastatega võrreldes küll tõusid, kuid jäid siiski madalaks – programmi „Horisont 2020“ projektides osalejatest moodustasid naised ainult 24 %; märgib, et naiste osakaal komisjoni nõuanderühmades, eksperdirühmades, hindamiskomisjonides ja üksikekspertide hulgas on esitatud ühisettevõtte 2020. aasta konsolideeritud tegevusaruandes; soovitab ühisettevõttel jätkata soolise tasakaalu parandamist;

| 14. | märgib, et ühisettevõte saavutas kõik oma ühtses programmidokumendis 2020–2022 seatud eesmärgid; märgib, et ühisettevõte määratles ja rakendas eelarvemeetmeid, mis leevendasid COVID-19 kriisi kahjulikku mõju lennundussektorile, näiteks suurendas ühisettevõte 2020. aastal sõlmitud toetuslepingute suhtes kohaldatavaid eelmaksete määrasid, et toetada toetusesaajate rahavoogu; |
| --- | --- |

14.

märgib, et ühisettevõte saavutas kõik oma ühtses programmidokumendis 2020–2022 seatud eesmärgid; märgib, et ühisettevõte määratles ja rakendas eelarvemeetmeid, mis leevendasid COVID-19 kriisi kahjulikku mõju lennundussektorile, näiteks suurendas ühisettevõte 2020. aastal sõlmitud toetuslepingute suhtes kohaldatavaid eelmaksete määrasid, et toetada toetusesaajate rahavoogu;

| 15. | märgib samuti, et COVID-19 pandeemia tõttu vähenes muudelt liikmetelt kui liit ja Eurocontrol saadud ühisettevõtte jooksvate kulude katteks ette nähtud rahaline toetus erakorraliselt 50 % ning et selle vähenemise kompenseeris ühisettevõtte 2020. aasta jooksvate kulude vähendamine 2,3 miljoni euro võrra (21 %); |
| --- | --- |

15.

märgib samuti, et COVID-19 pandeemia tõttu vähenes muudelt liikmetelt kui liit ja Eurocontrol saadud ühisettevõtte jooksvate kulude katteks ette nähtud rahaline toetus erakorraliselt 50 % ning et selle vähenemise kompenseeris ühisettevõtte 2020. aasta jooksvate kulude vähendamine 2,3 miljoni euro võrra (21 %);

| 16. | väljendab heameelt asjaolu üle, et vaatamata COVID-19 kriisile suutis ühisettevõte säilitada kogu oma tegevuse järjepidevuse ja tõhususe, kasutades selleks ettevõtte vahendeid ja algatusi; väljendab heameelt asjaolu üle, et vaatamata keerulistele oludele olid ühisettevõtte liikmed ja partnerid edukad uute tehnoloogiate ja menetluste edendamisel ühisettevõtte innovatsioonikava kaudu kooskõlas ajakavaga, mis on sätestatud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas (Euroopa tegevuskava lennuliikluse korraldamise digipöörde jaoks); tunnustab ühisettevõtte tehtud ettevalmistavat tööd, mis sillutab teed SESAR 3-le ja lennuliikluse korraldamise alaste teadusuuringute tulevikule; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt asjaolu üle, et vaatamata COVID-19 kriisile suutis ühisettevõte säilitada kogu oma tegevuse järjepidevuse ja tõhususe, kasutades selleks ettevõtte vahendeid ja algatusi; väljendab heameelt asjaolu üle, et vaatamata keerulistele oludele olid ühisettevõtte liikmed ja partnerid edukad uute tehnoloogiate ja menetluste edendamisel ühisettevõtte innovatsioonikava kaudu kooskõlas ajakavaga, mis on sätestatud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas (Euroopa tegevuskava lennuliikluse korraldamise digipöörde jaoks); tunnustab ühisettevõtte tehtud ettevalmistavat tööd, mis sillutab teed SESAR 3-le ja lennuliikluse korraldamise alaste teadusuuringute tulevikule;

| 17. | võtab teadmiseks 2020. aastal teatatud finantsvõimenduse 0,83 ja programmi lõpus prognoositud finantsvõimenduse 1,23, mida mõõdetakse vahehindamisel kasutatud komisjoni meetodi kohaselt, ning märgib, et ühisettevõtte tegelik finantsvõimendus liigub korrapäraselt eesmärkide suunas; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks 2020. aastal teatatud finantsvõimenduse 0,83 ja programmi lõpus prognoositud finantsvõimenduse 1,23, mida mõõdetakse vahehindamisel kasutatud komisjoni meetodi kohaselt, ning märgib, et ühisettevõtte tegelik finantsvõimendus liigub korrapäraselt eesmärkide suunas;

| 18. | märgib, et viimased neli teise ettevalmistava uuringu raames rahastatud projekti (Airpass, Impetus, PercEvite ja TERRA) ning kolmanda ettevalmistava uuringu tulemusel valminud projekt Emphasis lõpetasid oma tegevuse ja suleti 2020. aastal; |
| --- | --- |

18.

märgib, et viimased neli teise ettevalmistava uuringu raames rahastatud projekti (Airpass, Impetus, PercEvite ja TERRA) ning kolmanda ettevalmistava uuringu tulemusel valminud projekt Emphasis lõpetasid oma tegevuse ja suleti 2020. aastal;

| 19. | märgib, et 2020. aastal haldas ühisettevõte 36 toetust, mis olid juba aasta alguses kasutusel, tulenevalt eelnevatel aastatel läbi viidud viiest konkursikutse menetlusest; märgib, et lisaks sellele käivitati 2020. aastal välja kaks konkursikutset seoses väga suuremahuliste näidisprojektidega programmi „Horisont 2020“ raames ja kaks piiratud konkursikutset rakendusuuringute ja valideerimise ning väga suuremahuliste näidisprojektide valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

märgib, et 2020. aastal haldas ühisettevõte 36 toetust, mis olid juba aasta alguses kasutusel, tulenevalt eelnevatel aastatel läbi viidud viiest konkursikutse menetlusest; märgib, et lisaks sellele käivitati 2020. aastal välja kaks konkursikutset seoses väga suuremahuliste näidisprojektidega programmi „Horisont 2020“ raames ja kaks piiratud konkursikutset rakendusuuringute ja valideerimise ning väga suuremahuliste näidisprojektide valdkonnas;

| 20. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ühisettevõte käivitas 2020. aastal 67 projekti oma kolmes teadusuuringute valdkonnas, milleks on ettevalmistavad uuringud (41 projekti), rakendusuuringud ja valideerimine (15 projekti) ning väga suuremahulised näidisprojektid (11 projekti); |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt asjaolu üle, et ühisettevõte käivitas 2020. aastal 67 projekti oma kolmes teadusuuringute valdkonnas, milleks on ettevalmistavad uuringud (41 projekti), rakendusuuringud ja valideerimine (15 projekti) ning väga suuremahulised näidisprojektid (11 projekti);

| 21. | märgib, et programmi SESAR 2020 raames oli 2020. aasta lõpuks rahastatud projekte SESARi innovatsioonikonveieri igas etapis kümne projektikonkursi kaudu kolmes erinevas õigusraamistikus; märgib, et ühisettevõte investeeris 90 % liidu eraldatud kogueelarvest (sealhulgas kolm rahalist toetust käsitlevat lepingut), s.o umbes 596 300 000 eurot, teadus- ja innovatsiooniprojektidesse ning et ülejäänud osa vahenditest on eraldatud põhitegevustega seotud teenuste ja uuringute hangeteks ning jooksvateks kuludeks; |
| --- | --- |

21.

märgib, et programmi SESAR 2020 raames oli 2020. aasta lõpuks rahastatud projekte SESARi innovatsioonikonveieri igas etapis kümne projektikonkursi kaudu kolmes erinevas õigusraamistikus; märgib, et ühisettevõte investeeris 90 % liidu eraldatud kogueelarvest (sealhulgas kolm rahalist toetust käsitlevat lepingut), s.o umbes 596 300 000 eurot, teadus- ja innovatsiooniprojektidesse ning et ülejäänud osa vahenditest on eraldatud põhitegevustega seotud teenuste ja uuringute hangeteks ning jooksvateks kuludeks;

| 22. | väljendab heameelt ühisettevõtte teavitustegevuse üle, eelkõige selle üle, et SESARi digiakadeemia (SESAR Digital Academy) korraldas oma saavutuste tutvustamiseks arvukalt veebiseminare; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt ühisettevõtte teavitustegevuse üle, eelkõige selle üle, et SESARi digiakadeemia (SESAR Digital Academy) korraldas oma saavutuste tutvustamiseks arvukalt veebiseminare;

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et ühisettevõtte üks peamisi saavutusi on vabalt valitavad marsruudid, mille eesmärk on vähendada lendamisel ja kütuse kasutamisel tekkivaid heitkoguseid; on veendunud, et ühisettevõtte järeltulija peaks kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega panustama veelgi rohkem lennundussektori kestlikkusse; on ühtlasi veendunud, et see järeltulija peaks andma oma panuse, et muuta lennundusturg liikluskoormuse kõikumiste suhtes paindlikumaks ja vastupidavamaks, ning kujundama ühtse Euroopa taeva kõige tõhusamaks ja keskkonnahoidlikumaks õhuruumiks maailmas; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu sellele, et ühisettevõtte üks peamisi saavutusi on vabalt valitavad marsruudid, mille eesmärk on vähendada lendamisel ja kütuse kasutamisel tekkivaid heitkoguseid; on veendunud, et ühisettevõtte järeltulija peaks kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega panustama veelgi rohkem lennundussektori kestlikkusse; on ühtlasi veendunud, et see järeltulija peaks andma oma panuse, et muuta lennundusturg liikluskoormuse kõikumiste suhtes paindlikumaks ja vastupidavamaks, ning kujundama ühtse Euroopa taeva kõige tõhusamaks ja keskkonnahoidlikumaks õhuruumiks maailmas;

| 24. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ühisettevõte on viinud lõpule märkimisväärse hulga tööd seoses süsteemiga U-Space, mis on komisjoni algatus mehitamata õhusõidukite (droonide) ohutuks ja turvaliseks integreerimiseks; |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt asjaolu üle, et ühisettevõte on viinud lõpule märkimisväärse hulga tööd seoses süsteemiga U-Space, mis on komisjoni algatus mehitamata õhusõidukite (droonide) ohutuks ja turvaliseks integreerimiseks;

Hanked ja personal

Hanked ja personal

| 25. | märgib, et 2020. aastal alustati ja lõpetati kuus hankemenetlust ning ühisettevõte allkirjastas viis lepingute muudatust, erilepinguid ja teenusetaseme lepinguid ning lisaks sellele kiirendas COVID-19 kriis üleminekut elektroonilistele kinnitustsüklitele ja lepingute allkirjastamisele; |
| --- | --- |

25.

märgib, et 2020. aastal alustati ja lõpetati kuus hankemenetlust ning ühisettevõte allkirjastas viis lepingute muudatust, erilepinguid ja teenusetaseme lepinguid ning lisaks sellele kiirendas COVID-19 kriis üleminekut elektroonilistele kinnitustsüklitele ja lepingute allkirjastamisele;

| 26. | võtab murega teadmiseks probleemid, mis on töötajatel tekkinud seoses COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse muutunud elukorraldust, juurdepääsu puudumist kontoriruumidele ning isolatsiooni võimalikku mõju; palub ühisettevõttel keskenduda töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub ühisettevõtte juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks oleksid olemas asjakohased tugistruktuurid; |
| --- | --- |

26.

võtab murega teadmiseks probleemid, mis on töötajatel tekkinud seoses COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse muutunud elukorraldust, juurdepääsu puudumist kontoriruumidele ning isolatsiooni võimalikku mõju; palub ühisettevõttel keskenduda töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub ühisettevõtte juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks oleksid olemas asjakohased tugistruktuurid;

| 27. | märgib, et 2020. aasta ametikohtade loetelu, mille ühisettevõte on heaks kiitnud, võimaldab tööle võtta 39 ajutist või lepingulist töötajat ja kolm lähetatud riiklikku eksperti; märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ühisettevõttes 39 ajutist töötajat, sealhulgas tegevdirektor; märgib, et 2020. aastal rakendati edukalt komisjoni välja töötatud personalijuhtimissüsteemi „Sysper for Agencies“; |
| --- | --- |

27.

märgib, et 2020. aasta ametikohtade loetelu, mille ühisettevõte on heaks kiitnud, võimaldab tööle võtta 39 ajutist või lepingulist töötajat ja kolm lähetatud riiklikku eksperti; märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ühisettevõttes 39 ajutist töötajat, sealhulgas tegevdirektor; märgib, et 2020. aastal rakendati edukalt komisjoni välja töötatud personalijuhtimissüsteemi „Sysper for Agencies“;

| 28. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ühisettevõte võttis 2021. aasta alguses kasutusele e-hangete lahenduse; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt asjaolu üle, et ühisettevõte võttis 2021. aasta alguses kasutusele e-hangete lahenduse;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 29. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusdokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused; märgib, et ühisettevõte rakendas 2020. aastal komisjoni sisekontrolliraamistikku, mis põhineb 17-l sisekontrolli põhimõttel; märgib, et sisekontrolliraamistikuga nõutava iga-aastase enesehindamise ja kontrollitegevuse tulemuslikkuse jälgimiseks töötas ühisettevõte välja asjakohased näitajad kõigi sisekontrolli põhimõtete ja nendega seotud omaduste jaoks; |
| --- | --- |

29.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusdokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused; märgib, et ühisettevõte rakendas 2020. aastal komisjoni sisekontrolliraamistikku, mis põhineb 17-l sisekontrolli põhimõttel; märgib, et sisekontrolliraamistikuga nõutava iga-aastase enesehindamise ja kontrollitegevuse tulemuslikkuse jälgimiseks töötas ühisettevõte välja asjakohased näitajad kõigi sisekontrolli põhimõtete ja nendega seotud omaduste jaoks;

| 30. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et programmi „Horisont 2020“ maksete järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititalitus ning tuginedes 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele, teatas ühisettevõte programmi „Horisont 2020“ projektide (tasaarvestused ja lõppmaksed) esinduslikuks veamääraks 3,46 % ja allesjäänud veamääraks 1 %; märgib, et komisjoni ettepaneku põhjal on programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud auditite ning sissenõudmiste ja korrigeerimiste mõju, seatud lõppeesmärk saavutada allesjäänud veamäär, mis on 2 %-le võimalikult lähedal; |
| --- | --- |

30.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et programmi „Horisont 2020“ maksete järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititalitus ning tuginedes 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele, teatas ühisettevõte programmi „Horisont 2020“ projektide (tasaarvestused ja lõppmaksed) esinduslikuks veamääraks 3,46 % ja allesjäänud veamääraks 1 %; märgib, et komisjoni ettepaneku põhjal on programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud auditite ning sissenõudmiste ja korrigeerimiste mõju, seatud lõppeesmärk saavutada allesjäänud veamäär, mis on 2 %-le võimalikult lähedal;

| 31. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kontrollikoda auditeeris põhitegevuse maksete kontrolli osana programmi „Horisont 2020“ raames 2020. aastal lõplike toetusesaajate tasandil tehtud maksete juhuvalimit, et leida kinnitust järelauditite veamäärade õigsusele, ning et nende üksikasjalike audititega ei ilmnenud valimisse kaasatud ühisettevõtte toetusesaajate puhul olulisi vigu ega kontrollialaseid puudusi; |
| --- | --- |

31.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kontrollikoda auditeeris põhitegevuse maksete kontrolli osana programmi „Horisont 2020“ raames 2020. aastal lõplike toetusesaajate tasandil tehtud maksete juhuvalimit, et leida kinnitust järelauditite veamäärade õigsusele, ning et nende üksikasjalike audititega ei ilmnenud valimisse kaasatud ühisettevõtte toetusesaajate puhul olulisi vigu ega kontrollialaseid puudusi;

| 32. | rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 39. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise reeglite ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid. |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 39. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise reeglite ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid.

| 33. | märgib, et pandeemia tõttu toimus 2020. aastal vaid üks riskijuhtimise seminar ning riskijuhtimismeeskond vaatas läbi strateegilised riskid, siseriskid, üldkava riskid ja programmiriskid ning et pärast läbivaatamist uuendati riskijuhtimispoliitikat, et hõlmata ka riske seoses COVID-19 kriisi mõjudega ühisettevõtte programmile; märgib lisaks, et ühisettevõte saatis 2020. aasta juunis komisjonile üksikasjaliku aruande pandeemiaga seotud riskide analüüsi kohta; |
| --- | --- |

33.

märgib, et pandeemia tõttu toimus 2020. aastal vaid üks riskijuhtimise seminar ning riskijuhtimismeeskond vaatas läbi strateegilised riskid, siseriskid, üldkava riskid ja programmiriskid ning et pärast läbivaatamist uuendati riskijuhtimispoliitikat, et hõlmata ka riske seoses COVID-19 kriisi mõjudega ühisettevõtte programmile; märgib lisaks, et ühisettevõte saatis 2020. aasta juunis komisjonile üksikasjaliku aruande pandeemiaga seotud riskide analüüsi kohta;

| 34. | märgib, et siseauditi üksus viis läbi kaks volitatud eelarvevahendite käsutaja ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja tehtud maksete vastavuskontrolli ning osales ABACi kasutajate volituste kinnitamises; märgib lisaks, et siseauditi üksus ajakohastas ka ühisettevõtte pettustevastast strateegiat ja korraldas töötajatele koosolekuid eetika ja pettusevastaste meetmete alase teadlikkuse tõstmise teemal; |
| --- | --- |

34.

märgib, et siseauditi üksus viis läbi kaks volitatud eelarvevahendite käsutaja ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja tehtud maksete vastavuskontrolli ning osales ABACi kasutajate volituste kinnitamises; märgib lisaks, et siseauditi üksus ajakohastas ka ühisettevõtte pettustevastast strateegiat ja korraldas töötajatele koosolekuid eetika ja pettusevastaste meetmete alase teadlikkuse tõstmise teemal;

| 35. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal ei viinud Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ühisettevõtte suhtes läbi ühtegi uurimist; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aastal ei viinud Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ühisettevõtte suhtes läbi ühtegi uurimist;

| 36. | märgib, et 2020. aasta novembris teavitas ühine audititalitus ühisettevõtet, et ühe projekti järelauditi käigus leiti ohumärke, mis viitavad sellele, et toetusesaaja võis toime panna pettuse; märgib, et kahtlus ei ole leidnud kinnitust, kuid Euroopa Pettustevastast Ametit ja asjaomaseid komisjoni talitusi on teavitatud; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles küsimuses toimuvatest muutustest; |
| --- | --- |

36.

märgib, et 2020. aasta novembris teavitas ühine audititalitus ühisettevõtet, et ühe projekti järelauditi käigus leiti ohumärke, mis viitavad sellele, et toetusesaaja võis toime panna pettuse; märgib, et kahtlus ei ole leidnud kinnitust, kuid Euroopa Pettustevastast Ametit ja asjaomaseid komisjoni talitusi on teavitatud; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles küsimuses toimuvatest muutustest;

Siseauditid

Siseauditid

| 37. | märgib, et 2020. aastal viis siseauditi üksus läbi programmi „Horisont 2020“ toetuste rakendamise auditi ja et audiitorid jõudsid järeldusele, et üldiselt on ühisettevõtte kehtestatud sisekontrollimeetmed asjakohaselt kavandatud ning tõhusalt ja tulemuslikult rakendatud; märgib, et audiitorid liigitasid neli soovitust oluliseks; nende kohta töötas siseauditi üksus välja üksikasjaliku tegevuskava, milles nähakse ette kõigi meetmete rakendamine 2021. aasta lõpuks; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru. |
| --- | --- |

37.

märgib, et 2020. aastal viis siseauditi üksus läbi programmi „Horisont 2020“ toetuste rakendamise auditi ja et audiitorid jõudsid järeldusele, et üldiselt on ühisettevõtte kehtestatud sisekontrollimeetmed asjakohaselt kavandatud ning tõhusalt ja tulemuslikult rakendatud; märgib, et audiitorid liigitasid neli soovitust oluliseks; nende kohta töötas siseauditi üksus välja üksikasjaliku tegevuskava, milles nähakse ette kõigi meetmete rakendamine 2021. aasta lõpuks; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru.

---

(1)  Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 721/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1).

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/497 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/497

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1833,

4. mai 2022,

ühisettevõtte SESAR (praegu Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendav Kolmas Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse ühisettevõtte SESAR 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisettevõtte SESAR 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0111/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0111/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (4), eriti selle artiklit 4b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (4), eriti selle artiklit 4b,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014 (5), eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014 (5), eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0073/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0073/2022),

| 1. | annab heakskiidu ühisettevõtte SESAR 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu ühisettevõtte SESAR 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendava Kolmanda Ühisettevõtte ajutisele tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Lennuliikluse Uue Põlvkonna Juhtimissüsteemi (SESAR) Arendava Kolmanda Ühisettevõtte ajutisele tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59817

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59817

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 64, 2.3.2007, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

6

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/499 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/499

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1834,

4. mai 2022,

ühisettevõtte Shift2Rail (praegu Euroopa Raudtee Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse ühisettevõtte Shift2Rail 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisettevõtte Shift2Rail 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0112/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0112/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrust (EL) nr 642/2014, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail, (4) eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrust (EL) nr 642/2014, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail, (4) eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014, (5) eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014, (5) eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0069/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0069/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Raudtee Ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Raudtee Ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Raudtee Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Raudtee Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59817

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59817

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 177, 17.6.2014, lk 9.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/501 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/501

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1835,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on ühisettevõtte Shift2Rail (praegu Euroopa Raudtee Ühisettevõte) 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust ühisettevõtte Shift2Rail 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust ühisettevõtte Shift2Rail 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0069/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0069/2022),

| A. | arvestades, et ühisettevõte Shift2Rail (edaspidi „ühisettevõte“) loodi 2014. aasta juunis nõukogu määrusega (EL) nr 642/2014 kümne aasta pikkuseks perioodiks; (1) |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühisettevõte Shift2Rail (edaspidi „ühisettevõte“) loodi 2014. aasta juunis nõukogu määrusega (EL) nr 642/2014 kümne aasta pikkuseks perioodiks; (1)

1

| B. | arvestades, et ühisettevõtte asutajaliikmed on liit, mida esindab komisjon, ja raudteesektori partnerid (peamised sidusrühmad, sh raudteeseadmete tootjad, raudtee-ettevõtjad, taristuettevõtjad ja teaduskeskused), kusjuures muud üksused võivad ühisettevõttes osaleda assotsieerunud liikmetena; arvestades, et teiste liikmete (peale liidu) osalus ei tohiks piirduda üksnes halduskulude katmise ning teadus- ja innovatsioonitegevuse jaoks vajaliku kaasrahastamisega, vaid see peaks hõlmama ka täiendavat tegevust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühisettevõtte asutajaliikmed on liit, mida esindab komisjon, ja raudteesektori partnerid (peamised sidusrühmad, sh raudteeseadmete tootjad, raudtee-ettevõtjad, taristuettevõtjad ja teaduskeskused), kusjuures muud üksused võivad ühisettevõttes osaleda assotsieerunud liikmetena; arvestades, et teiste liikmete (peale liidu) osalus ei tohiks piirduda üksnes halduskulude katmise ning teadus- ja innovatsioonitegevuse jaoks vajaliku kaasrahastamisega, vaid see peaks hõlmama ka täiendavat tegevust;

| C. | arvestades, et ühisettevõtte peamised eesmärgid on aidata kaasa ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomisele ning suurendada Euroopa raudteesüsteemi atraktiivsust, konkurentsivõimet, kestlikkust ja integratsiooni, et hõlbustada muu hulgas üleminekut maantee- ja lennutranspordilt raudteetranspordile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühisettevõtte peamised eesmärgid on aidata kaasa ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomisele ning suurendada Euroopa raudteesüsteemi atraktiivsust, konkurentsivõimet, kestlikkust ja integratsiooni, et hõlbustada muu hulgas üleminekut maantee- ja lennutranspordilt raudteetranspordile;

| D. | arvestades, et ühisettevõte alustas iseseisvat tööd 2016. aasta mais; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühisettevõte alustas iseseisvat tööd 2016. aasta mais;

Üldine taust

Üldine taust

| 1. | märgib Euroopa kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) aruande põhjal ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande 2020. aasta eelarve kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning tehingute tulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele; märgib kontrollikoja aruande põhjal täiendavalt, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

1.

märgib Euroopa kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) aruande põhjal ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande 2020. aasta eelarve kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning tehingute tulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele; märgib kontrollikoja aruande põhjal täiendavalt, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;

| 2. | märgib, et programmi „Horisont 2020“ kaudu ühisettevõtte tegevuseks antav maksimaalne liidu toetus on määruses sätestatud ajavahemikul 450 000 000 eurot (sh EFTA osalus); märgib, et kõik ühisettevõtte liikmed peale liidu (st tööstusrühmitus) peavad kokku osalema rahastamises vähemalt 470 000 000 euro ulatuses, sh vähemalt 350 000 000 euro suuruse toetusega ühisettevõtte operatiivkulude katteks ning vähemalt 120 000 000 euro suuruse mitterahalise osalusega ühisettevõtte täiendavas tegevuses; |
| --- | --- |

2.

märgib, et programmi „Horisont 2020“ kaudu ühisettevõtte tegevuseks antav maksimaalne liidu toetus on määruses sätestatud ajavahemikul 450 000 000 eurot (sh EFTA osalus); märgib, et kõik ühisettevõtte liikmed peale liidu (st tööstusrühmitus) peavad kokku osalema rahastamises vähemalt 470 000 000 euro ulatuses, sh vähemalt 350 000 000 euro suuruse toetusega ühisettevõtte operatiivkulude katteks ning vähemalt 120 000 000 euro suuruse mitterahalise osalusega ühisettevõtte täiendavas tegevuses;

| 3. | märgib, et ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevuses osaleb kokku enam kui 400 raudteesektorit esindavat avaliku ja erasektori üksust; märgib lisaks, et 2020. aastal suurenes koostöö nii liikmesriikides kui ka rahvusvaheliste osalistega, näiteks allkirjastati vastastikuse mõistmise memorandumid Baski piirkonnaga, Canadian Urban Transit Research & Innovation Consortiumiga ning transpordiühenduse alalise sekretariaadiga; |
| --- | --- |

3.

märgib, et ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevuses osaleb kokku enam kui 400 raudteesektorit esindavat avaliku ja erasektori üksust; märgib lisaks, et 2020. aastal suurenes koostöö nii liikmesriikides kui ka rahvusvaheliste osalistega, näiteks allkirjastati vastastikuse mõistmise memorandumid Baski piirkonnaga, Canadian Urban Transit Research & Innovation Consortiumiga ning transpordiühenduse alalise sekretariaadiga;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 4. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal hõlmas lõplik eelarve (mis sisaldab uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringuid, sihtotstarbelisi tulusid ja järgmisesse aastasse ümberjaotatavaid summasid) 89 711 000 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 80 289 000 euro ulatuses maksete assigneeringuid; märgib, et kättesaadavate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid 2020. aastal vastavalt 94 % ja 76 %; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal hõlmas lõplik eelarve (mis sisaldab uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringuid, sihtotstarbelisi tulusid ja järgmisesse aastasse ümberjaotatavaid summasid) 89 711 000 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 80 289 000 euro ulatuses maksete assigneeringuid; märgib, et kättesaadavate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid 2020. aastal vastavalt 94 % ja 76 %;

| 5. | märgib, et ühisettevõtte 2020. aasta aktiivne „Horisont 2020“ eelarve oli kulukohustuste assigneeringutes 84 081 000 eurot ja maksete assigneeringutes 75 779 000 eurot; võtab kontrollikoja aruande põhjal lisaks teadmiseks, et 2020. aasta lõpuks täitis ühisettevõte programmi „Horisont 2020“ projektidele ette nähtud kulukohustuste assigneeringutest 100 % ja maksete assigneeringutest 80 %; märgib, et põhitegevuse maksete assigneeringute täitmismäär vähenes võrreldes 2019. aastaga (mil see oli 88 %), sest üht toetuslepingut, mis väljastati 2020. aasta konkursi raames, ei suudetud 2020. aasta lõpuks allkirjastada ning seetõttu tuli edasi lükata ka seotud eelmaksed; |
| --- | --- |

5.

märgib, et ühisettevõtte 2020. aasta aktiivne „Horisont 2020“ eelarve oli kulukohustuste assigneeringutes 84 081 000 eurot ja maksete assigneeringutes 75 779 000 eurot; võtab kontrollikoja aruande põhjal lisaks teadmiseks, et 2020. aasta lõpuks täitis ühisettevõte programmi „Horisont 2020“ projektidele ette nähtud kulukohustuste assigneeringutest 100 % ja maksete assigneeringutest 80 %; märgib, et põhitegevuse maksete assigneeringute täitmismäär vähenes võrreldes 2019. aastaga (mil see oli 88 %), sest üht toetuslepingut, mis väljastati 2020. aasta konkursi raames, ei suudetud 2020. aasta lõpuks allkirjastada ning seetõttu tuli edasi lükata ka seotud eelmaksed;

| 6. | märgib, et 2020. aasta lõpuks oli erasektorist pärit liikmete kinnitatud toetus 131 181 000 eurot, mis koosnes rahalisest toetusest 9 238 000 eurot, mitterahalisest toetusest 121 942 000 eurot ning lisaks 204 806 156 euro suurusest mitterahalisest toetusest lisategevustele (31. jaanuari 2021. aasta seisuga), võrreldes liidu rahalise toetusega kogusummas 297 741 000 eurot (2020. aasta lõpu seisuga); |
| --- | --- |

6.

märgib, et 2020. aasta lõpuks oli erasektorist pärit liikmete kinnitatud toetus 131 181 000 eurot, mis koosnes rahalisest toetusest 9 238 000 eurot, mitterahalisest toetusest 121 942 000 eurot ning lisaks 204 806 156 euro suurusest mitterahalisest toetusest lisategevustele (31. jaanuari 2021. aasta seisuga), võrreldes liidu rahalise toetusega kogusummas 297 741 000 eurot (2020. aasta lõpu seisuga);

| 7. | märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist; |
| --- | --- |

7.

märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 8. | märgib, et 2020. aasta juulis valis ühisettevõtte juhatus toetuse saamiseks 19 ettepanekut 2020. aasta projektikonkursilt, mis käivitati 2020. aasta jaanuaris ning põhines 2020. aasta muudetud töökaval; märgib, et 2020. aastal väljastati toetusi 19 korral kogumaksumusega umbes 147 700 000 eurot, millest allkirjastati 18; märgib, et ühe toetuslepingu allkirjastamine lükati edasi 2021. aastasse konsortsiumi palvel ning arvestades vajadust projekti assigneeringud tööpakettide vahel ümber jagada; märgib, et kokku valiti 2020. aasta projektikonkursi 19 teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud teemal toetuse saamiseks 242 osalejat, kellest 29 % moodustasid avalikel projektikonkurssidel väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), ning et avaldustega olid esindatud osalised 30 riigist, kellest valiti toetuse saamiseks 19 liikmesriiki ja kolm riiki, kes on assotsieerunud „Horisont 2020“ raamprogrammiga; |
| --- | --- |

8.

märgib, et 2020. aasta juulis valis ühisettevõtte juhatus toetuse saamiseks 19 ettepanekut 2020. aasta projektikonkursilt, mis käivitati 2020. aasta jaanuaris ning põhines 2020. aasta muudetud töökaval; märgib, et 2020. aastal väljastati toetusi 19 korral kogumaksumusega umbes 147 700 000 eurot, millest allkirjastati 18; märgib, et ühe toetuslepingu allkirjastamine lükati edasi 2021. aastasse konsortsiumi palvel ning arvestades vajadust projekti assigneeringud tööpakettide vahel ümber jagada; märgib, et kokku valiti 2020. aasta projektikonkursi 19 teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud teemal toetuse saamiseks 242 osalejat, kellest 29 % moodustasid avalikel projektikonkurssidel väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), ning et avaldustega olid esindatud osalised 30 riigist, kellest valiti toetuse saamiseks 19 liikmesriiki ja kolm riiki, kes on assotsieerunud „Horisont 2020“ raamprogrammiga;

| 9. | tunnustab ühisettevõtte võetud meetmeid COVID-19 kriisist tulenevate viivituste piiramiseks projektides; märgib, et COVID-19 kriisi tõttu tuli mõned 2020. aastaks algselt ette nähtud maksed teha alles 2021. aastal; märgib sellega seoses, et ühisettevõte kasutas oma eelarve jaotist 4 kooskõlas oma finantseeskirjadega; |
| --- | --- |

9.

tunnustab ühisettevõtte võetud meetmeid COVID-19 kriisist tulenevate viivituste piiramiseks projektides; märgib, et COVID-19 kriisi tõttu tuli mõned 2020. aastaks algselt ette nähtud maksed teha alles 2021. aastal; märgib sellega seoses, et ühisettevõte kasutas oma eelarve jaotist 4 kooskõlas oma finantseeskirjadega;

| 10. | märgib, et 2020. aasta lõpus oli pooleli 72 projekti (36 liikmetele mõeldud konkurssi ja 36 avatud projektikonkurssi): neist 55 jagunes viie innovatsiooniprogrammi vahel, üheksa olid seotud valdkondadeülese tegevusega ja kaheksa innovatsiooniprogrammiga X; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 2020. aasta lõpus oli pooleli 72 projekti (36 liikmetele mõeldud konkurssi ja 36 avatud projektikonkurssi): neist 55 jagunes viie innovatsiooniprogrammi vahel, üheksa olid seotud valdkondadeülese tegevusega ja kaheksa innovatsiooniprogrammiga X;

| 11. | märgib, et ühisettevõte kasutab ühiseid põhilisi tulemusnäitajaid programmi „Horisont 2020“ ja valdkondadeüleste probleemide jaoks, samuti kasutab ta ühisettevõtte jaoks spetsiifilisi põhilisi tulemusnäitajaid, näiteks raudteetranspordi tõhusust; märgib, et 2020. aastal jätkas ühisettevõte tööd, et säilitada ühisettevõtte Shift2Rail 2030. aasta mõjuprognoosi mudel (Shift2Rail 2030 Impact Forecast Model), tagades selle järgmise versiooni avaldamise, mis põhineb erinevate projektide ja tehnoloogianäidiste andmete uuendamisel; |
| --- | --- |

11.

märgib, et ühisettevõte kasutab ühiseid põhilisi tulemusnäitajaid programmi „Horisont 2020“ ja valdkondadeüleste probleemide jaoks, samuti kasutab ta ühisettevõtte jaoks spetsiifilisi põhilisi tulemusnäitajaid, näiteks raudteetranspordi tõhusust; märgib, et 2020. aastal jätkas ühisettevõte tööd, et säilitada ühisettevõtte Shift2Rail 2030. aasta mõjuprognoosi mudel (Shift2Rail 2030 Impact Forecast Model), tagades selle järgmise versiooni avaldamise, mis põhineb erinevate projektide ja tehnoloogianäidiste andmete uuendamisel;

| 12. | väljendab rahulolu selle üle, et ühisettevõte on alates 2018. aastast andnud pidevalt aru oma panuse kohta ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisse ja eelkõige oma panuse kohta raudteetranspordi olelusringi kulude vähendamisse; |
| --- | --- |

12.

väljendab rahulolu selle üle, et ühisettevõte on alates 2018. aastast andnud pidevalt aru oma panuse kohta ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisse ja eelkõige oma panuse kohta raudteetranspordi olelusringi kulude vähendamisse;

| 13. | märgib, et 2020. aasta lõpuks saavutati programmi Shift2Rail täitmise osas mitu olulist vahe-eesmärki, sest peaaegu kõik ühisettevõtte ressursid on seotud programmi Shift2Rail tegevustega ning vähemalt 60 % programmist on täidetud tehnoloogilise valmisoleku tasemel 6/7, mis puutub operatiivtegevuse tutvustamisse (plaanitud lõpetada 2023. aastal); |
| --- | --- |

13.

märgib, et 2020. aasta lõpuks saavutati programmi Shift2Rail täitmise osas mitu olulist vahe-eesmärki, sest peaaegu kõik ühisettevõtte ressursid on seotud programmi Shift2Rail tegevustega ning vähemalt 60 % programmist on täidetud tehnoloogilise valmisoleku tasemel 6/7, mis puutub operatiivtegevuse tutvustamisse (plaanitud lõpetada 2023. aastal);

| 14. | märgib, et 2020. aastal ellu viidud tegevuste koguväärtus ulatub hinnanguliselt 119,4 miljonit euroni (millest 110,3 miljonit eurot eraldasid muud liikmed kui liit); |
| --- | --- |

14.

märgib, et 2020. aastal ellu viidud tegevuste koguväärtus ulatub hinnanguliselt 119,4 miljonit euroni (millest 110,3 miljonit eurot eraldasid muud liikmed kui liit);

| 15. | märgib, et ühisettevõtte praeguse tegevuse tutvustusetapp saab toimuda 2022. ja 2023. aastal ning see tagab, et järk-järguline üleminek kahe programmi vahel ühisettevõtte Shift2Rail järglases Euroopa Raudtee Ühisettevõttes saab toimuda nõuetekohaselt; märgib, et ühisettevõtte tehnoloogilised näidised on süsteemsema raudtee ümberkujundamise alustalad, mida juhivad strateegiliselt komisjoni Euroopa roheline kokkulepe, digiülemineku tegevuskava ning nüüd ka kestliku ja aruka liikuvuse strateegia; märgib, et 2020. aasta kevadel toetas ühisettevõte kõrgetasemelise dokumendi koostamist Shift2Raili järglase Euroopa Raudtee Ühisettevõtte kohta ning et pärast kõrgetasemelise dokumendi esimese versiooni esitamist 2019. aastal jätkas ühisettevõte 2020. aasta esimeses pooles erinevate sisendite koordineerimist; märgib, et 2020. aasta augustis esitas komisjon majandusüksustele üleskutse näidata üles huvi Euroopa Raudtee Ühisettevõtte asutajaliikmeteks kandideerimise kohta; |
| --- | --- |

15.

märgib, et ühisettevõtte praeguse tegevuse tutvustusetapp saab toimuda 2022. ja 2023. aastal ning see tagab, et järk-järguline üleminek kahe programmi vahel ühisettevõtte Shift2Rail järglases Euroopa Raudtee Ühisettevõttes saab toimuda nõuetekohaselt; märgib, et ühisettevõtte tehnoloogilised näidised on süsteemsema raudtee ümberkujundamise alustalad, mida juhivad strateegiliselt komisjoni Euroopa roheline kokkulepe, digiülemineku tegevuskava ning nüüd ka kestliku ja aruka liikuvuse strateegia; märgib, et 2020. aasta kevadel toetas ühisettevõte kõrgetasemelise dokumendi koostamist Shift2Raili järglase Euroopa Raudtee Ühisettevõtte kohta ning et pärast kõrgetasemelise dokumendi esimese versiooni esitamist 2019. aastal jätkas ühisettevõte 2020. aasta esimeses pooles erinevate sisendite koordineerimist; märgib, et 2020. aasta augustis esitas komisjon majandusüksustele üleskutse näidata üles huvi Euroopa Raudtee Ühisettevõtte asutajaliikmeteks kandideerimise kohta;

| 16. | ergutab ühisettevõtet arendama, integreerima, tutvustama ja valideerima uuenduslikke tehnoloogiaid ja lahendusi, et kõrvaldada allesjäänud tehnilised takistused raudteesektori koostalitlusvõime, toodete rakendamise ja tõhususe valdkonnas ning vähendada negatiivset välismõju tihedas koostöös kogu raudtee väärtusahela sidusrühmadega, eelkõige VKEde, teadus- ja tehnoloogiakeskuste ning ülikoolidega; |
| --- | --- |

16.

ergutab ühisettevõtet arendama, integreerima, tutvustama ja valideerima uuenduslikke tehnoloogiaid ja lahendusi, et kõrvaldada allesjäänud tehnilised takistused raudteesektori koostalitlusvõime, toodete rakendamise ja tõhususe valdkonnas ning vähendada negatiivset välismõju tihedas koostöös kogu raudtee väärtusahela sidusrühmadega, eelkõige VKEde, teadus- ja tehnoloogiakeskuste ning ülikoolidega;

| 17. | rõhutab vajadust arendada edasi uue partnerluse ja olemasolevate rahastamismehhanismide koostoimet ning kasutada täiel määral ära võimalusi projektide rahastamiseks selliste liidu programmide raames nagu Euroopa ühendamise rahastu, digitaalse Euroopa kava, Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond ning programm „InvestEU“; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust arendada edasi uue partnerluse ja olemasolevate rahastamismehhanismide koostoimet ning kasutada täiel määral ära võimalusi projektide rahastamiseks selliste liidu programmide raames nagu Euroopa ühendamise rahastu, digitaalse Euroopa kava, Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond ning programm „InvestEU“;

| 18. | märgib, et vastavalt ühisettevõtte 2020. aasta tegevusaruandele soolise tasakaalu kohta programmi „Horisont 2020“ seirenäitajate kohta oli naiste osakaal ühisettevõtte juhatuses sama suur kui eelmisel aastal – 16 %, samas kui naised moodustasid 33 % ühisettevõtte esindajatest ja 33 % teaduskomiteest; peab kahetsusväärseks, et naiste arvnäitajad ei ole 2019. aastaga võrreldes muutunud; |
| --- | --- |

18.

märgib, et vastavalt ühisettevõtte 2020. aasta tegevusaruandele soolise tasakaalu kohta programmi „Horisont 2020“ seirenäitajate kohta oli naiste osakaal ühisettevõtte juhatuses sama suur kui eelmisel aastal – 16 %, samas kui naised moodustasid 33 % ühisettevõtte esindajatest ja 33 % teaduskomiteest; peab kahetsusväärseks, et naiste arvnäitajad ei ole 2019. aastaga võrreldes muutunud;

| 19. | märgib murega COVID-19 pandeemiaga seotud probleeme töötajate jaoks; väljendab heameelt asjaolu üle, et ühisettevõte viis esimest korda läbi personaliuuringu ja et koostati tegevuskava, mis hõlmab nn heaolu koolitusprogrammi loomist, et toetada töötajaid COVID-19 pandeemia ajal; palub juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks oleksid olemas asjakohased tugistruktuurid; |
| --- | --- |

19.

märgib murega COVID-19 pandeemiaga seotud probleeme töötajate jaoks; väljendab heameelt asjaolu üle, et ühisettevõte viis esimest korda läbi personaliuuringu ja et koostati tegevuskava, mis hõlmab nn heaolu koolitusprogrammi loomist, et toetada töötajaid COVID-19 pandeemia ajal; palub juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks oleksid olemas asjakohased tugistruktuurid;

Personal ja hanked

Personal ja hanked

| 20. | märgib, et 31. detsembril 2020, võttes arvesse üht erakorralist ajutise lepingulise töötaja töölevõtmist ajutise töötaja asendamiseks, oli vastavalt ametikohtade loetelule täidetud 24 ametikohta, mille moodustasid kaks lähetatud riiklikku eksperti, viis ajutist töötajat ning 16 lepingulist töötajat; märgib, et ühisettevõte viis esimest korda läbi töötajate küsitluse, mille eesmärk oli mõõta töötajate kaasatust ning jälgida, mil määral on ühisettevõtte eelnevalt kindlaks määratud sisekontrolli meetmeid töötajate käitumises juba arvesse võetud; |
| --- | --- |

20.

märgib, et 31. detsembril 2020, võttes arvesse üht erakorralist ajutise lepingulise töötaja töölevõtmist ajutise töötaja asendamiseks, oli vastavalt ametikohtade loetelule täidetud 24 ametikohta, mille moodustasid kaks lähetatud riiklikku eksperti, viis ajutist töötajat ning 16 lepingulist töötajat; märgib, et ühisettevõte viis esimest korda läbi töötajate küsitluse, mille eesmärk oli mõõta töötajate kaasatust ning jälgida, mil määral on ühisettevõtte eelnevalt kindlaks määratud sisekontrolli meetmeid töötajate käitumises juba arvesse võetud;

| 21. | märgib, et 2020. aastal kasutas ühisettevõte usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks võimaluse korral teenustaseme kokkuleppeid asjaomaste komisjoni talituste ja liidu ametitega (IKT, koolitus, palgaarvestus, lähetused, ekspertide hüvitised, ajutised töötajad jne) ning osales institutsioonidevahelistes raamlepingutes (nt IT, audit, kontorimööbel, kindlustus, personaliteenused), allkirjastades vastastikuse mõistmise memorandumid, ning et lisaks haldas ühisettevõte ühisettevõttevahelisi raamlepinguid (nt IT- ja andmekaitseteenused) või osales nendes, et suurendada koostoimet; märgib lisaks, et 2020. aastal käivitas ühisettevõtte programmi „Horisont 2020“ raames oma esimese auhinnakonkursi; |
| --- | --- |

21.

märgib, et 2020. aastal kasutas ühisettevõte usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks võimaluse korral teenustaseme kokkuleppeid asjaomaste komisjoni talituste ja liidu ametitega (IKT, koolitus, palgaarvestus, lähetused, ekspertide hüvitised, ajutised töötajad jne) ning osales institutsioonidevahelistes raamlepingutes (nt IT, audit, kontorimööbel, kindlustus, personaliteenused), allkirjastades vastastikuse mõistmise memorandumid, ning et lisaks haldas ühisettevõte ühisettevõttevahelisi raamlepinguid (nt IT- ja andmekaitseteenused) või osales nendes, et suurendada koostoimet; märgib lisaks, et 2020. aastal käivitas ühisettevõtte programmi „Horisont 2020“ raames oma esimese auhinnakonkursi;

Siseaudit

Siseaudit

| 22. | märgib, et 2019. aastal auditeeris siseauditi talitus toetuse andmise protsessi ning et 2020. aastal võttis ühisettevõte tegevuskavapõhiseid meetmeid, et ellu viia neli audiitorite tõstatatud olulist soovitust; märgib lisaks, et 2020. aasta oktoobris kinnitas siseauditi talitus täiendavate dokumentide põhjal, et esimesed kolm soovitust on tema hinnangul ellu viidud, ning et 2021. aasta jaanuaris olid tema hinnangul ellu viidud kõik soovitused; |
| --- | --- |

22.

märgib, et 2019. aastal auditeeris siseauditi talitus toetuse andmise protsessi ning et 2020. aastal võttis ühisettevõte tegevuskavapõhiseid meetmeid, et ellu viia neli audiitorite tõstatatud olulist soovitust; märgib lisaks, et 2020. aasta oktoobris kinnitas siseauditi talitus täiendavate dokumentide põhjal, et esimesed kolm soovitust on tema hinnangul ellu viidud, ning et 2021. aasta jaanuaris olid tema hinnangul ellu viidud kõik soovitused;

| 23. | märgib lisaks, et 2020. aastal viis siseauditi talitus ühisettevõttes läbi põhjaliku riskihinnangu, et luua uus strateegiline siseauditi plaan aastateks 2021–2023; |
| --- | --- |

23.

märgib lisaks, et 2020. aastal viis siseauditi talitus ühisettevõttes läbi põhjaliku riskihinnangu, et luua uus strateegiline siseauditi plaan aastateks 2021–2023;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 24. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte lõi 2020. aastal finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused ning rakendas komisjoni uut sisekontrolliraamistikku, mis põhineb 17-l sisekontrolli põhimõttel; märgib lisaks, et sisekontrolliraamistikus nõutud iga-aastase enesehinnangu ja kontrollimeetmete tõhususe jälgimise jaoks on ühisettevõte välja töötanud näitajad kontrollitegevuse tulemuslikkuse hindamiseks kõigi sisekontrolli põhimõtete ja nende erijoonte puhul; |
| --- | --- |

24.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte lõi 2020. aastal finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused ning rakendas komisjoni uut sisekontrolliraamistikku, mis põhineb 17-l sisekontrolli põhimõttel; märgib lisaks, et sisekontrolliraamistikus nõutud iga-aastase enesehinnangu ja kontrollimeetmete tõhususe jälgimise jaoks on ühisettevõte välja töötanud näitajad kontrollitegevuse tulemuslikkuse hindamiseks kõigi sisekontrolli põhimõtete ja nende erijoonte puhul;

| 25. | märgib, et juhatuse otsuses 7/2018, millega võeti vastu ühisettevõtte organite suhtes kohaldatavad huvide konfliktide ennetamise ja haldamise reeglid, nõutakse, et ühisettevõtte veebilehel avaldatakse juhatuse liikmete ajakohastatud elulookirjeldused ning huvide konflikti deklaratsioonid; märgib kontrollikoja raporti põhjal, et kuna vaid mõned juhatuse liikmed esitasid info õigeks ajaks, polnud võimalik 2020. aasta lõpuks avaldada mitte ühtegi huvide konflikti deklaratsiooni ja avaldati vaid pooled elulookirjeldused; märgib, et ühisettevõte tuletas juhatuse liikmetele korduvalt meelde, et nad esitaksid puuduvad huvide konflikti deklaratsioonid, et 2021. aasta juuni seisuga on endiselt puudu 28 % elulookirjeldustest ja huvide konflikti deklaratsioonidest (43st hetkel aktiivsest esindajast 12) ning et juhatuse liikmetele esitati olukorra aruanne ning selgitati, et iga liige, kes ei ole järginud huvide konflikti deklaratsiooni ja elulookirjelduse nõudeid, on de facto huvide konflikti olukorras, mis toob kaasa juhatuse otsuste tegemise protsessist kõrvalejätmise; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest; |
| --- | --- |

25.

märgib, et juhatuse otsuses 7/2018, millega võeti vastu ühisettevõtte organite suhtes kohaldatavad huvide konfliktide ennetamise ja haldamise reeglid, nõutakse, et ühisettevõtte veebilehel avaldatakse juhatuse liikmete ajakohastatud elulookirjeldused ning huvide konflikti deklaratsioonid; märgib kontrollikoja raporti põhjal, et kuna vaid mõned juhatuse liikmed esitasid info õigeks ajaks, polnud võimalik 2020. aasta lõpuks avaldada mitte ühtegi huvide konflikti deklaratsiooni ja avaldati vaid pooled elulookirjeldused; märgib, et ühisettevõte tuletas juhatuse liikmetele korduvalt meelde, et nad esitaksid puuduvad huvide konflikti deklaratsioonid, et 2021. aasta juuni seisuga on endiselt puudu 28 % elulookirjeldustest ja huvide konflikti deklaratsioonidest (43st hetkel aktiivsest esindajast 12) ning et juhatuse liikmetele esitati olukorra aruanne ning selgitati, et iga liige, kes ei ole järginud huvide konflikti deklaratsiooni ja elulookirjelduse nõudeid, on de facto huvide konflikti olukorras, mis toob kaasa juhatuse otsuste tegemise protsessist kõrvalejätmise; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest;

de facto

| 26. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte poolt tehtud „Horisont 2020“ maksete järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititalitus ning et ühisettevõte kuulutas 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele tuginedes „Horisont 2020“ projektide (tasaarvestused ja lõppmaksed) esinduslikuks veamääraks 2,9 % ja jääkveamääraks 1,99 %; märgib komisjoni ettepanekut programmi „Horisont 2020“ käsitleva määruse kohta, mille järgi on programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud auditite ning sissenõudmiste ja korrigeerimiste mõju, seatud lõppeesmärk saavutada võimalikult 2 % lähedane jääkveamäär; |
| --- | --- |

26.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte poolt tehtud „Horisont 2020“ maksete järelauditite eest vastutab komisjoni ühine audititalitus ning et ühisettevõte kuulutas 2020. aasta lõpus kättesaadavatele järelauditite tulemustele tuginedes „Horisont 2020“ projektide (tasaarvestused ja lõppmaksed) esinduslikuks veamääraks 2,9 % ja jääkveamääraks 1,99 %; märgib komisjoni ettepanekut programmi „Horisont 2020“ käsitleva määruse kohta, mille järgi on programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud auditite ning sissenõudmiste ja korrigeerimiste mõju, seatud lõppeesmärk saavutada võimalikult 2 % lähedane jääkveamäär;

| 27. | märgib, et 2020. aastal hindas ühisettevõte oma teadus- ja innovatsioonitegevust kolmanda kontrollivärava kaudu ning arvesse võeti tulemeid ja aruandeid, mis esitati aktiivsete projektide iga-aastase läbivaatamise raames (teiste liikmete koordineerimisel), ning lisaks kontrolliti selle meetodiga, et eelmise kontrollivärava hindamise ajal esitatud soovitus oleks nõuetekohaselt täidetud; |
| --- | --- |

27.

märgib, et 2020. aastal hindas ühisettevõte oma teadus- ja innovatsioonitegevust kolmanda kontrollivärava kaudu ning arvesse võeti tulemeid ja aruandeid, mis esitati aktiivsete projektide iga-aastase läbivaatamise raames (teiste liikmete koordineerimisel), ning lisaks kontrolliti selle meetodiga, et eelmise kontrollivärava hindamise ajal esitatud soovitus oleks nõuetekohaselt täidetud;

| 28. | märgib, et ühisettevõte rakendas jätkuvalt Shift2Raili pettustevastase võitluse strateegiat 2017–2020, mis on spetsiaalne pettustevastase võitluse strateegia ja täiendab programmi „Horisont 2020“, ning et vastavalt sellele kasutatakse viit indikaatorit, mille abil antakse teada pettuste ennetamise ja avastamisega seotud tegevuste tulemustest ning et strateegia kasutuselevõtuga seotud tegevuskava hõlmab erinevaid pettustevastase võitluse tsükli tasemeid (ennetamine, avastamine, uurimine ja parandavad meetmed); märgib lisaks, et 2020. aastal käsitleti töötajate küsitluses, mis viidi läbi vastavalt pärast sisekontrolliraamistiku kasutuselevõtmist, pettusteteadlikkust ja ning riskihindamise käigus hinnati pettuste riske; |
| --- | --- |

28.

märgib, et ühisettevõte rakendas jätkuvalt Shift2Raili pettustevastase võitluse strateegiat 2017–2020, mis on spetsiaalne pettustevastase võitluse strateegia ja täiendab programmi „Horisont 2020“, ning et vastavalt sellele kasutatakse viit indikaatorit, mille abil antakse teada pettuste ennetamise ja avastamisega seotud tegevuste tulemustest ning et strateegia kasutuselevõtuga seotud tegevuskava hõlmab erinevaid pettustevastase võitluse tsükli tasemeid (ennetamine, avastamine, uurimine ja parandavad meetmed); märgib lisaks, et 2020. aastal käsitleti töötajate küsitluses, mis viidi läbi vastavalt pärast sisekontrolliraamistiku kasutuselevõtmist, pettusteteadlikkust ja ning riskihindamise käigus hinnati pettuste riske;

| 29. | märgib, et kontrollikoda auditeeris osana jooksvatest maksete kontrollidest „Horisont 2020“ raames 2020. aastal lõplike toetusesaajate tasandil tehtud maksete juhuvalimit, et leida kinnitust järelauditite veamäärade õigsusele ning et kontrollikoja üksikasjalikud auditid tõid ühel juhul välja süsteemse vea, sest deklareeritud personalikulude puhul oli kasutatud vale arvutusmeetodit ja teisel juhul tuvastati süsteemse mittekvantifitseeritava kontrolli puudus, mis oli seotud toetuse saaja kinnitamismenetluse puudumisega projektiga töötamise tundide kohta; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et mis puudutab toetusesaaja deklareeritud töötundide kinnitamise menetluse puudumist, mis tuvastati komisjoni ühise audititalituse tehtud järelauditi aruandes 2020. aasta lõpus, siis ei vajanud see finantskohandust, ning et aruande üldine järeldus oli, et toetusesaaja kasutatud ajaarvestussüsteem oli usaldusväärne ning et vastavalt toetusesaaja kinnitusele täiustatakse seda ajaarvestuse kinnitussüsteemi tulevikus; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvatest arengutest. |
| --- | --- |

29.

märgib, et kontrollikoda auditeeris osana jooksvatest maksete kontrollidest „Horisont 2020“ raames 2020. aastal lõplike toetusesaajate tasandil tehtud maksete juhuvalimit, et leida kinnitust järelauditite veamäärade õigsusele ning et kontrollikoja üksikasjalikud auditid tõid ühel juhul välja süsteemse vea, sest deklareeritud personalikulude puhul oli kasutatud vale arvutusmeetodit ja teisel juhul tuvastati süsteemse mittekvantifitseeritava kontrolli puudus, mis oli seotud toetuse saaja kinnitamismenetluse puudumisega projektiga töötamise tundide kohta; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et mis puudutab toetusesaaja deklareeritud töötundide kinnitamise menetluse puudumist, mis tuvastati komisjoni ühise audititalituse tehtud järelauditi aruandes 2020. aasta lõpus, siis ei vajanud see finantskohandust, ning et aruande üldine järeldus oli, et toetusesaaja kasutatud ajaarvestussüsteem oli usaldusväärne ning et vastavalt toetusesaaja kinnitusele täiustatakse seda ajaarvestuse kinnitussüsteemi tulevikus; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selles valdkonnas toimuvatest arengutest.

| 30. | rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 39. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise eeskirjade ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid. |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aastaaruandes ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 39. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise eeskirjade ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid.

---

(1)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 642/2014, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail (ELT L 177, 17.6.2014, lk 9).

1

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/506 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/506

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1836,

4. mai 2022,

ühisettevõtte Shift2Rail (praegu Euroopa Raudtee Ühisettevõte) 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse ühisettevõtte Shift2Rail 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisettevõtte Shift2Rail 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0112/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0112/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrust (EL) nr 642/2014, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail, (4) eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrust (EL) nr 642/2014, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail, (4) eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014, (5) eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014, (5) eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0069/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0069/2022),

| 1. | annab heakskiidu ühisettevõtte Shift2Rail 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu ühisettevõtte Shift2Rail 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Raudtee Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Raudtee Ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59817

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20. Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta: https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59817

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 177, 17.6.2014, lk 9.

4

(5)  
  ELT L 427, 30.11.2021, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/508 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/508

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1837,

4. mai 2022,

Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0107/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0107/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. septembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1488, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. septembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1488, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1173, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1488 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1173, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1488 (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0078/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0078/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte tegevdirektori tegevusele ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 252, 8.10.2018, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 256, 19.7.2021, lk 3.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/510 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/510

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2022/1838,

4. mai 2022,

tähelepanekutega, mis on Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse oma otsust Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0078/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0078/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte („ühisettevõte“) asutati 2018. aastal nõukogu määrusega (EL) 2018/1488 (1) kuni 31. detsembrini 2026 eesmärgiga arendada, juurutada, laiendada ja säilitada liidus integreeritud maailmatasemel superandmetöötlust ja andmetaristut ning arendada ja toetada väga konkurentsivõimelist ja uuenduslikku kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte („ühisettevõte“) asutati 2018. aastal nõukogu määrusega (EL) 2018/1488 (1) kuni 31. detsembrini 2026 eesmärgiga arendada, juurutada, laiendada ja säilitada liidus integreeritud maailmatasemel superandmetöötlust ja andmetaristut ning arendada ja toetada väga konkurentsivõimelist ja uuenduslikku kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi;

1

| B. | arvestades, et ühisettevõte muutus 23. septembril 2020 autonoomseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühisettevõte muutus 23. septembril 2020 autonoomseks;

| C. | arvestades, et määruse (EL) 2018/1488 kohased ühisettevõtte asutajaliikmed on liit, keda esindab komisjon, riigid, kes on ühisettevõtte liikmed (edaspidi „osalevad riigid“) ja erasektori ühendused, kes on ühisettevõtte liikmed (keda esindavad Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaplatvorm (ETP4HPC) ja BigData Value Association (BDVA) (edaspidi „erasektori liikmed“); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruse (EL) 2018/1488 kohased ühisettevõtte asutajaliikmed on liit, keda esindab komisjon, riigid, kes on ühisettevõtte liikmed (edaspidi „osalevad riigid“) ja erasektori ühendused, kes on ühisettevõtte liikmed (keda esindavad Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaplatvorm (ETP4HPC) ja BigData Value Association (BDVA) (edaspidi „erasektori liikmed“);

| D. | arvestades, et liidu maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele (sealhulgas EFTA assigneeringud) vastavalt määrusele (EL) 2018/1488 on 486 000 000 eurot, mis koosneb maksimaalselt 386 000 000 eurost programmist „Horisont 2020“ (sealhulgas vähemalt 10 000 000 eurot halduskuludeks) ja maksimaalselt 100 000 000 eurot Euroopa ühendamise rahastust; arvestades, et osalevad riigid panustavad ühisettevõtte halduskuludesse vähemalt 10 000 000 eurot ja lisaks panustavad nad ühisettevõtte tegevuskuludesse summa, mis on proportsionaalne liidu rahalise toetusega (486 000 000 eurot); arvestades, et ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks on ette nähtud osalevate riikide vähemalt 476 000 000 euro suurune osalus; arvestades, et erasektori liikmed teevad ise või lasevad oma koosseisu kuuluvatel üksustel ja nendega seotud üksustel teha ühisettevõttesse sissemakseid vähemalt 422 000 000 euro ulatuses, sealhulgas 2 000 000 eurot halduskulude katteks; arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohaselt tuleb liidu toetus halduskuludesse eeljaotada, et katta jooksvad kulud ainult kuni 2023. aastani; arvestades, et osalevad riigid ja erasektori liikmed katavad ühisettevõtte halduskulud alates 2024. aastast täies ulatuses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liidu maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele (sealhulgas EFTA assigneeringud) vastavalt määrusele (EL) 2018/1488 on 486 000 000 eurot, mis koosneb maksimaalselt 386 000 000 eurost programmist „Horisont 2020“ (sealhulgas vähemalt 10 000 000 eurot halduskuludeks) ja maksimaalselt 100 000 000 eurot Euroopa ühendamise rahastust; arvestades, et osalevad riigid panustavad ühisettevõtte halduskuludesse vähemalt 10 000 000 eurot ja lisaks panustavad nad ühisettevõtte tegevuskuludesse summa, mis on proportsionaalne liidu rahalise toetusega (486 000 000 eurot); arvestades, et ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks on ette nähtud osalevate riikide vähemalt 476 000 000 euro suurune osalus; arvestades, et erasektori liikmed teevad ise või lasevad oma koosseisu kuuluvatel üksustel ja nendega seotud üksustel teha ühisettevõttesse sissemakseid vähemalt 422 000 000 euro ulatuses, sealhulgas 2 000 000 eurot halduskulude katteks; arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohaselt tuleb liidu toetus halduskuludesse eeljaotada, et katta jooksvad kulud ainult kuni 2023. aastani; arvestades, et osalevad riigid ja erasektori liikmed katavad ühisettevõtte halduskulud alates 2024. aastast täies ulatuses;

Üldine taust

Üldine taust

| 1. | märgib, et 18. septembril 2020. aastal tegi komisjon ettepaneku võtta vastu uus nõukogu määrus, mis võimaldaks ühisettevõttel jätkata kõrgjõudlusega andmetöötluse arendamist Euroopas järgmise kümne aasta jooksul seoses hiljuti vastu võetud mitmeaastase finantsraamistikuga 2021–2027; märgib, et selle tulemusel võeti vastu nõukogu määrus (EL) 2021/1173; (2) märgib lisaks, et 2020. aastal muutis BDVA oma nime andmete- tehisintellekti ja robootikaühenduseks (DAIRO); |
| --- | --- |

1.

märgib, et 18. septembril 2020. aastal tegi komisjon ettepaneku võtta vastu uus nõukogu määrus, mis võimaldaks ühisettevõttel jätkata kõrgjõudlusega andmetöötluse arendamist Euroopas järgmise kümne aasta jooksul seoses hiljuti vastu võetud mitmeaastase finantsraamistikuga 2021–2027; märgib, et selle tulemusel võeti vastu nõukogu määrus (EL) 2021/1173; (2) märgib lisaks, et 2020. aastal muutis BDVA oma nime andmete- tehisintellekti ja robootikaühenduseks (DAIRO);

2

| 2. | märgib, et raamatupidamissüsteemi üleminek toimus 2020. aasta septembris ja komisjon kandis raha üle 2020. aasta oktoobris ning et komisjoni peaarvepidaja nimetati ühisettevõtte peaarvepidajaks 2020. aasta juunis; |
| --- | --- |

2.

märgib, et raamatupidamissüsteemi üleminek toimus 2020. aasta septembris ja komisjon kandis raha üle 2020. aasta oktoobris ning et komisjoni peaarvepidaja nimetati ühisettevõtte peaarvepidajaks 2020. aasta juunis;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 3. | võtab teadmiseks, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et tema hinnangul annab eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest sel kuupäeval lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele; võtab lisaks kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks, et Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) märkis oma aruandes ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et tema hinnangul annab eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsseisundist 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest sel kuupäeval lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele; võtab lisaks kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;

| 4. | märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga moodustas liidu rahaline osalus kokku 190 919 000 eurot, sealhulgas 188 549 000 eurot tegevuskuludeks ja 2 370 000 eurot halduskuludeks; märgib lisaks, et osalevad riigid eraldasid 2020. aasta lõpus 28 862 000 eurot rahalist toetust; märgib, et 2020. aastal oli 12 296 000 euro ulatuses tasumata rahalisi sissemakseid, mille kohta on välja antud sissenõudekorraldus, kuid mis ei ole veel laekunud, kuid sisalduvad samuti tegevuskulude rahalise sissemakse all; märgib lisaks, et 2020. aasta lõpus ei olnud osalevatelt riikidelt ega erasektori liikmetelt operatiivtegevuse jaoks kinnitatud mitterahalist osalust; |
| --- | --- |

4.

märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga moodustas liidu rahaline osalus kokku 190 919 000 eurot, sealhulgas 188 549 000 eurot tegevuskuludeks ja 2 370 000 eurot halduskuludeks; märgib lisaks, et osalevad riigid eraldasid 2020. aasta lõpus 28 862 000 eurot rahalist toetust; märgib, et 2020. aastal oli 12 296 000 euro ulatuses tasumata rahalisi sissemakseid, mille kohta on välja antud sissenõudekorraldus, kuid mis ei ole veel laekunud, kuid sisalduvad samuti tegevuskulude rahalise sissemakse all; märgib lisaks, et 2020. aasta lõpus ei olnud osalevatelt riikidelt ega erasektori liikmetelt operatiivtegevuse jaoks kinnitatud mitterahalist osalust;

| 5. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal hõlmas ühisettevõtte kasutada olnud lõplik eelarve (mis sisaldab uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringuid, sihtotstarbelist tulu ja järgmisesse aastasse ümberjaotatavaid summasid) 509 075 000 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 181 489 000 euro ulatuses maksete assigneeringuid; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kulukohustuste ja maksete assigneeringute täitmismäärad olid programmi „Horisont 2020“ projektide puhul vastavalt 95,5 % ja 22,5 % ning et maksete assigneeringute madal täitmismäär on osaliselt seletatav asjaoluga, et komisjon kandis kogu iga-aastase makseeelarve ühisettevõttele üle, kui ühisettevõte saavutas 23. septembril 2020. aastal rahalise autonoomia; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal hõlmas ühisettevõtte kasutada olnud lõplik eelarve (mis sisaldab uuesti sisse kantud eelmiste aastate kasutamata assigneeringuid, sihtotstarbelist tulu ja järgmisesse aastasse ümberjaotatavaid summasid) 509 075 000 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 181 489 000 euro ulatuses maksete assigneeringuid; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kulukohustuste ja maksete assigneeringute täitmismäärad olid programmi „Horisont 2020“ projektide puhul vastavalt 95,5 % ja 22,5 % ning et maksete assigneeringute madal täitmismäär on osaliselt seletatav asjaoluga, et komisjon kandis kogu iga-aastase makseeelarve ühisettevõttele üle, kui ühisettevõte saavutas 23. septembril 2020. aastal rahalise autonoomia;

| 6. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et viivitused oluliste töötajate värbamisel koos COVID-19 pandeemia mõjuga IT-, side-, lähetuste, koosolekute, ürituste ja muude teenuste kavandatud kuludele vähendasid märkimisväärselt haldusmaksete eelarve täitmismäärasid (mis moodustab kogu olemasolevast eelarvest umbes 1,5 %) 16,5 %ni 2020. aasta lõpus; märgib, et ühisettevõte ei kasutanud kõiki haldusvaldkonna kulukohustuste assigneeringuid ja et I jaotise summadest seoti kulukohustustega ainult 29 % ning et II jaotise summadest seoti kulukohustustega ainult 19 % tulenevalt pandeemiast ja asjaolust, et ühisettevõte muutus 2020. aasta septembris iseseisvaks; |
| --- | --- |

6.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et viivitused oluliste töötajate värbamisel koos COVID-19 pandeemia mõjuga IT-, side-, lähetuste, koosolekute, ürituste ja muude teenuste kavandatud kuludele vähendasid märkimisväärselt haldusmaksete eelarve täitmismäärasid (mis moodustab kogu olemasolevast eelarvest umbes 1,5 %) 16,5 %ni 2020. aasta lõpus; märgib, et ühisettevõte ei kasutanud kõiki haldusvaldkonna kulukohustuste assigneeringuid ja et I jaotise summadest seoti kulukohustustega ainult 29 % ning et II jaotise summadest seoti kulukohustustega ainult 19 % tulenevalt pandeemiast ja asjaolust, et ühisettevõte muutus 2020. aasta septembris iseseisvaks;

| 7. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2020. aastaks oli ühisettevõtte tegevuskulude eelarve kavandatud eelmakseteks, mis olid seotud eksatasandi superarvutite ja viie petatasandi superarvuti (PetaSC) soetamisega summas 134 874 000 eurot ning lõpuleviidud projektikonkursside jaoks summas 44 052 000 eurot; märgib, et 2020. aasta lõpus sai eelmakseid teha ainult eksatasandi arvutite (Leonardo) ja PetaSC eelkäijatega seotud allkirjastatud lepingute (34 288 000 eurot) ning allkirjastatud toetuslepingute puhul summas 6 083 000 eurot, mille tulemusel oli tegevuskulude maksete assigneeringute täitmise määr madal (22,6 %); palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

7.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2020. aastaks oli ühisettevõtte tegevuskulude eelarve kavandatud eelmakseteks, mis olid seotud eksatasandi superarvutite ja viie petatasandi superarvuti (PetaSC) soetamisega summas 134 874 000 eurot ning lõpuleviidud projektikonkursside jaoks summas 44 052 000 eurot; märgib, et 2020. aasta lõpus sai eelmakseid teha ainult eksatasandi arvutite (Leonardo) ja PetaSC eelkäijatega seotud allkirjastatud lepingute (34 288 000 eurot) ning allkirjastatud toetuslepingute puhul summas 6 083 000 eurot, mille tulemusel oli tegevuskulude maksete assigneeringute täitmise määr madal (22,6 %); palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

Hanked ja personal

Hanked ja personal

| 8. | võtab teadmiseks, et 2020. aasta lõpuks oli läbi viidud 11 värbamist, kaasa arvatud tegevdirektori kohale, ning valituks osutunud personal töötab ühisettevõttes; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et veel ei ole tegeletud olulise vajadusega halduspersonali järele, mis põhjustab finants-, eelarve- ja personalijuhtimise valdkondades ning põhitegevuse maksete ning mitterahaliste maksete sisekontrolliprotsesside puhul nõrkusi ja riske, ning et lepingulise personali suur osakaal (74 %) võib põhjustada lähitulevikus märkimisväärset tööjõu voolavust, suurendades veelgi ühisettevõtte haldussüsteemidega seotud riske; juhib tähelepanu sellele, et see võib negatiivselt mõjutada ühisettevõtte üldist tulemuslikkust, näiteks põhipädevuste säilitamist, põhjustada ebaselgeid aruandluskanaleid ja töötajate väiksemat tõhusust; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks, et 2020. aasta lõpuks oli läbi viidud 11 värbamist, kaasa arvatud tegevdirektori kohale, ning valituks osutunud personal töötab ühisettevõttes; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et veel ei ole tegeletud olulise vajadusega halduspersonali järele, mis põhjustab finants-, eelarve- ja personalijuhtimise valdkondades ning põhitegevuse maksete ning mitterahaliste maksete sisekontrolliprotsesside puhul nõrkusi ja riske, ning et lepingulise personali suur osakaal (74 %) võib põhjustada lähitulevikus märkimisväärset tööjõu voolavust, suurendades veelgi ühisettevõtte haldussüsteemidega seotud riske; juhib tähelepanu sellele, et see võib negatiivselt mõjutada ühisettevõtte üldist tulemuslikkust, näiteks põhipädevuste säilitamist, põhjustada ebaselgeid aruandluskanaleid ja töötajate väiksemat tõhusust; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest;

| 9. | võtab lisaks kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kontrollikoja hinnangul on ühisettevõttel praegu liiga vähe töötajaid, arvestades selle praegust töökoormust seoses haldus- ja tegevusprotsesside ning esimeste oluliste tegevustega, ning et 2020. aastal organisatsiooni ülesehituse ajal keskendus ühisettevõte peamiselt põhiliste tööprotsesside ja -ülesannete täitmise tagamisele, kuid ei saanud kokkulepitud ametikohtade loetelu raames värvata olulisi haldustöötajaid, eelkõige haldus- ja finantsjuhti ning sisekontrolli ja auditi koordineerimise juhti; võtab ühisettevõtte iga-aastase tegevusaruande põhjal teadmiseks, et niipea kui ühisettevõte sai iseseisvaks, algasid 2020. aasta lõpus eelarve- ja peaarvepidaja, õigus- ja personaliametniku värbamine ning kolm asjaomast töötajat asusid tööle 2021. aastal; |
| --- | --- |

9.

võtab lisaks kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kontrollikoja hinnangul on ühisettevõttel praegu liiga vähe töötajaid, arvestades selle praegust töökoormust seoses haldus- ja tegevusprotsesside ning esimeste oluliste tegevustega, ning et 2020. aastal organisatsiooni ülesehituse ajal keskendus ühisettevõte peamiselt põhiliste tööprotsesside ja -ülesannete täitmise tagamisele, kuid ei saanud kokkulepitud ametikohtade loetelu raames värvata olulisi haldustöötajaid, eelkõige haldus- ja finantsjuhti ning sisekontrolli ja auditi koordineerimise juhti; võtab ühisettevõtte iga-aastase tegevusaruande põhjal teadmiseks, et niipea kui ühisettevõte sai iseseisvaks, algasid 2020. aasta lõpus eelarve- ja peaarvepidaja, õigus- ja personaliametniku värbamine ning kolm asjaomast töötajat asusid tööle 2021. aastal;

| 10. | võtab murega teadmiseks töötajate probleemid, mis on seotud COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse erinevat elukorraldust, juurdepääsu puudumist kontoriruumidele ja isolatsiooni võimalikku mõju; palub ühisettevõttel keskenduda töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub ühisettevõtte juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks on olemas asjakohased tugistruktuurid; |
| --- | --- |

10.

võtab murega teadmiseks töötajate probleemid, mis on seotud COVID-19 pandeemiaga, võttes eelkõige arvesse erinevat elukorraldust, juurdepääsu puudumist kontoriruumidele ja isolatsiooni võimalikku mõju; palub ühisettevõttel keskenduda töötajate heaolule, stressiga toimetulekule ning töö- ja eraelu tasakaalule; palub ühisettevõtte juhtkonnal tagada, et töötajate psühholoogilise heaolu tagamiseks on olemas asjakohased tugistruktuurid;

| 11. | märgib, et 2019. aastal käivitati kaheksa superarvuti hankimise algatust (kolm eksatasandi eelkäijat ja viis petatasandi superarvutit) ning neid hinnati kogu 2020. aasta jooksul; märgib, et pärast autonoomseks saamist allkirjastas ühisettevõte lepingud kuue kõrgjõudlusega arvuti hankimiseks, täpsemalt nelja petatasandi superarvuti (MeluXina, Euro-IT4I/Karolina, VEGA ja PetaSC/Discoverer) ja kahe eksatasandi superarvuti eelkäija (Leonardo ja LUMI) hankimise lepingud; |
| --- | --- |

11.

märgib, et 2019. aastal käivitati kaheksa superarvuti hankimise algatust (kolm eksatasandi eelkäijat ja viis petatasandi superarvutit) ning neid hinnati kogu 2020. aasta jooksul; märgib, et pärast autonoomseks saamist allkirjastas ühisettevõte lepingud kuue kõrgjõudlusega arvuti hankimiseks, täpsemalt nelja petatasandi superarvuti (MeluXina, Euro-IT4I/Karolina, VEGA ja PetaSC/Discoverer) ja kahe eksatasandi superarvuti eelkäija (Leonardo ja LUMI) hankimise lepingud;

| 12. | märgib, et ühisettevõtet teavitati ametlikult sellest, et üks müüja on esitanud Euroopa Liidu Kohtule kaebuse ühisettevõtte 29. septembri 2020. aasta otsuse tühistamiseks, mis käsitleb eksatasandi superarvutite eelkäijate soetamise, tarnimise, paigaldamise ning riist- ja tarkvarahoolduse menetlust; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest; |
| --- | --- |

12.

märgib, et ühisettevõtet teavitati ametlikult sellest, et üks müüja on esitanud Euroopa Liidu Kohtule kaebuse ühisettevõtte 29. septembri 2020. aasta otsuse tühistamiseks, mis käsitleb eksatasandi superarvutite eelkäijate soetamise, tarnimise, paigaldamise ning riist- ja tarkvarahoolduse menetlust; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest;

Tulemuslikkus

Tulemuslikkus

| 13. | võtab teadmiseks ühisettevõtte kolm peamist eesmärki 2020. aastal, nimelt autonoomia saavutamine, 2020. aasta teadusuuringute ja innovatsiooni projektikonkursside rakendamine ning taristualase tegevuse elluviimine; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks ühisettevõtte kolm peamist eesmärki 2020. aastal, nimelt autonoomia saavutamine, 2020. aasta teadusuuringute ja innovatsiooni projektikonkursside rakendamine ning taristualase tegevuse elluviimine;

| 14. | märgib, et vastava iga-aastase töökava kohaselt käivitati 2019. aastal kaks projektikonkurssi: „Towards Extreme Scale Technologies and Applications“ (Kõrgeimal tasemel tehnoloogiate ja rakenduste suunas) ja „Innovating and Widening the HPC use and skills base“ (Kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiate innovatsioon ja oskuste baasi laiendamine), ning 2020. aastal kaks projektikonkurssi: „Advanced pilots towards the European supercomputers and a Pilot on quantum simulator“ (Euroopa superarvutitele suunatud edasijõudnud katseprojektid ja kvantsimulaatori katseprojekt) ja „Framework Partnership Agreement in European low-power microprocessor technologies (Phase 2)“ (Euroopa väikese energiatarbega mikroprotsessoritehnoloogiate partnerluse raamleping (2. etapp)); |
| --- | --- |

14.

märgib, et vastava iga-aastase töökava kohaselt käivitati 2019. aastal kaks projektikonkurssi: „Towards Extreme Scale Technologies and Applications“ (Kõrgeimal tasemel tehnoloogiate ja rakenduste suunas) ja „Innovating and Widening the HPC use and skills base“ (Kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiate innovatsioon ja oskuste baasi laiendamine), ning 2020. aastal kaks projektikonkurssi: „Advanced pilots towards the European supercomputers and a Pilot on quantum simulator“ (Euroopa superarvutitele suunatud edasijõudnud katseprojektid ja kvantsimulaatori katseprojekt) ja „Framework Partnership Agreement in European low-power microprocessor technologies (Phase 2)“ (Euroopa väikese energiatarbega mikroprotsessoritehnoloogiate partnerluse raamleping (2. etapp));

| 15. | väljendab heameelt asjaolu üle, et nagu on rõhutatud ühisettevõtte 2020. aasta tegevusaruandes, oli 37 eksperdist 43 % naised, 57 % mehed ja nad olid pärit 23 eri riigist; ergutab ühisettevõtet jätkama sellise soolise tasakaalu säilitamist; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt asjaolu üle, et nagu on rõhutatud ühisettevõtte 2020. aasta tegevusaruandes, oli 37 eksperdist 43 % naised, 57 % mehed ja nad olid pärit 23 eri riigist; ergutab ühisettevõtet jätkama sellise soolise tasakaalu säilitamist;

| 16. | märgib, et 2020. aasta tegevusaruandes on esitatud ainult mõned programmi „Horisont 2020“ põhilised tulemusnäitajad ning et programmi „Euroopa horisont“ ühisettevõtte lõplikke põhilisi tulemusnäitajaid ajakohastatakse kooskõlas 2021. aasta augustis vastu võetud ühisettevõtet käsitleva muudetud määrusega; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

16.

märgib, et 2020. aasta tegevusaruandes on esitatud ainult mõned programmi „Horisont 2020“ põhilised tulemusnäitajad ning et programmi „Euroopa horisont“ ühisettevõtte lõplikke põhilisi tulemusnäitajaid ajakohastatakse kooskõlas 2021. aasta augustis vastu võetud ühisettevõtet käsitleva muudetud määrusega; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

Sisekontroll

Sisekontroll

| 17. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusdokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused, ning et 2020. aasta lõpus rakendas ühisettevõte komisjoni sisekontrolli raamistiku, mis põhineb suures osas seitsmeteistkümnel sisekontrolli põhimõttel, kuid riskihindamise, kontrolli ja seirega seotud põhimõtete osas peab ühisettevõte veel lõpule viima mitu tegevust; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; |
| --- | --- |

17.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusdokumentide kontrollil põhinevad usaldusväärsed eelkontrollimenetlused, ning et 2020. aasta lõpus rakendas ühisettevõte komisjoni sisekontrolli raamistiku, mis põhineb suures osas seitsmeteistkümnel sisekontrolli põhimõttel, kuid riskihindamise, kontrolli ja seirega seotud põhimõtete osas peab ühisettevõte veel lõpule viima mitu tegevust; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;

| 18. | võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2020. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõte välja töötanud usaldusväärseid menetlusi osalevate riikide ja erasektori liikmete deklareeritud mitterahaliste toetuste valideerimiseks ja sertifitseerimiseks ega kehtestanud asjakohast raamatupidamiskorda nende mitterahaliste toetuste tunnustamiseks; rõhutab asjaolu, et selline olukord takistab ühisettevõttel hallata ja jälgida osalevate riikide ja erasektori liikmete mitterahalise osaluse miinimumtaseme saavutamist ja anda selle kohta aru; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist; |
| --- | --- |

18.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2020. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõte välja töötanud usaldusväärseid menetlusi osalevate riikide ja erasektori liikmete deklareeritud mitterahaliste toetuste valideerimiseks ja sertifitseerimiseks ega kehtestanud asjakohast raamatupidamiskorda nende mitterahaliste toetuste tunnustamiseks; rõhutab asjaolu, et selline olukord takistab ühisettevõttel hallata ja jälgida osalevate riikide ja erasektori liikmete mitterahalise osaluse miinimumtaseme saavutamist ja anda selle kohta aru; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru; märgib, et ühisettevõtted kasutavad mitterahalise osaluse arvutamisel erinevaid menetlusi, ja nõuab nende ühtlustamist;

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning pettuste ja kelmuste vastase võitluse strateegia

Huvide konfliktide ennetamine ja haldamine ning pettuste ja kelmuste vastase võitluse strateegia

| 19. | märgib, et ühisettevõte on välja töötanud põhjaliku normide ja menetluste kogumi, et anda oma töötajatele selge raamistik nende tööks, ning et neid norme kohaldatakse kogu juhtimisstruktuuris; |
| --- | --- |

19.

märgib, et ühisettevõte on välja töötanud põhjaliku normide ja menetluste kogumi, et anda oma töötajatele selge raamistik nende tööks, ning et neid norme kohaldatakse kogu juhtimisstruktuuris;

| 20. | märgib, et ühisettevõtte juhatus võttis vastu teadusuuringute valdkonna ühise pettuste ja kelmuste vastase strateegia ja rakendab seda vastavalt oma otsusele nr 7/2021. |
| --- | --- |

20.

märgib, et ühisettevõtte juhatus võttis vastu teadusuuringute valdkonna ühise pettuste ja kelmuste vastase strateegia ja rakendab seda vastavalt oma otsusele nr 7/2021.

---

(1)  Nõukogu 28. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1488, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (ELT L 252, 8.10.2018, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 13. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1173, millega asutatakse uus Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1488 (ELT L 256, 19.7.2021, lk 3).

2

---

| 5.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/514 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/514

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/1839,

4. mai 2022,

Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi ühisettevõtete eelarveaasta 2020 kohta koos ühisettevõtete vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0107/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06005/2022 – C9-0107/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), (3) eriti selle artiklit 71,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. septembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1488, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. septembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1488, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1173, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1488 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1173, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1488 (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 110/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/887 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmääruse kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0078/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0078/2022),

| 1. | annab heakskiidu Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

president

Roberta METSOLA

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

1

(2)  
  ELT C 458, 12.11.2021, lk 20.

2

(3)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 252, 8.10.2018, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 256, 19.7.2021, lk 3.

5

(6)  
  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  
  ELT L 142, 29.5.2019, lk 16.

7

---