# Euroopan unionin L 206/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 206 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta8. elokuu 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 206

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta8. elokuu 2022

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2022/1369, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) 2022/1370, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse okratoksiini A:n enimmäismääristä tietyissä elintarvikkeissa (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1371, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2066 tiettyjen kielitoisintojen oikaisemisesta (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1372, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, väliaikaisista toimenpiteistä Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan unioniin tulon ja siellä leviämisen, siirtämisen, lisäämisen ja luovuttamisen estämiseksi | 16 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1373, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, luvan antamisesta rautahydroksidiadipaattitartraatin saattamiseksi markkinoille uuselintarvikkeena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1374, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, kaliumdiformiaatin hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja emakoiden rehun lisäaineena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 333/2012 kumoamisesta (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1375, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, etoksikiinin hyväksynnän epäämisestä hapettumisenestoaineiden funktionaaliseen ryhmään kuuluvana rehun lisäaineena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/962 kumoamisesta (
  1
  ) | 39 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1376, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisesta sähköntuotantoon ja tukkumyyntiin Tanskassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 5046)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1377, annettu 4 päivänä elokuuta 2022, päätöksen 2007/453/EY liitteen muuttamisesta Ranskan BSE-aseman osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 5507)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2022/1378, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2022, kansallisten keskuspankkien suorittamasta Euroopan keskuspankin valuuttavarantosaamisten hoidosta sekä näillä valuuttavarantosaamisilla suoritettavia operaatioita varten laadituista oikeudellisista asiakirjoista annettujen suuntaviivojen 2008/596/EY (EKP/2008/5) muuttamisesta (EKP/2022/28) | 55 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) 2022/1369, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä

1

*

Komission asetus (EU) 2022/1370, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse okratoksiini A:n enimmäismääristä tietyissä elintarvikkeissa (
  1
  )

1

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1371, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2066 tiettyjen kielitoisintojen oikaisemisesta (
  1
  )

1

15

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1372, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, väliaikaisista toimenpiteistä Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan unioniin tulon ja siellä leviämisen, siirtämisen, lisäämisen ja luovuttamisen estämiseksi

Meloidogyne graminicola

16

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1373, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, luvan antamisesta rautahydroksidiadipaattitartraatin saattamiseksi markkinoille uuselintarvikkeena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta (
  1
  )

1

28

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1374, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, kaliumdiformiaatin hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja emakoiden rehun lisäaineena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 333/2012 kumoamisesta (
  1
  )

1

35

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1375, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, etoksikiinin hyväksynnän epäämisestä hapettumisenestoaineiden funktionaaliseen ryhmään kuuluvana rehun lisäaineena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/962 kumoamisesta (
  1
  )

1

39

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1376, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisesta sähköntuotantoon ja tukkumyyntiin Tanskassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 5046)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 5046)

1

42

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1377, annettu 4 päivänä elokuuta 2022, päätöksen 2007/453/EY liitteen muuttamisesta Ranskan BSE-aseman osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 5507)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 5507)

1

51

SUUNTAVIIVAT

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2022/1378, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2022, kansallisten keskuspankkien suorittamasta Euroopan keskuspankin valuuttavarantosaamisten hoidosta sekä näillä valuuttavarantosaamisilla suoritettavia operaatioita varten laadituista oikeudellisista asiakirjoista annettujen suuntaviivojen 2008/596/EY (EKP/2008/5) muuttamisesta (EKP/2022/28)

(EKP/2022/28)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 8.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/1369,

annettu 5 päivänä elokuuta 2022,

koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 122 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unionin tärkein ulkoinen kaasuntoimittaja, Venäjän federaatio, on aloittanut sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaan, joka on energiayhteisön sopimuspuoli. Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen kärjistyminen helmikuusta 2022 lähtien on johtanut kaasutoimitusten merkittävään vähentymiseen, kun kaasutoimitusta on pyritty tarkoituksellisesti käyttämään poliittisena aseena. Kaasuvirrat putkistoja pitkin Venäjältä Valko-Venäjän kautta ovat pysähtyneet, ja kaasutoimitukset Ukrainan kautta ovat vähentyneet tasaisesti. Kaasun kokonaisvirrat Venäjältä ovat nyt alle 30 prosenttia vuosien 2016–2021 keskimääräisistä kaasuvirroista. Kyseinen toimituksen väheneminen on johtanut ennätyksellisen korkeisiin ja vaihteleviin energian hintoihin, mikä on osaltaan vaikuttanut inflaatioon ja luonut riskin talouden laskusuhdanteesta Euroopassa. |
| --- | --- |

(1)

Unionin tärkein ulkoinen kaasuntoimittaja, Venäjän federaatio, on aloittanut sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaan, joka on energiayhteisön sopimuspuoli. Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen kärjistyminen helmikuusta 2022 lähtien on johtanut kaasutoimitusten merkittävään vähentymiseen, kun kaasutoimitusta on pyritty tarkoituksellisesti käyttämään poliittisena aseena. Kaasuvirrat putkistoja pitkin Venäjältä Valko-Venäjän kautta ovat pysähtyneet, ja kaasutoimitukset Ukrainan kautta ovat vähentyneet tasaisesti. Kaasun kokonaisvirrat Venäjältä ovat nyt alle 30 prosenttia vuosien 2016–2021 keskimääräisistä kaasuvirroista. Kyseinen toimituksen väheneminen on johtanut ennätyksellisen korkeisiin ja vaihteleviin energian hintoihin, mikä on osaltaan vaikuttanut inflaatioon ja luonut riskin talouden laskusuhdanteesta Euroopassa.

| (2) | Tätä taustaa vasten 8 päivänä maaliskuuta 2022 antamansa tiedonannon ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” lisäksi komissio esitteli 18 päivänä toukokuuta 2022 REPowerEU-suunnitelman, jonka tavoitteena on lopettaa unionin riippuvuus Venäjän fossiilisista polttoaineista mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2027 mennessä. Kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi REPowerEU-suunnitelmassa esitetään energiansäästöön ja energiatehokkuuteen liittyviä toimenpiteitä ja ehdotetaan puhtaan energian käyttöönoton nopeuttamista fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi kodeissa, teollisuudessa ja sähköntuotannossa. Tarjontapuolen lisätoimenpiteinä voitaisiin esimerkiksi parantaa kaasunhankinnan koordinointia ja edistää eurooppalaisten kaasumarkkinatoimijoiden yhteishankintoja kansainvälisillä kaasumarkkinoilla sekä pyrkiä mahdollisimman suurelta osin säilyttämään sellainen sähkön tuotantokapasiteetti, joka ei ole riippuvaista muualta tuodusta kaasusta. |
| --- | --- |

(2)

Tätä taustaa vasten 8 päivänä maaliskuuta 2022 antamansa tiedonannon ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” lisäksi komissio esitteli 18 päivänä toukokuuta 2022 REPowerEU-suunnitelman, jonka tavoitteena on lopettaa unionin riippuvuus Venäjän fossiilisista polttoaineista mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2027 mennessä. Kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi REPowerEU-suunnitelmassa esitetään energiansäästöön ja energiatehokkuuteen liittyviä toimenpiteitä ja ehdotetaan puhtaan energian käyttöönoton nopeuttamista fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi kodeissa, teollisuudessa ja sähköntuotannossa. Tarjontapuolen lisätoimenpiteinä voitaisiin esimerkiksi parantaa kaasunhankinnan koordinointia ja edistää eurooppalaisten kaasumarkkinatoimijoiden yhteishankintoja kansainvälisillä kaasumarkkinoilla sekä pyrkiä mahdollisimman suurelta osin säilyttämään sellainen sähkön tuotantokapasiteetti, joka ei ole riippuvaista muualta tuodusta kaasusta.

| (3) | Unioni on toteuttanut lisätoimenpiteitä parantaakseen valmiustasoaan kaasun toimitushäiriöiden varalta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1032 (1) hyväksyttiin sen varmistamiseksi, että maanalaiset varastot täytetään tulevia talvikausia varten. |
| --- | --- |

(3)

Unioni on toteuttanut lisätoimenpiteitä parantaakseen valmiustasoaan kaasun toimitushäiriöiden varalta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1032 (1) hyväksyttiin sen varmistamiseksi, että maanalaiset varastot täytetään tulevia talvikausia varten.

| (4) | Lisäksi komissio teki helmikuussa 2022 ja toukokuussa 2022 perusteellisen selvityksen kaikista kansallisista hätäsuunnitelmista ja on myös seurannut tiiviisti toimitusvarmuustilannetta. Unionin helmikuun 2022 jälkeen toteuttamat toimenpiteet oli suunniteltu niin, että Venäjän kaasusta voidaan luopua kokonaan vuoteen 2027 mennessä ja uusista merkittävistä toimitushäiriöistä johtuvia riskejä voidaan vähentää. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi komissio teki helmikuussa 2022 ja toukokuussa 2022 perusteellisen selvityksen kaikista kansallisista hätäsuunnitelmista ja on myös seurannut tiiviisti toimitusvarmuustilannetta. Unionin helmikuun 2022 jälkeen toteuttamat toimenpiteet oli suunniteltu niin, että Venäjän kaasusta voidaan luopua kokonaan vuoteen 2027 mennessä ja uusista merkittävistä toimitushäiriöistä johtuvia riskejä voidaan vähentää.

| (5) | Venäjältä tulevan kaasun toimitushäiriöiden viimeaikainen kärjistyminen viittaa kuitenkin merkittävään riskiin siitä, että Venäjän kaasutoimitukset voidaan lähitulevaisuudessa lopettaa kokonaan äkillisesti ja yksipuolisesti. Unionin olisi sen vuoksi ennakoitava tällaista riskiä ja valmistauduttava yhteisvastuun hengessä siihen, että Venäjältä tuleva kaasutoimitus voi lakata kokonaan milloin tahansa. Tarvitaan välittömiä ennakoivia toimia, jotta voidaan valmistautua etukäteen uusiin häiriöitä aiheuttaviin toimiin ja vahvistaa unionin kykyä selviytyä tulevista häiriöistä. Unionin tason koordinoiduilla toimilla voidaan välttää kaasutoimituksen mahdollisesta keskeytymisestä taloudelle ja kansalaisille aiheutuvat vakavat haitat. |
| --- | --- |

(5)

Venäjältä tulevan kaasun toimitushäiriöiden viimeaikainen kärjistyminen viittaa kuitenkin merkittävään riskiin siitä, että Venäjän kaasutoimitukset voidaan lähitulevaisuudessa lopettaa kokonaan äkillisesti ja yksipuolisesti. Unionin olisi sen vuoksi ennakoitava tällaista riskiä ja valmistauduttava yhteisvastuun hengessä siihen, että Venäjältä tuleva kaasutoimitus voi lakata kokonaan milloin tahansa. Tarvitaan välittömiä ennakoivia toimia, jotta voidaan valmistautua etukäteen uusiin häiriöitä aiheuttaviin toimiin ja vahvistaa unionin kykyä selviytyä tulevista häiriöistä. Unionin tason koordinoiduilla toimilla voidaan välttää kaasutoimituksen mahdollisesta keskeytymisestä taloudelle ja kansalaisille aiheutuvat vakavat haitat.

| (6) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1938 (2) vahvistetussa kaasun toimitusvarmuutta koskevassa nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä ei puututa riittävästi merkittävän kaasuntoimittajan häiriöihin, jotka kestävät yli 30 päivää. Tällaisia häiriöitä koskevan oikeudellisen kehyksen puuttuminen aiheuttaa riskin siitä, että jäsenvaltiot toteuttavat koordinoimattomia toimia, jotka uhkaavat vaarantaa toimitusvarmuuden naapurijäsenvaltioissa ja saattavat aiheuttaa lisärasitteita unionin teollisuudelle ja kuluttajille. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1938 (2) vahvistetussa kaasun toimitusvarmuutta koskevassa nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä ei puututa riittävästi merkittävän kaasuntoimittajan häiriöihin, jotka kestävät yli 30 päivää. Tällaisia häiriöitä koskevan oikeudellisen kehyksen puuttuminen aiheuttaa riskin siitä, että jäsenvaltiot toteuttavat koordinoimattomia toimia, jotka uhkaavat vaarantaa toimitusvarmuuden naapurijäsenvaltioissa ja saattavat aiheuttaa lisärasitteita unionin teollisuudelle ja kuluttajille.

| (7) | Euroopan parlamentti kehotti 24 ja 25 päivänä maaliskuuta 2022 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmistä 7 päivänä huhtikuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa esittämään suunnitelman, jolla varmistetaan jatkossakin unionin energian toimitusvarmuus lyhyellä aikavälillä. Eurooppa-neuvosto pyysi 31 päivänä toukokuuta ja 23 päivänä kesäkuuta 2022 pitämissään kokouksissa komissiota esittämään kiireellisesti ehdotuksia, joilla parannetaan varautumista mahdollisiin merkittäviin toimitushäiriöihin, jotta kohtuuhintainen energian toimitus voidaan turvata. Komissio selvittää kyseisen Eurooppa-neuvoston pyynnön johdosta unionin kansainvälisten kumppanien kanssa, millä tavoin energian hintojen nousua voitaisiin hillitä, mukaan lukien tilapäisten tuontihintakattojen tarvittaessa tapahtuvan käyttöönoton toteutuskelpoisuus. Kyseisen pyynnön lisäksi komissio jatkaa myös Euroopan sähkömarkkinoiden toiminnan optimointia koskevaa työtä, myös siltä osin kuin on kyse kaasun hintojen vaikutuksesta niihin, jotta ne olisivat valmiimpia sietämään tulevia hintojen liiallisia vaihteluja, tarjoaisivat kohtuuhintaista sähköä ja soveltuisivat täysin hiilettömään energiajärjestelmään, samalla kun säilytetään sisämarkkinoiden eheys, ylläpidetään vihreän siirtymän kannustimia, taataan toimitusvarmuus sekä vältetään kohtuuttomat talousarviokustannukset. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentti kehotti 24 ja 25 päivänä maaliskuuta 2022 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmistä 7 päivänä huhtikuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa esittämään suunnitelman, jolla varmistetaan jatkossakin unionin energian toimitusvarmuus lyhyellä aikavälillä. Eurooppa-neuvosto pyysi 31 päivänä toukokuuta ja 23 päivänä kesäkuuta 2022 pitämissään kokouksissa komissiota esittämään kiireellisesti ehdotuksia, joilla parannetaan varautumista mahdollisiin merkittäviin toimitushäiriöihin, jotta kohtuuhintainen energian toimitus voidaan turvata. Komissio selvittää kyseisen Eurooppa-neuvoston pyynnön johdosta unionin kansainvälisten kumppanien kanssa, millä tavoin energian hintojen nousua voitaisiin hillitä, mukaan lukien tilapäisten tuontihintakattojen tarvittaessa tapahtuvan käyttöönoton toteutuskelpoisuus. Kyseisen pyynnön lisäksi komissio jatkaa myös Euroopan sähkömarkkinoiden toiminnan optimointia koskevaa työtä, myös siltä osin kuin on kyse kaasun hintojen vaikutuksesta niihin, jotta ne olisivat valmiimpia sietämään tulevia hintojen liiallisia vaihteluja, tarjoaisivat kohtuuhintaista sähköä ja soveltuisivat täysin hiilettömään energiajärjestelmään, samalla kun säilytetään sisämarkkinoiden eheys, ylläpidetään vihreän siirtymän kannustimia, taataan toimitusvarmuus sekä vältetään kohtuuttomat talousarviokustannukset.

| (8) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä taloudellisen tilanteen kannalta aiheellisista toimenpiteistä erityisesti, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla. Tällaisen tilanteen muodostaa riski siitä, että Venäjän kaasutoimitukset loppuvat kokonaan vuoden 2022 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä taloudellisen tilanteen kannalta aiheellisista toimenpiteistä erityisesti, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla. Tällaisen tilanteen muodostaa riski siitä, että Venäjän kaasutoimitukset loppuvat kokonaan vuoden 2022 loppuun mennessä.

| (9) | Koska on olemassa välitön riski siitä, että kaasutoimitukset unioniin keskeytyvät, jäsenvaltioiden olisi nyt toteutettava toimenpiteitä kysynnän vähentämiseksi ennen talvikautta 2022-23. Tällainen kysynnän vapaaehtoinen vähentäminen edistäisi erityisesti varastointikapasiteettien täyttämistä, jotta ne eivät ehtyisi talvikauden 2022-23 loppuun mennessä, ja sen vuoksi mahdollistaisi jäsenvaltioiden selviytymisen mahdollisista kylmistä jaksoista helmi–maaliskuussa 2023 ja helpottaisi varastokapasiteettien täyttämistä riittävien toimitusvarmuuden tasojen varmistamiseksi talvikaudella 2023–2024. Kaasun kysynnän vähentäminen auttaa myös varmistamaan riittävän tarjonnan ja alentamaan energian hintoja unionin kuluttajien hyödyksi. Unionin tasolla toteutetut toimenpiteet kysynnän vähentämiseksi hyödyttäisivät siten kaikkia jäsenvaltioita, koska ne vähentävät jäsenvaltioiden talouteen kohdistuvien merkittävämpien vaikutusten riskiä. |
| --- | --- |

(9)

Koska on olemassa välitön riski siitä, että kaasutoimitukset unioniin keskeytyvät, jäsenvaltioiden olisi nyt toteutettava toimenpiteitä kysynnän vähentämiseksi ennen talvikautta 2022-23. Tällainen kysynnän vapaaehtoinen vähentäminen edistäisi erityisesti varastointikapasiteettien täyttämistä, jotta ne eivät ehtyisi talvikauden 2022-23 loppuun mennessä, ja sen vuoksi mahdollistaisi jäsenvaltioiden selviytymisen mahdollisista kylmistä jaksoista helmi–maaliskuussa 2023 ja helpottaisi varastokapasiteettien täyttämistä riittävien toimitusvarmuuden tasojen varmistamiseksi talvikaudella 2023–2024. Kaasun kysynnän vähentäminen auttaa myös varmistamaan riittävän tarjonnan ja alentamaan energian hintoja unionin kuluttajien hyödyksi. Unionin tasolla toteutetut toimenpiteet kysynnän vähentämiseksi hyödyttäisivät siten kaikkia jäsenvaltioita, koska ne vähentävät jäsenvaltioiden talouteen kohdistuvien merkittävämpien vaikutusten riskiä.

| (10) | Kysynnän vapaaehtoisen vähentämisen määrässä otetaan huomioon ne kaasun kysynnän määrät, jotka olisivat vaarassa jäädä toimittamatta, jos Venäjän kaasutoimitus lakkaa kokonaan. Vähentämisponnistuksen olisi oltava sama kaikille jäsenvaltioille kunkin jäsenvaltion viiden viime vuoden keskimääräisen kulutuksen perusteella. |
| --- | --- |

(10)

Kysynnän vapaaehtoisen vähentämisen määrässä otetaan huomioon ne kaasun kysynnän määrät, jotka olisivat vaarassa jäädä toimittamatta, jos Venäjän kaasutoimitus lakkaa kokonaan. Vähentämisponnistuksen olisi oltava sama kaikille jäsenvaltioille kunkin jäsenvaltion viiden viime vuoden keskimääräisen kulutuksen perusteella.

| (11) | Vapaaehtoiset kysynnän vähentämistoimenpiteet eivät välttämättä yksinään riitä varmistamaan toimitusvarmuutta ja markkinoiden toimintaa. Jotta näin ollen voidaan vastata nopeasti kaasun toimituspulan meneillään olevan ja ennakoidun vakavan pahenemisen erityishaasteisiin ja välttää jäsenvaltioiden väliset vääristymät, olisi otettava käyttöön uusi väline, joka mahdollistaa kaasun kysynnän pakollisen vähentämisen kaikissa jäsenvaltioissa. Sen olisi oltava toiminnassa riittävän ajoissa ennen syksyä 2022. Tällaisen välineen nojalla neuvosto voisi komission ehdotuksesta julistaa unionin hälytystilanteen täytäntöönpanopäätöksellä. Siirtämällä täytäntöönpanovalta neuvostolle otetaan asianmukaisella tavalla huomioon sellaisen päätöksen poliittinen luonne, jolla otetaan käyttöön koko unionin laajuinen kysynnän pakollinen vähentämisvelvoite, ja tällaisen päätöksen horisontaaliset vaikutukset jäsenvaltioihin. Ennen tällaisen ehdotuksen esittämistä komission olisi kuultava asetuksen (EU) 2017/1938 liitteessä I vahvistettuja asiaankuuluvia riskiryhmiä, jäljempänä 'riskiryhmät', ja kyseisellä asetuksella perustettua kaasualan koordinointiryhmää. Unionin hälytystilanne olisi julistettava vain, jos kysynnän vapaaehtoiset vähentämistoimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi vakavan toimituspulan riskin torjumiseksi. Viiden tai useamman sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat julistaneet kansallisen hälytystilanteen asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla, olisi annettava mahdollisuus pyytää komissiota esittämään neuvostolle unionin hälytystilanteen julistamista koskeva ehdotus. |
| --- | --- |

(11)

Vapaaehtoiset kysynnän vähentämistoimenpiteet eivät välttämättä yksinään riitä varmistamaan toimitusvarmuutta ja markkinoiden toimintaa. Jotta näin ollen voidaan vastata nopeasti kaasun toimituspulan meneillään olevan ja ennakoidun vakavan pahenemisen erityishaasteisiin ja välttää jäsenvaltioiden väliset vääristymät, olisi otettava käyttöön uusi väline, joka mahdollistaa kaasun kysynnän pakollisen vähentämisen kaikissa jäsenvaltioissa. Sen olisi oltava toiminnassa riittävän ajoissa ennen syksyä 2022. Tällaisen välineen nojalla neuvosto voisi komission ehdotuksesta julistaa unionin hälytystilanteen täytäntöönpanopäätöksellä. Siirtämällä täytäntöönpanovalta neuvostolle otetaan asianmukaisella tavalla huomioon sellaisen päätöksen poliittinen luonne, jolla otetaan käyttöön koko unionin laajuinen kysynnän pakollinen vähentämisvelvoite, ja tällaisen päätöksen horisontaaliset vaikutukset jäsenvaltioihin. Ennen tällaisen ehdotuksen esittämistä komission olisi kuultava asetuksen (EU) 2017/1938 liitteessä I vahvistettuja asiaankuuluvia riskiryhmiä, jäljempänä 'riskiryhmät', ja kyseisellä asetuksella perustettua kaasualan koordinointiryhmää. Unionin hälytystilanne olisi julistettava vain, jos kysynnän vapaaehtoiset vähentämistoimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi vakavan toimituspulan riskin torjumiseksi. Viiden tai useamman sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat julistaneet kansallisen hälytystilanteen asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla, olisi annettava mahdollisuus pyytää komissiota esittämään neuvostolle unionin hälytystilanteen julistamista koskeva ehdotus.

| (12) | Unionin hälytystilanteen olisi toimittava unionin kriisitasona, jonka olisi käynnistettävä kysynnän pakollinen vähentäminen riippumatta asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan mukaisista kansallisista kriisitasoista. Kun unionin hälytystilanne on julistettu, jäsenvaltioiden olisi vähennettävä kaasunkulutustaan ennalta määrätyn ajan kuluessa. Kysynnän pakollisen vähentämisen määrässä otetaan huomioon ne kaasun kysynnän määrät, jotka voisivat olla vaarassa, jos Venäjän kaasutoimitukset unioniin lakkaavat kokonaan, ja niissä olisi otettava täysimääräisesti huomioon jo saavutettu kysynnän vähentäminen. Kysynnän pakollisen vähentämisen määrässä olisi otettava huomioon myös asetuksen (EU) 2017/1938 6 d artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti ilmoitettu varastojen täyttötaso, edistyminen kaasulähteiden monipuolistamisessa, mukaan lukien nesteytetyn maakaasun (LNG) toimitukset, ja polttoaineen korvattavuuden kehittyminen unionissa. |
| --- | --- |

(12)

Unionin hälytystilanteen olisi toimittava unionin kriisitasona, jonka olisi käynnistettävä kysynnän pakollinen vähentäminen riippumatta asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan mukaisista kansallisista kriisitasoista. Kun unionin hälytystilanne on julistettu, jäsenvaltioiden olisi vähennettävä kaasunkulutustaan ennalta määrätyn ajan kuluessa. Kysynnän pakollisen vähentämisen määrässä otetaan huomioon ne kaasun kysynnän määrät, jotka voisivat olla vaarassa, jos Venäjän kaasutoimitukset unioniin lakkaavat kokonaan, ja niissä olisi otettava täysimääräisesti huomioon jo saavutettu kysynnän vähentäminen. Kysynnän pakollisen vähentämisen määrässä olisi otettava huomioon myös asetuksen (EU) 2017/1938 6 d artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti ilmoitettu varastojen täyttötaso, edistyminen kaasulähteiden monipuolistamisessa, mukaan lukien nesteytetyn maakaasun (LNG) toimitukset, ja polttoaineen korvattavuuden kehittyminen unionissa.

| (13) | Jäsenvaltioiden ennen unionin hälytystilannetta saavuttama kysynnän vähentäminen otetaan huomioon kysynnän pakollisen vähentämisen määrässä. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltioiden ennen unionin hälytystilannetta saavuttama kysynnän vähentäminen otetaan huomioon kysynnän pakollisen vähentämisen määrässä.

| (14) | Kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden merkittävät vääristymät, joita todennäköisesti esiintyy, jos jäsenvaltiot reagoivat koordinoimattomalla tavalla Venäjän mahdolliseen tai tosiasialliseen kaasun toimitushäiriöön, on ratkaisevan tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot vähentävät kaasun kysyntäänsä yhteisvastuun hengessä. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi saavutettava vapaaehtoiset ja pakolliset kysynnän vähentämistavoitteet. Vaikka jotkin jäsenvaltiot saattavat olla alttiimpia Venäjän kaasun toimitushäiriöiden vaikutuksille, kaikkiin jäsenvaltioihin voisi kohdistua kielteinen vaikutus, ja ne voisivat kaikki osaltaan rajoittaa tällaisesta häiriöstä aiheutuvia taloudellisia haittoja, tapahtuu se sitten vapauttamalla lisää putkikaasua tai nesteytetyn maakaasun lasteja merkittävistä kaasuvajeista kärsivien jäsenvaltioiden käyttöön, myönteisellä vaikutuksella kaasun hintoihin, joka kysynnän vähentämisellä todennäköisesti on, tai välttämällä koordinoimattomista ja ristiriitaisista kysynnän vähentämistoimenpiteistä johtuva markkinoiden vääristyminen. Tämä asetus ilmentää näin ollen energiayhteisvastuun periaatetta, jonka unionin tuomioistuin on äskettäin vahvistanut yhdeksi unionin oikeuden perusperiaatteista (3). |
| --- | --- |

(14)

Kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden merkittävät vääristymät, joita todennäköisesti esiintyy, jos jäsenvaltiot reagoivat koordinoimattomalla tavalla Venäjän mahdolliseen tai tosiasialliseen kaasun toimitushäiriöön, on ratkaisevan tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot vähentävät kaasun kysyntäänsä yhteisvastuun hengessä. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi saavutettava vapaaehtoiset ja pakolliset kysynnän vähentämistavoitteet. Vaikka jotkin jäsenvaltiot saattavat olla alttiimpia Venäjän kaasun toimitushäiriöiden vaikutuksille, kaikkiin jäsenvaltioihin voisi kohdistua kielteinen vaikutus, ja ne voisivat kaikki osaltaan rajoittaa tällaisesta häiriöstä aiheutuvia taloudellisia haittoja, tapahtuu se sitten vapauttamalla lisää putkikaasua tai nesteytetyn maakaasun lasteja merkittävistä kaasuvajeista kärsivien jäsenvaltioiden käyttöön, myönteisellä vaikutuksella kaasun hintoihin, joka kysynnän vähentämisellä todennäköisesti on, tai välttämällä koordinoimattomista ja ristiriitaisista kysynnän vähentämistoimenpiteistä johtuva markkinoiden vääristyminen. Tämä asetus ilmentää näin ollen energiayhteisvastuun periaatetta, jonka unionin tuomioistuin on äskettäin vahvistanut yhdeksi unionin oikeuden perusperiaatteista (3).

| (15) | Tietyt jäsenvaltiot eivät kuitenkaan pysty vapauttamaan merkittäviä määriä putkikaasua muiden jäsenvaltioiden käyttöön maantieteellisen tai fyysisen erityistilanteensa vuoksi, esimerkiksi siksi, että niitä ei ole synkronoitu eurooppalaisen sähköjärjestelmän kanssa tai liitetty suoraan jonkin muun jäsenvaltion yhteenliitettyyn kaasuverkkoon. Jäsenvaltioille olisi sen vuoksi annettava mahdollisuus turvautua yhteen tai useampaan perusteeseen kysynnän pakollisen vähentämisvelvoitteensa rajoittamiseksi. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi sitouduttava kaikin tavoin poistamaan yhteenliitäntävajeet mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

(15)

Tietyt jäsenvaltiot eivät kuitenkaan pysty vapauttamaan merkittäviä määriä putkikaasua muiden jäsenvaltioiden käyttöön maantieteellisen tai fyysisen erityistilanteensa vuoksi, esimerkiksi siksi, että niitä ei ole synkronoitu eurooppalaisen sähköjärjestelmän kanssa tai liitetty suoraan jonkin muun jäsenvaltion yhteenliitettyyn kaasuverkkoon. Jäsenvaltioille olisi sen vuoksi annettava mahdollisuus turvautua yhteen tai useampaan perusteeseen kysynnän pakollisen vähentämisvelvoitteensa rajoittamiseksi. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi sitouduttava kaikin tavoin poistamaan yhteenliitäntävajeet mahdollisimman nopeasti.

| (16) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 347/2013 (4) otetaan käyttöön kehys, jossa jäsenvaltiot ja asiaankuuluvat sidosryhmät voivat tehdä yhteistyötä aluetasolla kehittääkseen paremmin yhteenliitettyjä energiaverkkoja, jotta voitaisiin erityisesti luoda yhteyksiä Euroopan energiamarkkinoista tällä hetkellä eristyksissä oleviin alueisiin sekä lujittaa olemassa olevia ja edistää uusia rajatylittäviä yhteenliitäntöjä. Rajatylittävillä yhteenliitännöillä edistetään huomattavasti toimitusvarmuutta. Venäjältä tulevan kaasun tämänhetkiset toimitushäiriöt huomioon ottaen tällaisilla rajat ylittävillä yhteenliitännöillä on ratkaiseva merkitys energian sisämarkkinoiden toiminnan varmistamisessa ja kaasun jakamisessa muille jäsenvaltioille yhteisvastuun hengessä. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden olisi jatkettava toimiaan verkkojensa integroinnin parantamiseksi, mukaan lukien uuden rajatylittävän yhteenliitäntäkapasiteetin mahdollisen kasvattamisen arvioiminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/869 (5) tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 347/2013 (4) otetaan käyttöön kehys, jossa jäsenvaltiot ja asiaankuuluvat sidosryhmät voivat tehdä yhteistyötä aluetasolla kehittääkseen paremmin yhteenliitettyjä energiaverkkoja, jotta voitaisiin erityisesti luoda yhteyksiä Euroopan energiamarkkinoista tällä hetkellä eristyksissä oleviin alueisiin sekä lujittaa olemassa olevia ja edistää uusia rajatylittäviä yhteenliitäntöjä. Rajatylittävillä yhteenliitännöillä edistetään huomattavasti toimitusvarmuutta. Venäjältä tulevan kaasun tämänhetkiset toimitushäiriöt huomioon ottaen tällaisilla rajat ylittävillä yhteenliitännöillä on ratkaiseva merkitys energian sisämarkkinoiden toiminnan varmistamisessa ja kaasun jakamisessa muille jäsenvaltioille yhteisvastuun hengessä. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden olisi jatkettava toimiaan verkkojensa integroinnin parantamiseksi, mukaan lukien uuden rajatylittävän yhteenliitäntäkapasiteetin mahdollisen kasvattamisen arvioiminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/869 (5) tavoitteiden mukaisesti.

| (17) | Jotta helpotetaan jäsenvaltioiden toimia asetuksen (EU) 2022/1032 tavoitteiden saavuttamisessa kaasun varastoinnin osalta, myös jäsenvaltioiden 1 päivälle elokuuta 2022 asetettuun välitavoitteeseen nähden ylimääräiseen varastointiin käyttämän kaasun määrä olisi otettava huomioon määritettäessä niiden kysynnän pakollisen vähentämisen määrää. |
| --- | --- |

(17)

Jotta helpotetaan jäsenvaltioiden toimia asetuksen (EU) 2022/1032 tavoitteiden saavuttamisessa kaasun varastoinnin osalta, myös jäsenvaltioiden 1 päivälle elokuuta 2022 asetettuun välitavoitteeseen nähden ylimääräiseen varastointiin käyttämän kaasun määrä olisi otettava huomioon määritettäessä niiden kysynnän pakollisen vähentämisen määrää.

| (18) | Jotta otetaan asianmukaisesti huomioon myös jäsenvaltioiden keskeisten teollisuudenalojen korkea riippuvuus kaasusta, jäsenvaltioiden olisi voitava jättää ulkopuolelle kaasunkulutus kyseisillä aloilla kysynnän pakollisen vähentämisen määrää määritettäessä. Komission seurannan olisi varmistettava, että kansalliset rajoitukset eivät johda tarpeettomiin sisämarkkinoiden vääristymiin. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava rajoittaa kysynnän pakollisen vähentämisen määrää, kun tällaiset rajoitukset ovat tarpeen kaasutoimituksen maksimoimiseksi muihin jäsenvaltioihin ja kun ne pystyvät osoittamaan, että niiden kaupallisen vientikapasiteetin yhdysputkea toisiin jäsenvaltioihin tai niiden kansallista LNG-infrastruktuuria käytetään kaasun siirtämiseen muihin jäsenvaltioihin mahdollisimman suuressa määrin. Komission olisi seurattava, että kyseisten poikkeusten soveltamisedellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(18)

Jotta otetaan asianmukaisesti huomioon myös jäsenvaltioiden keskeisten teollisuudenalojen korkea riippuvuus kaasusta, jäsenvaltioiden olisi voitava jättää ulkopuolelle kaasunkulutus kyseisillä aloilla kysynnän pakollisen vähentämisen määrää määritettäessä. Komission seurannan olisi varmistettava, että kansalliset rajoitukset eivät johda tarpeettomiin sisämarkkinoiden vääristymiin. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava rajoittaa kysynnän pakollisen vähentämisen määrää, kun tällaiset rajoitukset ovat tarpeen kaasutoimituksen maksimoimiseksi muihin jäsenvaltioihin ja kun ne pystyvät osoittamaan, että niiden kaupallisen vientikapasiteetin yhdysputkea toisiin jäsenvaltioihin tai niiden kansallista LNG-infrastruktuuria käytetään kaasun siirtämiseen muihin jäsenvaltioihin mahdollisimman suuressa määrin. Komission olisi seurattava, että kyseisten poikkeusten soveltamisedellytykset täyttyvät.

| (19) | Kun otetaan huomioon yhteenliitettyjen jäsenvaltioiden erityiset kysyntäolosuhteet, jäsenvaltioiden olisi voitava rajoittaa tilapäisesti kysynnän pakollista vähentämistä, jos se on tarpeellista energian toimitusvarmuuden varmistamiseksi, myös silloin, kun jäsenvaltiossa on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/941 (6) tarkoitettu sähkökriisi. Lisäksi olisi otettava huomioon varastointikapasiteetti ja asetuksen (EU) 2017/1938 liitteessä I a vahvistetun välitavoitteen ylittävä varastointitaso. |
| --- | --- |

(19)

Kun otetaan huomioon yhteenliitettyjen jäsenvaltioiden erityiset kysyntäolosuhteet, jäsenvaltioiden olisi voitava rajoittaa tilapäisesti kysynnän pakollista vähentämistä, jos se on tarpeellista energian toimitusvarmuuden varmistamiseksi, myös silloin, kun jäsenvaltiossa on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/941 (6) tarkoitettu sähkökriisi. Lisäksi olisi otettava huomioon varastointikapasiteetti ja asetuksen (EU) 2017/1938 liitteessä I a vahvistetun välitavoitteen ylittävä varastointitaso.

| (20) | Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti valita sopivat toimenpiteet kysynnän vähentämisen toteuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi sopivia kysynnän vähentämistoimenpiteitä määrittäessään ja asiakasryhmiä priorisoidessaan harkittava komission 20 päivänä heinäkuuta 2022 antamassa tiedonannossaan "Kaasua säästöön talven varalle" yksilöityjen toimenpiteiden hyödyntämistä. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti harkittava taloudellisesti tehokkaita toimenpiteitä, kuten huutokauppoja tai tarjouskilpailujärjestelmiä, joilla ne voivat kannustaa vähentämään kulutusta taloudellisesti tehokkaalla tavalla. Kansallisella tasolla toteutettaviin toimenpiteisiin voi sisältyä myös taloudellisia kannustimia tai korvauksia asianomaisille markkinaosapuolille. |
| --- | --- |

(20)

Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti valita sopivat toimenpiteet kysynnän vähentämisen toteuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi sopivia kysynnän vähentämistoimenpiteitä määrittäessään ja asiakasryhmiä priorisoidessaan harkittava komission 20 päivänä heinäkuuta 2022 antamassa tiedonannossaan "Kaasua säästöön talven varalle" yksilöityjen toimenpiteiden hyödyntämistä. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti harkittava taloudellisesti tehokkaita toimenpiteitä, kuten huutokauppoja tai tarjouskilpailujärjestelmiä, joilla ne voivat kannustaa vähentämään kulutusta taloudellisesti tehokkaalla tavalla. Kansallisella tasolla toteutettaviin toimenpiteisiin voi sisältyä myös taloudellisia kannustimia tai korvauksia asianomaisille markkinaosapuolille.

| (21) | Jäsenvaltioiden kysynnän vähentämisen saavuttamiseksi toteuttamien toimenpiteiden on oltava unionin oikeuden ja erityisesti asetuksen (EU) 2017/1938 mukaisia. Erityisesti tällaisten toimenpiteiden olisi oltava tarpeellisia, selkeästi määriteltyjä, läpinäkyviä, oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja todennettavissa olevia, ja ne eivät saisi perusteettomasti vääristää kilpailua tai kaasun sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa eivätkä vaarantaa muiden jäsenvaltioiden tai unionin kaasun toimitusvarmuutta. Suojattujen asiakkaiden edut on tarpeen ottaa huomioon, myös suhteessa kaasun toimitukseen keskitettyihin lämmitysjärjestelmiin toimitusvarmuuskriisin sattuessa. |
| --- | --- |

(21)

Jäsenvaltioiden kysynnän vähentämisen saavuttamiseksi toteuttamien toimenpiteiden on oltava unionin oikeuden ja erityisesti asetuksen (EU) 2017/1938 mukaisia. Erityisesti tällaisten toimenpiteiden olisi oltava tarpeellisia, selkeästi määriteltyjä, läpinäkyviä, oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja todennettavissa olevia, ja ne eivät saisi perusteettomasti vääristää kilpailua tai kaasun sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa eivätkä vaarantaa muiden jäsenvaltioiden tai unionin kaasun toimitusvarmuutta. Suojattujen asiakkaiden edut on tarpeen ottaa huomioon, myös suhteessa kaasun toimitukseen keskitettyihin lämmitysjärjestelmiin toimitusvarmuuskriisin sattuessa.

| (22) | Sen varmistamiseksi, että kysynnän vähentämistoimenpiteet toteutetaan koordinoidusti, jäsenvaltioiden olisi aloitettava säännöllinen yhteistyö kussakin asiaankuuluvassa riskiryhmässä. Jäsenvaltiot voivat vapaasti sopia kullekin alueelle parhaiten sopivista koordinointitoimenpiteistä. Komission ja kaasualan koordinointiryhmän olisi voitava saada yleiskuva jäsenvaltioiden toteuttamista kansallisista toimenpiteistä ja jakaa parhaita käytäntöjä toimenpiteiden koordinoinnista riskiryhmien sisällä. Jäsenvaltioiden olisi myös käytettävä muita elimiä toimiensa koordinoimiseen. |
| --- | --- |

(22)

Sen varmistamiseksi, että kysynnän vähentämistoimenpiteet toteutetaan koordinoidusti, jäsenvaltioiden olisi aloitettava säännöllinen yhteistyö kussakin asiaankuuluvassa riskiryhmässä. Jäsenvaltiot voivat vapaasti sopia kullekin alueelle parhaiten sopivista koordinointitoimenpiteistä. Komission ja kaasualan koordinointiryhmän olisi voitava saada yleiskuva jäsenvaltioiden toteuttamista kansallisista toimenpiteistä ja jakaa parhaita käytäntöjä toimenpiteiden koordinoinnista riskiryhmien sisällä. Jäsenvaltioiden olisi myös käytettävä muita elimiä toimiensa koordinoimiseen.

| (23) | Sen varmistamiseksi, että kansallisissa hätäsuunnitelmissa otetaan huomioon tässä asetuksessa säädetyt kysynnän vapaaehtoiset tai pakolliset vähentämistoimenpiteet, kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen (EU) 2017/1938 8 artiklan nojalla laaditun kansallisen hätäsuunnitelman päivittämiseksi 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä. Koska kyseisen päivityksen määräaika on lyhyt, asetuksen (EU) 2017/1938 8 artiklan 6–11 kohdan mukaisia koordinointimenettelyjä ei olisi sovellettava. Kunkin jäsenvaltion olisi kuitenkin kuultava muita jäsenvaltioita kansallisen hätäsuunnitelmansa päivittämisestä. Komission olisi kutsuttava koolle riskiryhmät, kaasualan koordinointiryhmä tai muut asiaankuuluvat elimet keskustelemaan mahdollisista kysynnän vähentämistoimenpiteisiin liittyvistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

(23)

Sen varmistamiseksi, että kansallisissa hätäsuunnitelmissa otetaan huomioon tässä asetuksessa säädetyt kysynnän vapaaehtoiset tai pakolliset vähentämistoimenpiteet, kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen (EU) 2017/1938 8 artiklan nojalla laaditun kansallisen hätäsuunnitelman päivittämiseksi 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä. Koska kyseisen päivityksen määräaika on lyhyt, asetuksen (EU) 2017/1938 8 artiklan 6–11 kohdan mukaisia koordinointimenettelyjä ei olisi sovellettava. Kunkin jäsenvaltion olisi kuitenkin kuultava muita jäsenvaltioita kansallisen hätäsuunnitelmansa päivittämisestä. Komission olisi kutsuttava koolle riskiryhmät, kaasualan koordinointiryhmä tai muut asiaankuuluvat elimet keskustelemaan mahdollisista kysynnän vähentämistoimenpiteisiin liittyvistä kysymyksistä.

| (24) | Säännöllinen ja tehokas seuranta ja raportointi ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan arvioida jäsenvaltioiden edistymistä kysynnän vapaaehtoisten ja pakollisten vähentämistoimenpiteiden täytäntöönpanossa ja mitata kyseisten toimenpiteiden yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia sekä työllisyysvaikutuksia. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai jäsenvaltion nimeämän muun elimen olisi seurattava alueellaan saavutettua kysynnän vähentämistä ja raportoitava tuloksista säännöllisesti komissiolle. Kaasualan koordinointiryhmän olisi avustettava komissiota kysynnän vähentämisvelvoitteiden täyttämisen seurannassa. |
| --- | --- |

(24)

Säännöllinen ja tehokas seuranta ja raportointi ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan arvioida jäsenvaltioiden edistymistä kysynnän vapaaehtoisten ja pakollisten vähentämistoimenpiteiden täytäntöönpanossa ja mitata kyseisten toimenpiteiden yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia sekä työllisyysvaikutuksia. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai jäsenvaltion nimeämän muun elimen olisi seurattava alueellaan saavutettua kysynnän vähentämistä ja raportoitava tuloksista säännöllisesti komissiolle. Kaasualan koordinointiryhmän olisi avustettava komissiota kysynnän vähentämisvelvoitteiden täyttämisen seurannassa.

| (25) | Jotta unionille ei aiheutuisi merkittävää taloudellista haittaa, on ratkaisevan tärkeää, että kukin jäsenvaltio vähentää kysyntäänsä sen jälkeen, kun unionin hälytystilanne on julistettu. Kyseisellä vähentämisellä varmistetaan, että kaasua on riittävästi kaikille, myös talviaikaan. Kysynnän vähentäminen kaikkialla unionissa on osoitus perussopimukseen kirjatusta yhteisvastuun periaatteesta. Sen vuoksi on perusteltua, että komissio valvoo tiukasti, että jäsenvaltiot toteuttavat kysynnän pakolliset vähentämiset. Jos komissio havaitsee riskin siitä, että jäsenvaltio ei ehkä pysty täyttämään kysynnän pakollista vähentämisvelvoitettaan, komission olisi voitava pyytää kyseistä jäsenvaltiota toimittamaan suunnitelman, jossa esitetään strategia ja toimenpiteet kysynnän pakollisen vähentämisen saavuttamiseksi tehokkaasti. Kyseisen jäsenvaltion olisi otettava asianmukaisesti huomioon kaikki huomautukset ja ehdotukset, jotka komissio on tehnyt kyseiseen suunnitelmaan liittyen. |
| --- | --- |

(25)

Jotta unionille ei aiheutuisi merkittävää taloudellista haittaa, on ratkaisevan tärkeää, että kukin jäsenvaltio vähentää kysyntäänsä sen jälkeen, kun unionin hälytystilanne on julistettu. Kyseisellä vähentämisellä varmistetaan, että kaasua on riittävästi kaikille, myös talviaikaan. Kysynnän vähentäminen kaikkialla unionissa on osoitus perussopimukseen kirjatusta yhteisvastuun periaatteesta. Sen vuoksi on perusteltua, että komissio valvoo tiukasti, että jäsenvaltiot toteuttavat kysynnän pakolliset vähentämiset. Jos komissio havaitsee riskin siitä, että jäsenvaltio ei ehkä pysty täyttämään kysynnän pakollista vähentämisvelvoitettaan, komission olisi voitava pyytää kyseistä jäsenvaltiota toimittamaan suunnitelman, jossa esitetään strategia ja toimenpiteet kysynnän pakollisen vähentämisen saavuttamiseksi tehokkaasti. Kyseisen jäsenvaltion olisi otettava asianmukaisesti huomioon kaikki huomautukset ja ehdotukset, jotka komissio on tehnyt kyseiseen suunnitelmaan liittyen.

| (26) | Koska yhteisvastuun periaate antaa jokaiselle jäsenvaltioille oikeuden saada tukea naapurijäsenvaltioilta tietyissä olosuhteissa, jäsenvaltioiden, jotka pyytävät tällaista tukea, olisi myös toimittava yhteisvastuun hengessä kotimaisen kaasunkysyntänsä vähentämisessä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden pyytäessä asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan mukaista yhteisvastuutoimenpidettä niiden olisi pitänyt toteuttaa kaikki asianmukaiset kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteet. Komission olisi voitava pyytää yhteisvastuutoimenpidettä pyytävää jäsenvaltiota esittämään suunnitelman, joka sisältää toimenpiteitä kysynnän mahdollisten lisävähentämisten saavuttamiseksi. Kyseisen jäsenvaltion olisi otettava komission lausunto asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(26)

Koska yhteisvastuun periaate antaa jokaiselle jäsenvaltioille oikeuden saada tukea naapurijäsenvaltioilta tietyissä olosuhteissa, jäsenvaltioiden, jotka pyytävät tällaista tukea, olisi myös toimittava yhteisvastuun hengessä kotimaisen kaasunkysyntänsä vähentämisessä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden pyytäessä asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan mukaista yhteisvastuutoimenpidettä niiden olisi pitänyt toteuttaa kaikki asianmukaiset kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteet. Komission olisi voitava pyytää yhteisvastuutoimenpidettä pyytävää jäsenvaltiota esittämään suunnitelman, joka sisältää toimenpiteitä kysynnän mahdollisten lisävähentämisten saavuttamiseksi. Kyseisen jäsenvaltion olisi otettava komission lausunto asianmukaisesti huomioon.

| (27) | Komission olisi tiedotettava tämän asetuksen täytäntöönpanosta säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(27)

Komission olisi tiedotettava tämän asetuksen täytäntöönpanosta säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| (28) | Koska Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan aiheuttaa välittömän vaaran kaasun toimitusvarmuudelle, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti. |
| --- | --- |

(28)

Koska Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan aiheuttaa välittömän vaaran kaasun toimitusvarmuudelle, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti.

| (29) | Kun otetaan huomioon tässä asetuksessa vahvistettujen toimenpiteiden poikkeuksellinen luonne, tätä asetusta olisi sovellettava vuoden ajan sen voimaantulosta. Komission olisi 1 päivään toukokuuta 2023 mennessä annettava neuvostolle kertomus sen toiminnasta, ja komissio voi tarvittaessa ehdottaa sen soveltamisajan pidentämistä. |
| --- | --- |

(29)

Kun otetaan huomioon tässä asetuksessa vahvistettujen toimenpiteiden poikkeuksellinen luonne, tätä asetusta olisi sovellettava vuoden ajan sen voimaantulosta. Komission olisi 1 päivään toukokuuta 2023 mennessä annettava neuvostolle kertomus sen toiminnasta, ja komissio voi tarvittaessa ehdottaa sen soveltamisajan pidentämistä.

| (30) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(30)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, joilla puututaan vakaviin kaasun toimitusvaikeuksiin unionin kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi yhteisvastuun hengessä. Kyseisiin sääntöihin kuuluvat kansallisten kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteiden koordinoinnin, seurannan ja raportoinnin parantaminen sekä neuvoston mahdollisuus komission ehdotuksesta julistaa unionin hälytystilanne unionin kriisitasona, jolla otetaan käyttöön unionin laajuinen kysynnän pakollinen vähentämisvelvoite.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | 'toimivaltaisella viranomaisella' kansallista valtion viranomaista tai kansallista sääntelyviranomaista, jonka jäsenvaltio on nimennyt asetuksessa (EU) 2017/1938 säädettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

1)

'toimivaltaisella viranomaisella' kansallista valtion viranomaista tai kansallista sääntelyviranomaista, jonka jäsenvaltio on nimennyt asetuksessa (EU) 2017/1938 säädettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanon varmistamiseksi;

| 2) | 'unionin hälytystilanteella' unionin kriisitasoa, joka käynnistää kysynnän pakollisen vähentämisen ja joka ei liity mihinkään asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan mukaiseen kriisitasoon; |
| --- | --- |

2)

'unionin hälytystilanteella' unionin kriisitasoa, joka käynnistää kysynnän pakollisen vähentämisen ja joka ei liity mihinkään asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan mukaiseen kriisitasoon;

| 3) | 'kaasunkulutuksella' maakaasun kokonaistoimituksia jäsenvaltion alueella tapahtuvaan toimintaan, mukaan lukien kotitalouksien loppukäyttö, teollisuus ja sähkön tuottaminen, mutta pois lukien muun muassa kaasu varastointikapasiteettien täyttämiseksi, noudattaen komission (Eurostatin) käyttämää, ’kaasun toimitusta, jalostusta ja kulutusta’ koskevaa määritelmää; |
| --- | --- |

3)

'kaasunkulutuksella' maakaasun kokonaistoimituksia jäsenvaltion alueella tapahtuvaan toimintaan, mukaan lukien kotitalouksien loppukäyttö, teollisuus ja sähkön tuottaminen, mutta pois lukien muun muassa kaasu varastointikapasiteettien täyttämiseksi, noudattaen komission (Eurostatin) käyttämää, ’kaasun toimitusta, jalostusta ja kulutusta’ koskevaa määritelmää;

| 4) | 'syöttöaineella' komission (Eurostatin) energiataselaskelmissa tarkoitettua ’maakaasun muuta kuin energiakäyttöä’; |
| --- | --- |

4)

'syöttöaineella' komission (Eurostatin) energiataselaskelmissa tarkoitettua ’maakaasun muuta kuin energiakäyttöä’;

| 5) | 'kaasun viitekulutuksella' jäsenvaltion keskimääräistä kaasunkulutusta viitekaudella; jäsenvaltioissa, joissa kaasunkulutus on kasvanut vähintään 8 prosenttia 1 päivän elokuuta 2021 ja 31 päivän maaliskuuta 2022 välisellä kaudella viitekauden keskimääräiseen kaasunkulutukseen verrattuna, ’kaasun viitekulutuksella’ tarkoitetaan ainoastaan kaasunkulutuksen määrää 1 päivän elokuuta 2021 ja 31 päivän maaliskuuta 2022 välisellä kaudella; |
| --- | --- |

5)

'kaasun viitekulutuksella' jäsenvaltion keskimääräistä kaasunkulutusta viitekaudella; jäsenvaltioissa, joissa kaasunkulutus on kasvanut vähintään 8 prosenttia 1 päivän elokuuta 2021 ja 31 päivän maaliskuuta 2022 välisellä kaudella viitekauden keskimääräiseen kaasunkulutukseen verrattuna, ’kaasun viitekulutuksella’ tarkoitetaan ainoastaan kaasunkulutuksen määrää 1 päivän elokuuta 2021 ja 31 päivän maaliskuuta 2022 välisellä kaudella;

| 6) | 'viitekaudella' 1 päivän elokuuta ja 31 päivän maaliskuuta välistä kautta viiden peräkkäisen vuoden aikana ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää; ensimmäisenä kautena on 1 päivän elokuuta 2017 ja 31 päivän maaliskuuta 2018 välinen kausi; |
| --- | --- |

6)

'viitekaudella' 1 päivän elokuuta ja 31 päivän maaliskuuta välistä kautta viiden peräkkäisen vuoden aikana ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää; ensimmäisenä kautena on 1 päivän elokuuta 2017 ja 31 päivän maaliskuuta 2018 välinen kausi;

| 7) | 'välitavoitteella' asetuksen (EY) N:o 2017/1938 liitteessä I a vahvistettua välitavoitetta. |
| --- | --- |

7)

'välitavoitteella' asetuksen (EY) N:o 2017/1938 liitteessä I a vahvistettua välitavoitetta.

3 artikla

Kysynnän vapaaehtoinen vähentäminen

Jäsenvaltioiden on parhaansa mukaan pyrittävä vähentämään kaasunkulutustaan 1 päivän elokuuta 2022 ja 31 päivän maaliskuuta 2023 välisenä aikana vähintään 15 prosentilla verrattuna keskimääräiseen kaasun kulutukseensa 1 päivän elokuuta ja 31 päivän maaliskuuta välisenä aikana tämän asetuksen voimaantulopäivää edeltävien viiden peräkkäisen vuoden aikana, jäljempänä 'kysynnän vapaaehtoinen vähentäminen'. Kyseisiin kysynnän vapaaehtoisiin vähentämistoimenpiteisiin sovelletaan 6, 7 ja 8 artiklaa.

4 artikla

Neuvoston julistama unionin hälytystilanne

1.   Neuvosto voi komission ehdotuksesta julistaa unionin hälytystilanteen täytäntöönpanopäätöksellä.

2.   Komissio esittää tällaista unionin hälytystilannetta koskevan ehdotuksen, jos se katsoo, että on olemassa huomattava riski vakavasta kaasun toimituspulasta tai jos kaasun kysyntä on poikkeuksellisen korkeaa, eivätkä 3 artiklan mukaiset toimenpiteet riitä tilanteen ratkaisemiseen, mikä johtaa kaasun toimitustilanteen merkittävään heikkenemiseen unionissa, kuitenkin niin, että markkinat pystyvät hallitsemaan häiriötä ilman, että tarvitaan muita kuin markkinapohjaisia toimenpiteitä.

3.   Komissio esittää neuvostolle unionin hälytystilanteen julistamista koskevan ehdotuksen myös silloin, kun sitä pyytää vähintään viisi toimivaltaista viranomaista, jotka ovat julistaneet hälytystilanteen kansallisella tasolla asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla.

4.   Neuvosto voi määräenemmistöllä muuttaa komission ehdotusta.

5.   Komissio kuulee asetuksen (EU) 2017/1938 liitteessä I vahvistettuja asiaankuuluvia riskiryhmiä, jäljempänä 'riskiryhmät', ja kyseisen asetuksen 4 artiklalla perustettua kaasualan koordinointiryhmää ennen kuin se esittää neuvostolle unionin hälytystilanteen julistamista koskevan ehdotuksen.

6.   Neuvosto voi komission ehdotuksesta täytäntöönpanopäätöksellä julistaa unionin hälytystilanteen ja 5 artiklan mukaiset velvoitteet päättyneiksi. Komissio esittää tällaista täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen neuvostolle, jos se katsoo arvioinnin perusteella, että unionin hälytystilanteen perusteena olleet syyt eivät enää oikeuta ylläpitämään kyseistä hälytystilannetta, ja kuultuaan asiaankuuluvia riskiryhmiä ja kaasualan koordinointiryhmää.

5 artikla

Kysynnän pakollinen vähentäminen unionin hälytystilanteessa

1.   Jos neuvosto julistaa unionin hälytystilanteen, kunkin jäsenvaltion on vähennettävä kaasunkulutustaan 2 kohdan mukaisesti, jäljempänä 'kysynnän pakollinen vähentäminen'.

2.   Niin kauan kuin unionin hälytystilanne on voimassa, kaasunkulutusta on kysynnän pakollisen vähentämisen toteuttamiseksi vähennettävä kussakin jäsenvaltiossa 1 päivän elokuuta 2022 ja 31 päivän maaliskuuta 2023 välisenä aikana, jäljempänä 'vähentämiskausi', 15 prosentilla verrattuna sen kaasun viitekulutukseen. Kaikki kysynnän vähentämiset, jotka jäsenvaltiot ovat saavuttaneet unionin hälytystilanteen julistamista edeltäneen kauden aikana, on otettava huomioon kysynnän pakollisessa vähentämisessä.

3.   Jos jäsenvaltion sähköjärjestelmä on synkronoitu vain jonkin kolmannen maan sähköjärjestelmän kanssa ja synkronointi kyseisen kolmannen maan järjestelmän kanssa lakkaa toimimasta, kyseinen jäsenvaltio vapautetaan 2 kohdan soveltamisesta niin pitkäksi aikaa kuin sähköjärjestelmän turvallisen ja luotettavan toiminnan varmistaminen edellyttää sähköjärjestelmäpalveluja eristetysti tai muita sähkön siirtoverkonhaltijan palveluja.

4.   Jäsenvaltio vapautetaan 2 kohdan soveltamisesta niin pitkäksi aikaa kuin kyseistä jäsenvaltiota ei ole liitetty suoraan minkään muun jäsenvaltion yhteenliitettyyn kaasuverkkoon.

5.   Jäsenvaltio voi rajoittaa kaasun viitekulutusta, jota käytetään kysynnän pakollisen vähentämistavoitteen laskentaan 2 kohdan nojalla, sillä kaasun määrällä, joka on sen 1 päivän elokuuta 2022 välitavoitteen ja 1 päivänä elokuuta 2022 toteutuneen varastoidun kaasun tosiasiallisen määrän erotus, jos jäsenvaltio on saavuttanut välitavoitteen kyseisenä päivänä.

6.   Jäsenvaltio voi rajoittaa kaasun viitekulutusta, jota käytetään kysynnän pakollista vähentämistä koskevan tavoitteen laskentaan 2 kohdan nojalla, sillä kaasun määrällä, joka on viitekaudella kulutettu syöttöaineena.

7.   Jäsenvaltio voi rajoittaa kysynnän pakollista vähentämistä kahdeksalla prosenttiyksiköllä, mikäli se osoittaa, että sen yhteenliitäntä muihin jäsenvaltioihin kiinteänä teknisenä vientikapasiteettina mitattuna muodostaa alle 50 % sen vuotuisesta kaasunkulutuksesta vuonna 2021 ja että kyseistä kapasiteettia yhteenliitännöissä muihin jäsenvaltioihin on tosiasiassa käytetty kaasun siirtoon vähintään 90-prosenttisesti ainakin yhden kuukauden ajan ennen poikkeuksesta ilmoittamista, jollei jäsenvaltio kykene osoittamaan, että kysyntää ei ollut ja kapasiteetti oli maksimoitu ja että sen kansalliset nesteytetyn maakaasun käsittelylaitokset ovat kaupallisesti ja teknisesti valmiita siirtämään markkinoiden edellyttämiä määriä kaasua muihin jäsenvaltioihin.

8.   Sähkökriisiin joutunut jäsenvaltio voi tilapäisesti rajoittaa 2 kohdan mukaista kysynnän pakollista vähentämistä tasolle, joka on välttämätön sähkönjakeluun kohdistuvien riskien lieventämiseksi, jos muita sellaisia taloudellisia vaihtoehtoja sähkön tuottamiseen tarvittavan kaasun korvaamiseksi ei ole, jotka eivät vakavasti vaarantaisi toimitusvarmuutta. Tällaisessa tapauksessa kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava rajoituksen syyt ja toimitettava riittävästi näyttöä poikkeusolosuhteista, joiden perusteella rajoitusta sovelletaan. Jäsenvaltion on tarvittaessa päivitettävä asetuksen (EU) 2019/941 10 artiklan mukaista riskeihinvarautumissuunnitelmaa.

9.   Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle päätöksestään rajoittaa kysynnän pakollista vähentämistä 5, 6, 7 ja 8 kohdan nojalla sekä toimitettava tarvittava näyttö siitä, että kysynnän pakollisen vähentämisen rajoittamisen ehdot täyttyvät. Edellä olevan 5, 6 ja 7 kohdan osalta ilmoitus voidaan antaa jo tämän asetuksen tultua voimaan, ja se on annettava viimeistään kahden viikon kuluttua unionin hälytystilanteen julistamisesta. Edellä olevan 8 kohdan osalta ilmoitus on annettava viimeistään kahden viikon kuluttua siitä, kun kyseisessä kohdassa tarkoitetun sähkökriisin aiheuttanut tilanne on ilmennyt. Jäsenvaltion on ilmoitettava aikomuksestaan myös asiaankuuluville riskiryhmille ja kaasualan koordinointiryhmälle.

10.   Komissio arvioi ilmoituksen perusteella sekä riskiryhmiä ja kaasualan koordinointiryhmää kuultuaan, täyttyvätkö 5, 6, 7 ja 8 kohdan mukaisen rajoituksen ehdot. Jos komissio katsoo, että rajoitus ei ole perusteltu, se antaa lausunnon, jossa ilmaistaan, miksi jäsenvaltion olisi poistettava kysynnän pakollisen vähentämisen rajoitus tai muutettava sitä. Kyseinen lausunto annetaan viimeistään 30 työpäivän kuluttua siitä, kun 9 kohdan mukainen täydellinen ilmoitus on annettu.

11.   Jos 5, 6, 7 ja 8 kohdassa tarkoitetun kysynnän pakollisen vähentämisen rajoituksen ehdot eivät enää täyty, jäsenvaltion on sovellettava 2 kohdan mukaista kysynnän pakollista vähentämistavoitetta.

12.   Komissio seuraa jatkuvasti, täyttyvätkö 5, 6, 7 ja 8 kohdan mukaisen, kysynnän pakollisen vähentämisen rajoituksen ehdot.

13.   Kysynnän pakollisiin vähentämistoimenpiteisiin sovelletaan 6, 7 ja 8 artiklaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta voimassa olevien pitkäaikaisten sopimusten soveltamista.

6 artikla

Toimenpiteet kysynnän vähentämisen toteuttamiseksi

1.   Jäsenvaltiot voivat vapaasti valita sopivat toimenpiteet kysynnän vähentämiseksi. Edellä 3 ja 5 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden on oltava selkeästi määriteltyjä, läpinäkyviä, oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja todennettavissa olevia. Jäsenvaltioiden on toimenpiteitä valitessaan otettava huomioon asetuksessa (EU) 2017/1938 vahvistetut periaatteet. Toimenpiteiden on erityisesti täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | ne eivät saa perusteettomasti vääristää kilpailua tai kaasun sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa; |
| --- | --- |

a)

ne eivät saa perusteettomasti vääristää kilpailua tai kaasun sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa;

| b) | ne eivät saa vaarantaa muiden jäsenvaltioiden tai unionin kaasun toimitusvarmuutta; |
| --- | --- |

b)

ne eivät saa vaarantaa muiden jäsenvaltioiden tai unionin kaasun toimitusvarmuutta;

| c) | niiden on oltava suojattujen asiakkaiden osalta asetuksen (EU) 2017/1938 säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

c)

niiden on oltava suojattujen asiakkaiden osalta asetuksen (EU) 2017/1938 säännösten mukaisia.

2.   Jäsenvaltioiden on kysynnän vähentämistoimenpiteitä toteuttaessaan harkittava muihin kuin asetuksen (EU) 2017/1938 2 artiklan 5 alakohdassa määriteltyihin suojattuihin asiakkaisiin vaikuttavien toimenpiteiden asettamista etusijalle, ja ne voivat myös jättää kyseiset asiakkaat tällaisten toimenpiteiden ulkopuolelle puolueettomin ja avoimin perustein, joissa on otettava huomioon niiden taloudellinen merkitys sekä muun muassa seuraavat tekijät:

| a) | häiriön vaikutus yhteiskunnan kannalta kriittisiin toimitusketjuihin; |
| --- | --- |

a)

häiriön vaikutus yhteiskunnan kannalta kriittisiin toimitusketjuihin;

| b) | mahdolliset kielteiset vaikutukset muissa jäsenvaltioissa, erityisesti yhteiskunnan kannalta kriittisten tuotantoketjun loppupään alojen toimitusketjuissa; |
| --- | --- |

b)

mahdolliset kielteiset vaikutukset muissa jäsenvaltioissa, erityisesti yhteiskunnan kannalta kriittisten tuotantoketjun loppupään alojen toimitusketjuissa;

| c) | teollisuuslaitoksille mahdollisesti aiheutuvat pitkäaikaiset vahingot; |
| --- | --- |

c)

teollisuuslaitoksille mahdollisesti aiheutuvat pitkäaikaiset vahingot;

| d) | mahdollisuudet vähentää kulutusta ja korvata tuotteita unionissa. |
| --- | --- |

d)

mahdollisuudet vähentää kulutusta ja korvata tuotteita unionissa.

3.   Jäsenvaltioiden on kysynnän vähentämistoimenpiteistä päättäessään harkittava toimenpiteitä, joilla vähennetään kaasunkulutusta sähköalalla, toimenpiteitä, joilla kannustetaan polttoaineen vaihtamiseen teollisuudessa, kansallisia valistuskampanjoita sekä kohdennettuja velvoitteita lämmityksen ja jäähdytyksen vähentämiseksi, joilla edistetään siirtymistä muihin polttoaineisiin ja vähennetään kulutusta teollisuudessa.

7 artikla

Kysynnän vähentämistoimenpiteiden koordinointi

1.   Jotta voidaan varmistaa 3 ja 5 artiklan mukaisten kysynnän vapaaehtoisten ja pakollisten vähentämistoimenpiteiden asianmukainen koordinointi, jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä kussakin asiaankuuluvassa riskiryhmässä.

2.   Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on saatettava asetuksen (EU) 2017/1938 8 artiklan mukaisesti laadittu kansallinen hätäsuunnitelmansa ajan tasalle 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä siten, että siinä otetaan huomioon kysynnän vapaaehtoiset vähentämistoimenpiteet. Kunkin jäsenvaltion on myös tarvittaessa saatettava kansallinen hätäsuunnitelmansa ajan tasalle, jos on julistettu tämän asetuksen 4 artiklan mukainen unionin hälytystilanne. Asetuksen (EU) 2017/1938 8 artiklan 6–10 kohtaa ei sovelleta tämän kohdan mukaisesti laadittujen kansallisten hätäsuunnitelmien päivityksiin.

3.   Jäsenvaltioiden on kuultava komissiota ja asiaankuuluvia riskiryhmiä ennen tarkistettujen hätäsuunnitelmien hyväksymistä. Komissio voi kutsua koolle riskiryhmien ja kaasualan koordinointiryhmän kokouksia, joissa keskustellaan kansallisiin kysynnän vähentämistoimenpiteisiin liittyvistä kysymyksistä, ottaen huomioon jäsenvaltioiden tässä yhteydessä esittämät näkemykset.

8 artikla

Seuranta ja täytäntöönpanon valvonta

1.   Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on seurattava kysynnän vähentämistoimenpiteiden täytäntöönpanoa alueellaan. Jäsenvaltioiden on raportoitava saavutetusta kysynnän vähentämisestä komissiolle kahden kuukauden välein ja viimeistään seuraavan kuukauden 15 päivänä. Riskiryhmät ja kaasualan koordinointiryhmä avustavat komissiota kysynnän vapaaehtoisen ja pakollisen vähentämisen seurannassa.

2.   Jos komissio havaitsee ilmoitettujen kysynnän vähentämislukujen perusteella riskin siitä, että jäsenvaltio ei pysty täyttämään 5 artiklan mukaista kysynnän pakollista vähentämisvelvoitetta, komissio pyytää jäsenvaltiota toimittamaan suunnitelman, jossa esitetään strategia kysynnän vähentämisvelvoitteen saavuttamiseksi tehokkaasti. Komissio pyytää myös asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan mukaista yhteisvastuutoimenpidettä pyytävää jäsenvaltiota toimittamaan suunnitelman, jossa esitetään strategia kaasun kysynnän mahdollisten lisävähentämisten saavuttamiseksi asetuksen (EU) 2017/1938 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Molemmissa tapauksissa komissio antaa toimitetuista suunnitelmista lausunnon, johon sisältyy huomautuksia ja ehdotuksia, ja ilmoittaa siitä neuvostolle. Kyseisen jäsenvaltion on otettava komission lausunto asianmukaisesti huomioon.

3.   Komissio tiedottaa tämän asetuksen täytäntöönpanosta säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

9 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen 1 päivänä toukokuuta 2023 mennessä ottaen huomioon unioniin suuntautuvan kaasutoimituksen yleisen tilanteen ja esittää neuvostolle kertomuksen kyseisen uudelleentarkastelun tärkeimmistä tuloksista. Komissio voi kyseisen kertomuksen perusteella erityisesti ehdottaa tämän asetuksen soveltamisajan pidentämistä.

10 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan vuoden ajan sen voimaantulosta.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1032, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, asetusten (EU) 2017/1938 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta kaasun varastoinnin osalta (EUVL L 173, 30.6.2022, s. 17).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1938, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi ja asetuksen (EU) 994/2010 kumoamisesta (EUVL L 280, 28.10.2017, s. 1).

2

(3)  Unionin tuomioistuimen tuomio 15.7.2021, Saksa v. Puola, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 347/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/869, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista, asetusten (EY) N:o 715/2009, (EU) 2019/942 ja (EU) 2019/943 ja direktiivien 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta (EUVL L 152, 3.6.2022, s. 45).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/941, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, riskeihin varautumisesta sähköalalla ja direktiivin 2005/89/EY kumoamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 1).

6

---

| 8.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/11

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2022/1370,

annettu 5 päivänä elokuuta 2022,

asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse okratoksiini A:n enimmäismääristä tietyissä elintarvikkeissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevista yhteisön menettelyistä 8 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 315/93 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (2) vahvistetaan tiettyjen vierasaineiden, myös okratoksiini A:n, enimmäismäärät elintarvikkeissa. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (2) vahvistetaan tiettyjen vierasaineiden, myös okratoksiini A:n, enimmäismäärät elintarvikkeissa.

| (2) | Okratoksiini A on sukujen Aspergillus ja Penicillium sienien luontaisesti tuottama mykotoksiini, jota esiintyy vierasaineena useissa eri elintarvikkeissa, kuten viljassa ja viljatuotteissa, kahvipavuissa, kuivatuissa hedelmissä, viinissä ja rypälemehussa sekä mausteissa ja lakritsissa. Okratoksiini A:ta muodostuu aurinkokuivauksen ja viljelykasvien säilytyksen aikana. Sen muodostuminen voidaan estää soveltamalla hyviä kuivaus- ja varastointikäytäntöjä. |
| --- | --- |

(2)

Okratoksiini A on sukujen Aspergillus ja Penicillium sienien luontaisesti tuottama mykotoksiini, jota esiintyy vierasaineena useissa eri elintarvikkeissa, kuten viljassa ja viljatuotteissa, kahvipavuissa, kuivatuissa hedelmissä, viinissä ja rypälemehussa sekä mausteissa ja lakritsissa. Okratoksiini A:ta muodostuu aurinkokuivauksen ja viljelykasvien säilytyksen aikana. Sen muodostuminen voidaan estää soveltamalla hyviä kuivaus- ja varastointikäytäntöjä.

| (3) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, hyväksyi päivitetyn tieteellisen lausunnon (3) elintarvikkeissa olevasta okratoksiini A:sta vuonna 2020. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, ettei ollut aiheellista vahvistaa terveysperusteista ohjearvoa okratoksiini A:lle ja että näin ollen elintarviketurvallisuusviranomaisen vuonna 2006 vahvistama siedettävä viikkosaanti 120 ng painokiloa kohti ei ole enää voimassa. Lisäksi se totesi, että okratoksiini A:n karsinogeenisille vaikutuksille lasketut altistumismarginaalit osoittavat terveyshaittojen olevan mahdollisia tietyille kuluttajaryhmille. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, hyväksyi päivitetyn tieteellisen lausunnon (3) elintarvikkeissa olevasta okratoksiini A:sta vuonna 2020. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, ettei ollut aiheellista vahvistaa terveysperusteista ohjearvoa okratoksiini A:lle ja että näin ollen elintarviketurvallisuusviranomaisen vuonna 2006 vahvistama siedettävä viikkosaanti 120 ng painokiloa kohti ei ole enää voimassa. Lisäksi se totesi, että okratoksiini A:n karsinogeenisille vaikutuksille lasketut altistumismarginaalit osoittavat terveyshaittojen olevan mahdollisia tietyille kuluttajaryhmille.

| (4) | Asetuksella (EY) N:o 1881/2006 on jo vahvistettu okratoksiini A:n enimmäismäärät tietyille elintarvikkeille. Kun otetaan huomioon, että okratoksiini A:ta on löydetty elintarvikkeista, joille ei ole vielä vahvistettu enimmäismäärää ja jotka vaikuttavat ihmisten altistumiseen okratoksiini A:lle, on aiheellista vahvistaa enimmäismäärä myös näille elintarvikkeille, kuten muille kuivatuille hedelmille kuin rusinoille, tietyille lakritsituotteille, kuivatuille yrteille, tietyille yrttiuutejuomien ainesosille, tietyille öljysiemenille, pistaasipähkinöille ja kaakaojauheelle. Vaikka okratoksiini A:n määrien välistä suhdetta onkin vielä selvennettävä mallasjuomissa ja alkoholittomissa mallasjuomissa sekä kuivatuissa taateleissa ja taatelisiirapissa, on myös aiheellista vahvistaa enimmäismäärä alkoholittomille mallasjuomille ja taatelisiirapille jo tässä vaiheessa. Kun otetaan huomioon myös käytettävissä olevat esiintymistiedot, on aiheellista alentaa okratoksiini A:n nykyisiä enimmäismääriä tietyissä elintarvikkeissa, kuten leipomotuotteissa, rusinoissa, paahdetussa kahvissa ja liukoisessa kahvissa. Lisäksi voimassa olevia säännöksiä okratoksiini A:n määrästä tietyissä mausteissa on laajennettu koskemaan kaikkia mausteita. Juuston ja kinkun osalta tarvitaan lisäseurantaa okratoksiini A:n esiintymisestä ennen enimmäismäärien vahvistamista. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksella (EY) N:o 1881/2006 on jo vahvistettu okratoksiini A:n enimmäismäärät tietyille elintarvikkeille. Kun otetaan huomioon, että okratoksiini A:ta on löydetty elintarvikkeista, joille ei ole vielä vahvistettu enimmäismäärää ja jotka vaikuttavat ihmisten altistumiseen okratoksiini A:lle, on aiheellista vahvistaa enimmäismäärä myös näille elintarvikkeille, kuten muille kuivatuille hedelmille kuin rusinoille, tietyille lakritsituotteille, kuivatuille yrteille, tietyille yrttiuutejuomien ainesosille, tietyille öljysiemenille, pistaasipähkinöille ja kaakaojauheelle. Vaikka okratoksiini A:n määrien välistä suhdetta onkin vielä selvennettävä mallasjuomissa ja alkoholittomissa mallasjuomissa sekä kuivatuissa taateleissa ja taatelisiirapissa, on myös aiheellista vahvistaa enimmäismäärä alkoholittomille mallasjuomille ja taatelisiirapille jo tässä vaiheessa. Kun otetaan huomioon myös käytettävissä olevat esiintymistiedot, on aiheellista alentaa okratoksiini A:n nykyisiä enimmäismääriä tietyissä elintarvikkeissa, kuten leipomotuotteissa, rusinoissa, paahdetussa kahvissa ja liukoisessa kahvissa. Lisäksi voimassa olevia säännöksiä okratoksiini A:n määrästä tietyissä mausteissa on laajennettu koskemaan kaikkia mausteita. Juuston ja kinkun osalta tarvitaan lisäseurantaa okratoksiini A:n esiintymisestä ennen enimmäismäärien vahvistamista.

| (5) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1881/2006 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1881/2006 olisi muutettava.

| (6) | Jotta talouden toimijat voisivat valmistautua tällä asetuksella käyttöön otettuihin uusiin sääntöihin, on aiheellista vahvistaa kohtuullinen aika, ennen kuin uusia enimmäismääriä aletaan soveltaa. On myös aiheellista vahvistaa siirtymäkausi elintarvikkeille, jotka on laillisesti saatettu markkinoille ennen tämän asetuksen soveltamispäivää. |
| --- | --- |

(6)

Jotta talouden toimijat voisivat valmistautua tällä asetuksella käyttöön otettuihin uusiin sääntöihin, on aiheellista vahvistaa kohtuullinen aika, ennen kuin uusia enimmäismääriä aletaan soveltaa. On myös aiheellista vahvistaa siirtymäkausi elintarvikkeille, jotka on laillisesti saatettu markkinoille ennen tämän asetuksen soveltamispäivää.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1881/2006 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Liitteessä lueteltuja elintarvikkeita, jotka on laillisesti saatettu markkinoille ennen 1 päivää tammikuuta 2023, saa edelleen pitää kaupan niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EYVL L 37, 13.2.1993, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1881/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta (EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5).

2

(3)  Scientific Opinion on the risk assessment of ochratoxin A in food. EFSA Journal 2020; 18(5):6113, 150 pp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020,6113

3

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1881/2006 liitteessä olevan 2 jakson 2.2 kohta seuraavasti:

| Elintarvikkeet (1) | Enimmäismäärät (μg/kg) |
| --- | --- |
| ”2.2 | Okratoksiini A | |
| 2.2.1 | Käsittelemättömät viljat (18) | 5,0 |
| 2.2.2 | Kaikki käsittelemättömistä viljoista saadut valmisteet, lukuun ottamatta 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 ja 2.2.13 kohdassa lueteltuja elintarvikkeita
  Loppukuluttajaa varten markkinoille saatetut viljat | 3,0 |
| 2.2.3 | Leipomotuotteet, viljavälipalat ja aamiaishiutaleet






  — | tuotteet, jotka eivät sisällä öljysiemeniä, pähkinöitä eikä kuivattuja hedelmiä |

Elintarvikkeet (1)

Enimmäismäärät (μg/kg)

”2.2

Okratoksiini A

2.2.1

Käsittelemättömät viljat (18)

5,0

2.2.2

Kaikki käsittelemättömistä viljoista saadut valmisteet, lukuun ottamatta 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 ja 2.2.13 kohdassa lueteltuja elintarvikkeita

Loppukuluttajaa varten markkinoille saatetut viljat

3,0

2.2.3

Leipomotuotteet, viljavälipalat ja aamiaishiutaleet

—

tuotteet, jotka eivät sisällä öljysiemeniä, pähkinöitä eikä kuivattuja hedelmiä

| — | tuotteet, jotka sisältävät vähintään 20 % rusinoita ja/tai kuivattuja viikunoita |
| --- | --- |

—

tuotteet, jotka sisältävät vähintään 20 % rusinoita ja/tai kuivattuja viikunoita

| — | muut tuotteet, jotka sisältävät öljysiemeniä, pähkinöitä ja/tai kuivattuja hedelmiä |
| --- | --- |

—

muut tuotteet, jotka sisältävät öljysiemeniä, pähkinöitä ja/tai kuivattuja hedelmiä

2,0

4,0

3,0

2.2.4

Alkoholittomat mallasjuomat

3,0

2.2.5

Vehnägluteeni, jota ei ole saatettu markkinoille loppukuluttajaa varten

8,0

2.2.6

Kuivatut hedelmät

| — | rusinat (korintit, rusinat ja sultana-lajikkeet) ja kuivatut viikunat |
| --- | --- |

—

rusinat (korintit, rusinat ja sultana-lajikkeet) ja kuivatut viikunat

| — | muut kuivatut hedelmät |
| --- | --- |

—

muut kuivatut hedelmät

8,0

2,0

2.2.7

Taatelisiirappi

15

2.2.8

Paahdettu kahvi

| — | paahdetut kahvipavut, jauhettu paahdettu kahvi, lukuun ottamatta liukoista kahvia |
| --- | --- |

—

paahdetut kahvipavut, jauhettu paahdettu kahvi, lukuun ottamatta liukoista kahvia

| — | liukoinen kahvi (pikakahvi) |
| --- | --- |

—

liukoinen kahvi (pikakahvi)

3,0

5,0

2.2.9

Viinit (myös kuohuviini, mutta ei väkevä viini, eikä viini, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 15 tilavuusprosenttia) ja hedelmäviini (11)

2,0 (12 )

2.2.10

Maustetut viinit, maustetut viinipohjaiset juomat ja maustetut viinistä valmistetut juomasekoitukset (13)

2,0 (12 )

2.2.11

Loppukuluttajaa varten markkinoille saatettu rypälemehu, rypälemehutiiviste ennalleen saatettuna, rypälenektari, rypäleen puristemehu ja tiivistetty rypäleen puristemehu ennalleen saatettuna (14)

2,0 (12 )

2.2.12

Imeväisten ja pikkulasten viljapohjaiset valmisruoat ja muut lastenruoat (3) (7)

0,50

2.2.13

Imeväisten ja pikkulasten erityisruokavaliovalmisteet lääkinnällisiin tarkoituksiin (3) (10)

0,50

2.2.14

Mausteet, mukaan luettuna kuivatut mausteet, paitsi Capsicum spp.

Capsicum spp (niiden kuivatut hedelmät, kokonaisina tai jauhettuina, maustepaprikat, chilijauhe, cayenne ja paprika mukaan luettuina)

Mausteseokset

15

20

15

2.2.15

Lakritsi (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate ja muut lajit)

| — | lakritsijuuri, myös yrttiuutejuomien ainesosana |
| --- | --- |

—

lakritsijuuri, myös yrttiuutejuomien ainesosana

| — | elintarvikkeissa, erityisesti juomissa ja makeisissa, käytettävä lakritsiuute (42) |
| --- | --- |

—

elintarvikkeissa, erityisesti juomissa ja makeisissa, käytettävä lakritsiuute (42)

| — | lakritsimakeiset, jotka sisältävät ≥ 97 % lakritsiuutetta kuiva-aineesta |
| --- | --- |

—

lakritsimakeiset, jotka sisältävät ≥ 97 % lakritsiuutetta kuiva-aineesta

| — | muut lakritsimakeiset |
| --- | --- |

—

muut lakritsimakeiset

20

80

50

10,0

2.2.16

Kuivatut yrtit

10,0

2.2.17

Yrttiuutejuomissa käytettävät inkiväärinjuuret

Yrttiuutejuomissa tai kahvinkorvikkeissa käytettävät rohtosalkoruusunjuuret, voikukanjuuret ja appelsiininkukat

15

20

2.2.18

Auringonkukansiemenet, kurpitsansiemenet, (vesi)meloninsiemenet, hampunsiemenet ja soijapavut

5,0

2.2.19

Pistaasipähkinät, joihin on sovellettu lajittelua tai muita fyysisiä menetelmiä ennen niiden saattamista markkinoille loppukuluttajaa varten tai elintarvikkeiden ainesosaksi

Pistaasipähkinät, jotka on saatettu markkinoille loppukuluttajaa varten tai elintarvikkeiden ainesosiksi

10,0

5,0

2.2.20

Kaakaojauhe

3,0 ”

---

| 8.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1371,

annettu 5 päivänä elokuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2066 tiettyjen kielitoisintojen oikaisemisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2066 (2) bulgarian-, hollannin-, italian-, latvian-, portugalin-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, sloveenin-, suomen-, tanskan-, tšekin- ja vironkielisissä toisinnoissa on 38 artiklan 6 kohdassa virhe, joka muuttaa säännöksen merkitystä, tai sanamuoto, joka voi aiheuttaa väärinymmärryksen kyseisessä kohdassa mainitusta ajanjaksosta ja siitä, mihin se viittaa. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2066 (2) bulgarian-, hollannin-, italian-, latvian-, portugalin-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, sloveenin-, suomen-, tanskan-, tšekin- ja vironkielisissä toisinnoissa on 38 artiklan 6 kohdassa virhe, joka muuttaa säännöksen merkitystä, tai sanamuoto, joka voi aiheuttaa väärinymmärryksen kyseisessä kohdassa mainitusta ajanjaksosta ja siitä, mihin se viittaa.

| (2) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2066 bulgarian-, hollannin-, italian-, latvian-, portugalin-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, sloveenin-, suomen-, tanskan-, tšekin- ja vironkieliset toisinnot olisi oikaistava. Oikaisu ei vaikuta muihin kielitoisintoihin. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2066 bulgarian-, hollannin-, italian-, latvian-, portugalin-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, sloveenin-, suomen-, tanskan-, tšekin- ja vironkieliset toisinnot olisi oikaistava. Oikaisu ei vaikuta muihin kielitoisintoihin.

| (3) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat 9 päivänä helmikuuta 2022 annetun ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat 9 päivänä helmikuuta 2022 annetun ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2066 38 artiklan 6 kohta seuraavasti: ”6. Poiketen siitä, mitä 5 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot tai tapauksen mukaan toimivaltaiset viranomaiset voivat katsoa, että mainitussa kohdassa tarkoitetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit täyttyvät poltossa 1 päivän tammikuuta 2022 ja 31 päivän joulukuuta 2022 välisenä aikana käytettävien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden osalta.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2066, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista sekä komission asetuksen (EU) N:o 601/2012 muuttamisesta (EUVL L 334, 31.12.2018, s. 1).

2

---

| 8.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/16

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1372,

annettu 5 päivänä elokuuta 2022,

väliaikaisista toimenpiteistä Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan unioniin tulon ja siellä leviämisen, siirtämisen, lisäämisen ja luovuttamisen estämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvintuhoojien vastaisista suojatoimenpiteistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) N:o 1143/2014 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 69/464/ETY, 74/647/ETY, 93/85/ETY, 98/57/EY, 2000/29/EY, 2006/91/EY ja 2007/33/EY kumoamisesta 26 päivänä lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/2031 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (2) ja erityisesti sen 128 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhooja ei sisälly komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2019/2072 (3) vahvistettuihin unionikaranteenituhoojien, suoja-aluekaranteenituhoojien tai säänneltyjen muiden kuin unionikaranteenituhoojien luetteloihin. |
| --- | --- |

(1)

Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhooja ei sisälly komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2019/2072 (3) vahvistettuihin unionikaranteenituhoojien, suoja-aluekaranteenituhoojien tai säänneltyjen muiden kuin unionikaranteenituhoojien luetteloihin.

| (2) | Italia ilmoitti komissiolle vuonna 2016, että Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojaa oli havaittu ensimmäistä kertaa sen alueella Pohjois-Italian riisintuotantoalueella. Sen jälkeen sitä on havaittu myös muilla riisipelloilla, ja kaikkein vakavimpien saastumistapausten aiheuttamat satotappiot ovat jopa 50 prosenttia tavanomaisesta tuotannosta. |
| --- | --- |

(2)

Italia ilmoitti komissiolle vuonna 2016, että Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojaa oli havaittu ensimmäistä kertaa sen alueella Pohjois-Italian riisintuotantoalueella. Sen jälkeen sitä on havaittu myös muilla riisipelloilla, ja kaikkein vakavimpien saastumistapausten aiheuttamat satotappiot ovat jopa 50 prosenttia tavanomaisesta tuotannosta.

| (3) | Italia hyväksyi vuonna 2017 virallisia toimenpiteitä estääkseen Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan kulkeutumisen alueelleen ja siellä leviämisen (4). Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojaa esiintyy pääasiassa Oryza sativa L. -lajin juurrutetuissa kasveissa, jotka on kasvatettu maassa ja jotka on tarkoitettu istutettaviksi. Sitä esiintyy myös muissa isäntäkasveissa, kuten ohrassa, mutta vähemmän kuin Oryza sativa L. -lajin juurrutetuissa kasveissa. |
| --- | --- |

(3)

Italia hyväksyi vuonna 2017 virallisia toimenpiteitä estääkseen Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan kulkeutumisen alueelleen ja siellä leviämisen (4). Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojaa esiintyy pääasiassa Oryza sativa L. -lajin juurrutetuissa kasveissa, jotka on kasvatettu maassa ja jotka on tarkoitettu istutettaviksi. Sitä esiintyy myös muissa isäntäkasveissa, kuten ohrassa, mutta vähemmän kuin Oryza sativa L. -lajin juurrutetuissa kasveissa.

| (4) | Italia on tällä hetkellä ainoa jäsenvaltio, jossa Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan esiintyminen on vahvistettu. Italian vuonna 2018 tekemän riskinarvioinnin (5) perusteella voidaan todeta, että kyseinen kasvintuhooja täyttää asetuksen (EU) 2016/2031 liitteessä I olevan 3 jakson 2 alajaksossa vahvistetut kriteerit. Sen vuoksi katsotaan tarpeelliseksi hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen kasvintuhoojan torjumiseksi. Näissä toimenpiteissä olisi otettava huomioon sen tärkeimmät kulkeutumisreitit, kuten istutettaviksi tarkoitetut kasvit, maa-aines, koneet ja työkalut sekä ihmisavusteiset siirrot. |
| --- | --- |

(4)

Italia on tällä hetkellä ainoa jäsenvaltio, jossa Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan esiintyminen on vahvistettu. Italian vuonna 2018 tekemän riskinarvioinnin (5) perusteella voidaan todeta, että kyseinen kasvintuhooja täyttää asetuksen (EU) 2016/2031 liitteessä I olevan 3 jakson 2 alajaksossa vahvistetut kriteerit. Sen vuoksi katsotaan tarpeelliseksi hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen kasvintuhoojan torjumiseksi. Näissä toimenpiteissä olisi otettava huomioon sen tärkeimmät kulkeutumisreitit, kuten istutettaviksi tarkoitetut kasvit, maa-aines, koneet ja työkalut sekä ihmisavusteiset siirrot.

| (5) | Mainitun Italian riisintuotantoalueen tietyssä osassa on todettu, ettei Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan hävittäminen ole enää mahdollista. Näin ollen Italian olisi voitava soveltaa hävittämistoimenpiteiden sijaan toimenpiteitä, joilla estetään sen leviäminen kyseisen alueen ulkopuolelle. Näillä toimenpiteillä olisi pyrittävä pitämään Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan esiintyminen vakaalla tasolla. Jos kartoituksissa kuitenkin käy ilmi, että Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojaa alkaa esiintyä enemmän, olisi sovellettava sen hävittämiseen tähtääviä toimenpiteitä, jotta esiintyvyyttä saadaan jälleen vähennettyä ja sen leviäminen estettyä. |
| --- | --- |

(5)

Mainitun Italian riisintuotantoalueen tietyssä osassa on todettu, ettei Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan hävittäminen ole enää mahdollista. Näin ollen Italian olisi voitava soveltaa hävittämistoimenpiteiden sijaan toimenpiteitä, joilla estetään sen leviäminen kyseisen alueen ulkopuolelle. Näillä toimenpiteillä olisi pyrittävä pitämään Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan esiintyminen vakaalla tasolla. Jos kartoituksissa kuitenkin käy ilmi, että Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojaa alkaa esiintyä enemmän, olisi sovellettava sen hävittämiseen tähtääviä toimenpiteitä, jotta esiintyvyyttä saadaan jälleen vähennettyä ja sen leviäminen estettyä.

| (6) | Jäsenvaltioiden olisi tiedotettava yleisölle ja asiaankuuluville ammattimaisille toimijoille Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan uhasta ja sen torjumiseksi toteutetuista toimenpiteistä, jotta kaikki henkilöt, joita asia mahdollisesti koskee, voisivat toimia tehokkaammin. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti lisättävä yleistä tietoisuutta siitä, että se voi levitä jalkineiden ja ajoneuvojen välityksellä, koska näillä kulkeutumisreiteillä on suurin merkitys suuren yleisön kannalta. |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltioiden olisi tiedotettava yleisölle ja asiaankuuluville ammattimaisille toimijoille Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan uhasta ja sen torjumiseksi toteutetuista toimenpiteistä, jotta kaikki henkilöt, joita asia mahdollisesti koskee, voisivat toimia tehokkaammin. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti lisättävä yleistä tietoisuutta siitä, että se voi levitä jalkineiden ja ajoneuvojen välityksellä, koska näillä kulkeutumisreiteillä on suurin merkitys suuren yleisön kannalta.

| (7) | Kartoituksia olisi tehtävä rajatuilla alueilla ja isäntäkasveille kyseisten alueiden ulkopuolella, jotta Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan mahdollinen esiintyminen voidaan havaita varhaisessa vaiheessa ja estää sen leviäminen muualle unionin alueelle. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä vuotuisia kartoituksia Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan kulkeutumisriskin arvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

(7)

Kartoituksia olisi tehtävä rajatuilla alueilla ja isäntäkasveille kyseisten alueiden ulkopuolella, jotta Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan mahdollinen esiintyminen voidaan havaita varhaisessa vaiheessa ja estää sen leviäminen muualle unionin alueelle. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä vuotuisia kartoituksia Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan kulkeutumisriskin arvioinnin perusteella.

| (8) | Kun otetaan huomioon Italiasta saatu näyttö ja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan laaja levinneisyys riisiä tuottavissa kolmansissa maissa, on tarpeen tarkistaa, että tietyt edellytykset ovat täyttyneet kyseisissä kolmansissa maissa Oryza sativa L. -lajin istutettaviksi tarkoitettujen juurrutettujen kasvien osalta ennen niiden tuontia unioniin. Näiden edellytysten olisi koskettava erityisesti tuotantotilan tai -paikan mainitusta kasvintuhoojasta vapaata asemaa, suoritettavia virallisia tarkastuksia ja ilmoituksia, joiden on sisällyttävä kasvinterveystodistukseen. Nämä edellytykset ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että kyseiset kasvit ovat vapaita Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojasta. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon Italiasta saatu näyttö ja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan laaja levinneisyys riisiä tuottavissa kolmansissa maissa, on tarpeen tarkistaa, että tietyt edellytykset ovat täyttyneet kyseisissä kolmansissa maissa Oryza sativa L. -lajin istutettaviksi tarkoitettujen juurrutettujen kasvien osalta ennen niiden tuontia unioniin. Näiden edellytysten olisi koskettava erityisesti tuotantotilan tai -paikan mainitusta kasvintuhoojasta vapaata asemaa, suoritettavia virallisia tarkastuksia ja ilmoituksia, joiden on sisällyttävä kasvinterveystodistukseen. Nämä edellytykset ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että kyseiset kasvit ovat vapaita Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojasta.

| (9) | Lisäksi on tarpeen, että Oryza sativa L. -lajin istutettaviksi tarkoitetuille juurrutetuille kasveille tehdään saapumisen yhteydessä silmämääräinen tarkastus ja, jos niissä on oireita Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojasta, näytteenotto ja testaus kyseisen kasvintuhoojan esiintymisen varalta sen mahdollisen esiintymisen havaitsemiseksi tai sen puuttumisen toteamiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Lisäksi on tarpeen, että Oryza sativa L. -lajin istutettaviksi tarkoitetuille juurrutetuille kasveille tehdään saapumisen yhteydessä silmämääräinen tarkastus ja, jos niissä on oireita Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojasta, näytteenotto ja testaus kyseisen kasvintuhoojan esiintymisen varalta sen mahdollisen esiintymisen havaitsemiseksi tai sen puuttumisen toteamiseksi.

| (10) | Olisi myös säädettävä toimenpiteistä, jotka koskevat unionista peräisin olevien Oryza sativa L. -lajin juurrutettujen kasvien siirtämistä unionin sisällä. Asianmukaisen kasvinsuojelun tason varmistamiseksi kyseisten kasvien ja maa-aineksen siirtäminen rajatuilta alueilta muualle unionin alueelle olisi kiellettävä. |
| --- | --- |

(10)

Olisi myös säädettävä toimenpiteistä, jotka koskevat unionista peräisin olevien Oryza sativa L. -lajin juurrutettujen kasvien siirtämistä unionin sisällä. Asianmukaisen kasvinsuojelun tason varmistamiseksi kyseisten kasvien ja maa-aineksen siirtäminen rajatuilta alueilta muualle unionin alueelle olisi kiellettävä.

| (11) | Tätä asetusta olisi sovellettava riittävän pitkään, jotta sitä voidaan tarkastella uudelleen ja arvioida Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan esiintymistä ja leviämistä. |
| --- | --- |

(11)

Tätä asetusta olisi sovellettava riittävän pitkään, jotta sitä voidaan tarkastella uudelleen ja arvioida Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan esiintymistä ja leviämistä.

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, joilla estetään Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan unioniin tulo ja siellä leviäminen, siirtäminen, lisääminen ja luovuttaminen.

Meloidogyne graminicola

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’asianomaisella kasvintuhoojalla’Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojaa; |
| --- | --- |

1)

’asianomaisella kasvintuhoojalla’Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojaa;

Meloidogyne graminicola

| 2) | ’asianomaisilla kasveilla’ lajiin Oryza sativa L. kuuluvia istutettaviksi tarkoitettuja juurellisia kasveja, jotka on kasvatettu maassa, lukuun ottamatta siemeniä; |
| --- | --- |

2)

’asianomaisilla kasveilla’ lajiin Oryza sativa L. kuuluvia istutettaviksi tarkoitettuja juurellisia kasveja, jotka on kasvatettu maassa, lukuun ottamatta siemeniä;

Oryza sativa

| 3) | ’isäntäkasveilla’ istutettaviksi tarkoitettuja juurellisia kasveja, jotka kuuluvat liitteessä I lueteltuihin sukuihin ja lajeihin ja jotka on kasvatettu maassa; |
| --- | --- |

3)

’isäntäkasveilla’ istutettaviksi tarkoitettuja juurellisia kasveja, jotka kuuluvat liitteessä I lueteltuihin sukuihin ja lajeihin ja jotka on kasvatettu maassa;

| 4) | ’ylivuotisilla isäntäkasveilla’ isäntäkasveja, joita esiintyy tuotantopaikoilla, vaikkei niitä ole sinne istutettu; |
| --- | --- |

4)

’ylivuotisilla isäntäkasveilla’ isäntäkasveja, joita esiintyy tuotantopaikoilla, vaikkei niitä ole sinne istutettu;

| 5) | ’asianomaisilla siemenillä’ lajin Oryza sativa L. siemeniä; |
| --- | --- |

5)

’asianomaisilla siemenillä’ lajin Oryza sativa L. siemeniä;

Oryza sativa

| 6) | ’asianomaisilla esineillä’ koneita, työkaluja, ajoneuvoja ja henkilökohtaisia varusteita, joita on käytetty isäntäkasvien istuttamiseen, käsittelyyn tai korjaamiseen liittyvän toiminnan yhteydessä; |
| --- | --- |

6)

’asianomaisilla esineillä’ koneita, työkaluja, ajoneuvoja ja henkilökohtaisia varusteita, joita on käytetty isäntäkasvien istuttamiseen, käsittelyyn tai korjaamiseen liittyvän toiminnan yhteydessä;

| 7) | ’rajatulla alueella’ saastuneen alueen ja puskurialueen käsittävää aluetta, joka muodostetaan, kun asianomainen kasvintuhooja on havaittu; |
| --- | --- |

7)

’rajatulla alueella’ saastuneen alueen ja puskurialueen käsittävää aluetta, joka muodostetaan, kun asianomainen kasvintuhooja on havaittu;

| 8) | ’saastuneella alueella’ aluetta, joka kattaa ne Oryza sativa L. -pellot, joilla sijaitsevat






  a) | kaikki isäntäkasvit, jotka tiedetään asianomaisen kasvintuhoojan saastuttamiksi; |
| --- | --- | --- |

8)

’saastuneella alueella’ aluetta, joka kattaa ne Oryza sativa L. -pellot, joilla sijaitsevat

Oryza sativa

a)

kaikki isäntäkasvit, jotka tiedetään asianomaisen kasvintuhoojan saastuttamiksi;

| b) | kaikki isäntäkasvit, joissa on asianomaisen kasvintuhoojan aiheuttamaan mahdolliseen saastumiseen viittaavia oireita; |
| --- | --- |

b)

kaikki isäntäkasvit, joissa on asianomaisen kasvintuhoojan aiheuttamaan mahdolliseen saastumiseen viittaavia oireita;

| c) | kaikki muut kasvit, joita epäillään asianomaisen kasvintuhoojan saastuttamiksi tai jotka ovat sen saastuttamia, mukaan lukien kasvit, jotka ovat todennäköisesti saastuneita, koska ne ovat alttiita kyseiselle kasvintuhoojalle tai koska ne sijaitsevat lähellä saastuneita asianomaisia kasveja tai niistä kasvatettuja kasveja; |
| --- | --- |

c)

kaikki muut kasvit, joita epäillään asianomaisen kasvintuhoojan saastuttamiksi tai jotka ovat sen saastuttamia, mukaan lukien kasvit, jotka ovat todennäköisesti saastuneita, koska ne ovat alttiita kyseiselle kasvintuhoojalle tai koska ne sijaitsevat lähellä saastuneita asianomaisia kasveja tai niistä kasvatettuja kasveja;

| d) | maa, maa-aines ja muut kohteet, jotka ovat asianomaisen tuhoojan saastuttamia tai todennäköisesti saastuttamia; |
| --- | --- |

d)

maa, maa-aines ja muut kohteet, jotka ovat asianomaisen tuhoojan saastuttamia tai todennäköisesti saastuttamia;

| 9) | ’puskurialueella’ saastunutta aluetta ympäröivää, vähintään 100 m leveää aluetta; |
| --- | --- |

9)

’puskurialueella’ saastunutta aluetta ympäröivää, vähintään 100 m leveää aluetta;

| 10) | ’houkutuskasvimenetelmällä’ menetelmää, jossa saastuneelle pellolle istutetaan asianomaisen kasvintuhoojan pyydystämiseksi tilapäisesti asianomaisia kasveja, jotka myöhemmin poistetaan ja tuhotaan, ja jonka tarkoitus on suojella muita samalla pellolla kasvavia asianomaisia kasveja kyseiseltä kasvintuhoojalta. |
| --- | --- |

10)

’houkutuskasvimenetelmällä’ menetelmää, jossa saastuneelle pellolle istutetaan asianomaisen kasvintuhoojan pyydystämiseksi tilapäisesti asianomaisia kasveja, jotka myöhemmin poistetaan ja tuhotaan, ja jonka tarkoitus on suojella muita samalla pellolla kasvavia asianomaisia kasveja kyseiseltä kasvintuhoojalta.

3 artikla

Asianomaisen kasvintuhoojan unioniin kulkeutumisen ja sen unionin sisällä siirtämisen estäminen

Asianomaista kasvintuhoojaa ei saa tuoda unionin alueelle, eikä sitä saa siirtää tai pitää tai lisätä eikä luovuttaa unionin alueella.

4 artikla

Rajattujen alueiden muodostaminen

1.   Jos asianomaisen kasvintuhoojan esiintyminen unionin alueella vahvistetaan, jokaisen asianomaisen jäsenvaltion on välittömästi muodostettava rajattu alue.

2.   Jos asianomaisen kasvintuhoojan esiintyminen vahvistetaan puskurialueella, asianomaisen jäsenvaltion on välittömästi tarkasteltava uudelleen saastuneen alueen ja puskurialueen rajoja ja muutettava niitä asianmukaisella tavalla.

3.   Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille niiden rajattujen alueiden lukumäärä ja sijainti, jotka on muodostettu asianomaisen kasvintuhoojan vuoksi asetuksen (EU) 2016/2031 18 artiklan mukaisesti.

4.   Jos asianomaista kasvintuhoojaa ei 8 artiklassa tarkoitettujen kartoitusten perusteella ole havaittu rajatulla alueella kolmen peräkkäisen vuoden aikana, rajattu alue voidaan lakkauttaa. Tällaisissa tapauksissa asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille, että rajattu alue on lakkautettu asetuksen (EU) 2016/2031 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

5 artikla

Hävittämistoimenpiteet

Asianomaisen jäsenvaltion on sovellettava rajatuilla alueilla kaikkia seuraavia toimenpiteitä asianomaisen kasvintuhoojan hävittämiseksi:

| 1) | saastuneella alueella olevat asianomaiset kasvit on poistettava ja tuhottava pelloilla lähellä sadonkorjuuaikaa. Asianomaiset kasvit on tuhottava paikan päällä tai läheisessä, saastuneen alueen sisällä sijaitsevassa tähän tarkoitukseen varatussa paikassa niin, että varmistetaan, ettei asianomainen kasvintuhooja pääse leviämään; |
| --- | --- |

1)

saastuneella alueella olevat asianomaiset kasvit on poistettava ja tuhottava pelloilla lähellä sadonkorjuuaikaa. Asianomaiset kasvit on tuhottava paikan päällä tai läheisessä, saastuneen alueen sisällä sijaitsevassa tähän tarkoitukseen varatussa paikassa niin, että varmistetaan, ettei asianomainen kasvintuhooja pääse leviämään;

| 2) | asianomaisia siemeniä ei saa kylvää eikä isäntäkasveja istuttaa saastuneelle alueelle; |
| --- | --- |

2)

asianomaisia siemeniä ei saa kylvää eikä isäntäkasveja istuttaa saastuneelle alueelle;

| 3) | ylivuotiset isäntäkasvit on hävitettävä säännöllisesti; |
| --- | --- |

3)

ylivuotiset isäntäkasvit on hävitettävä säännöllisesti;

| 4) | saastuneella alueella sijaitsevat pellot on pidettävä yhtäjaksoisesti tulvitettuina yli 18 kuukauden ajan. Jos yhtäjaksoinen tulvittaminen ei ole mahdollista, on sovellettava houkutuskasvimenetelmää tai muita menetelmiä, joilla kasvintuhoojaa estetään pääsemästä elinkiertonsa päähän; |
| --- | --- |

4)

saastuneella alueella sijaitsevat pellot on pidettävä yhtäjaksoisesti tulvitettuina yli 18 kuukauden ajan. Jos yhtäjaksoinen tulvittaminen ei ole mahdollista, on sovellettava houkutuskasvimenetelmää tai muita menetelmiä, joilla kasvintuhoojaa estetään pääsemästä elinkiertonsa päähän;

| 5) | houkutuskasvimenetelmää varten käytettävät asianomaiset kasvit on tuhottava viiden viikon kuluessa istutuksesta; |
| --- | --- |

5)

houkutuskasvimenetelmää varten käytettävät asianomaiset kasvit on tuhottava viiden viikon kuluessa istutuksesta;

| 6) | asianomaiset esineet, joita on käytetty saastuneella alueella, on puhdistettava maa-aineksesta ja kasvien jäänteistä ennen kuin ne voidaan viedä ympäröiville pelloille. Puhdistuksen aikana on vältettävä jäämien leviämistä saastuneesta pellosta. |
| --- | --- |

6)

asianomaiset esineet, joita on käytetty saastuneella alueella, on puhdistettava maa-aineksesta ja kasvien jäänteistä ennen kuin ne voidaan viedä ympäröiville pelloille. Puhdistuksen aikana on vältettävä jäämien leviämistä saastuneesta pellosta.

6 artikla

Leviämisen rajoittamista koskevat toimenpiteet

1.   Toimivaltaisen viranomaisen on sovellettava liitteessä II luetelluilla rajatuilla alueilla kaikkia seuraavia toimenpiteitä, jotta asianomainen kasvintuhooja saadaan pidettyä kyseisillä alueilla ja jottei se pääse leviämään kyseisten alueiden ulkopuolelle:

| a) | asianomaisia siemeniä voidaan kylvää ja asianomaisia kasveja istuttaa ainoastaan, jos on toteutettu jokin seuraavista kasvinsuojelutoimenpiteistä:






  i) | vähintään kuuden kuukauden yhtäjaksoinen tulvittaminen viimeisimmästä sadonkorjuusta alkaen; |
| --- | --- | --- |

a)

asianomaisia siemeniä voidaan kylvää ja asianomaisia kasveja istuttaa ainoastaan, jos on toteutettu jokin seuraavista kasvinsuojelutoimenpiteistä:

i)

vähintään kuuden kuukauden yhtäjaksoinen tulvittaminen viimeisimmästä sadonkorjuusta alkaen;

| ii) | houkutuskasvimenetelmä, jossa asianomaiset kasvit on tuhottava viiden viikon kuluessa istutuksesta; |
| --- | --- |

ii)

houkutuskasvimenetelmä, jossa asianomaiset kasvit on tuhottava viiden viikon kuluessa istutuksesta;

| iii) | vuoroviljely, jossa käytetään joko muita kuin isäntäkasveja tai sukuun Brassica L. taikka lajeihin Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. ja Zea mays L. kuuluvia viljeltyjä isäntäkasveja tarkoituksena tuottaa sipuleita, kasviksia tai viljaa loppukäyttäjien käyttöön eikä istutettaviksi tarkoitettuina kasveina käytettäviksi; |
| --- | --- |

iii)

vuoroviljely, jossa käytetään joko muita kuin isäntäkasveja tai sukuun Brassica L. taikka lajeihin Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. ja Zea mays L. kuuluvia viljeltyjä isäntäkasveja tarkoituksena tuottaa sipuleita, kasviksia tai viljaa loppukäyttäjien käyttöön eikä istutettaviksi tarkoitettuina kasveina käytettäviksi;

| b) | ylivuotiset isäntäkasvit on hävitettävä säännöllisesti; |
| --- | --- |

b)

ylivuotiset isäntäkasvit on hävitettävä säännöllisesti;

| c) | asianomaiset esineet, joita on käytetty saastuneella pellolla, on puhdistettava maa-aineksesta ja kasvien jäänteistä ennen kuin ne voidaan viedä ympäröiville pelloille. Puhdistuksen aikana on vältettävä jäämien leviämistä saastuneesta pellosta. |
| --- | --- |

c)

asianomaiset esineet, joita on käytetty saastuneella pellolla, on puhdistettava maa-aineksesta ja kasvien jäänteistä ennen kuin ne voidaan viedä ympäröiville pelloille. Puhdistuksen aikana on vältettävä jäämien leviämistä saastuneesta pellosta.

2.   Jos kartoituksen tulokset osoittavat, että asianomaisen kasvintuhoojan esiintyminen on lisääntynyt, toimivaltaisen viranomaisen on sovellettava 5 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä asianomaisilla rajatuilla alueilla.

7 artikla

Tiedottaminen

Niiden rajattujen alueiden osalta, joihin on sovellettu 5 ja 6 artiklassa tarkoitettuja hävittämistoimenpiteitä ja leviämisen rajoittamista koskevia toimenpiteitä, asianomaisen jäsenvaltion on lisättävä yleistä tietoisuutta asianomaisen kasvintuhoojan uhasta ja toteutetuista toimenpiteistä, joilla pyritään estämään sen leviäminen rajattujen alueiden ulkopuolelle. Sen on varmistettava, että yleisö ja asiaankuuluvat toimijat ovat tietoisia rajattujen alueiden, saastuneen alueen ja puskurialueen rajauksista.

8 artikla

Asianomaisen kasvintuhoojan kartoittaminen jäsenvaltioiden alueella

1.   Jäsenvaltioiden on tehtävä vuosittain virallisia kartoituksia, joissa selvitetään asianomaisen kasvintuhoojan esiintymistä niiden alueella olevissa isäntäkasveissa, ja asetettava etusijalle asianomaisia kasveja koskevat kartoitukset. Kartoitusten on perustuttava riskeihin.

Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain viimeistään 30 päivänä huhtikuuta komissiolle ja muille jäsenvaltioille rajattujen alueiden ulkopuolella tehtyjen kartoitusten tulokset komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1231 (6) liitteessä I esitettyjen mallien mukaisesti.

2.   Asianomaisen jäsenvaltion on seurattava asianomaisen kasvintuhoojan esiintymisen kehittymistä rajatuilla alueilla. Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava vuosittain viimeistään 30 päivänä huhtikuuta komissiolle ja muille jäsenvaltioille suoritettujen kartoitusten tulokset käyttäen liitteessä III esitettyä mallia.

3.   Kartoituksiin on sisällyttävä isäntäkasvien silmämääräiset tarkastukset ja näytteenotto oireisista isäntäkasveista sekä tarvittaessa oireisten isäntäkasvien läheisyydessä sijaitsevista oireettomista isäntäkasveista ja maa-aineksesta. Näytteenoton kohteena olevien kasvien juuristo on tarkastettava asianomaisen kasvintuhoojan aiheuttamien äkämien esiintymisen varalta.

4.   Maa-ainesnäytteet on otettava oireisten isäntäkasvien vierestä. Maa-ainesnäyte otetaan 20–25 cm:n syvyydestä. Seurattavilla pelloilla maa-ainesnäytteet on otettava koko pellon kattavan suorakulmaisen ristikon muodossa siten, että näytteenottopisteiden välinen pituus on enintään 20 metriä ja leveys enintään 5 metriä. Näytteen koon on oltava 500 ml yhden hehtaarin kokonaispinta-alaa kohden.

9 artikla

Asianomaisten kasvien, maa-aineksen, asianomaisten siementen ja asianomaisten esineiden siirtäminen

1.   Asianomaisten kasvien siirtäminen pois rajatuilta alueilta on kielletty.

2.   Sellaisen maa-aineksen, jossa on kasvatettu asianomaisia kasveja viimeisten kolmen vuoden aikana, siirtäminen rajattujen alueiden sisällä tai niiltä pois on kielletty.

3.   Asianomaisten siementen siirtäminen rajattujen alueiden sisällä tai niiltä pois on sallittua vain, jos siemenissä ei ole maa-ainesta tai kasvien jäänteitä.

4.   Asianomaisten esineiden siirtäminen pois rajatuilta alueilta on sallittua vain, jos ne on puhdistettu ja todettu puhtaiksi maa-aineksesta.

10 artikla

Asianomaisten kasvien ja asianomaisten siemenien tuonti unioniin

Kolmansista maista peräisin olevia asianomaisia kasveja ja asianomaisia siemeniä saa tuoda unioniin ainoastaan, jos toimivaltaiset viranomaiset tai niiden virallisessa valvonnassa olevat ammattimaiset toimijat huolehtivat, että kaikki seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 1) | asianomaiset kasvit, jotka on tuotettu kasvintuhoojista vapaassa tuotantopaikassa tai -tilassa, on tarkastettu virallisesti kyseisessä tuotantopaikassa tai -tilassa tartunnan oireiden havaitsemisen kannalta otollisimpana ajankohtana vientiä edeltäneen viimeisen täyden kasvukauden aikana, ja niiden on todettu olevan vapaita asianomaisesta kasvintuhoojasta; |
| --- | --- |

1)

asianomaiset kasvit, jotka on tuotettu kasvintuhoojista vapaassa tuotantopaikassa tai -tilassa, on tarkastettu virallisesti kyseisessä tuotantopaikassa tai -tilassa tartunnan oireiden havaitsemisen kannalta otollisimpana ajankohtana vientiä edeltäneen viimeisen täyden kasvukauden aikana, ja niiden on todettu olevan vapaita asianomaisesta kasvintuhoojasta;

| 2) | viralliset tarkastukset on tehty tartunnan oireiden havaitsemisen kannalta otollisimpana ajankohtana vientiä edeltäneen viimeisen täyden kasvukauden aikana vähintään 100 metrin levyisellä vyöhykkeellä, joka ympäröi 1 kohdassa tarkoitettua tuotantopaikkaa tai -tilaa; |
| --- | --- |

2)

viralliset tarkastukset on tehty tartunnan oireiden havaitsemisen kannalta otollisimpana ajankohtana vientiä edeltäneen viimeisen täyden kasvukauden aikana vähintään 100 metrin levyisellä vyöhykkeellä, joka ympäröi 1 kohdassa tarkoitettua tuotantopaikkaa tai -tilaa;

| 3) | kaikki kasvintuhoojista vapaassa tuotantopaikassa tai -tilassa olleet asianomaiset kasvit, joissa on mainittujen tarkastusten aikana ollut tartunnan oireita, on tuhottu välittömästi; |
| --- | --- |

3)

kaikki kasvintuhoojista vapaassa tuotantopaikassa tai -tilassa olleet asianomaiset kasvit, joissa on mainittujen tarkastusten aikana ollut tartunnan oireita, on tuhottu välittömästi;

| 4) | asianomaisten kasvien mukana on kasvinterveystodistus, jonka kohdassa ”Lisäilmoitus” on asetuksen (EU) 2016/2031 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti jokin seuraavista maininnoista:






  a) | ”Asianomaisten kasvien alkuperämaan kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on tunnustanut kyseisen maan vapaaksi asianomaisesta kasvintuhoojasta asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

4)

asianomaisten kasvien mukana on kasvinterveystodistus, jonka kohdassa ”Lisäilmoitus” on asetuksen (EU) 2016/2031 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti jokin seuraavista maininnoista:

a)

”Asianomaisten kasvien alkuperämaan kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on tunnustanut kyseisen maan vapaaksi asianomaisesta kasvintuhoojasta asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti.”

| b) | ”Asianomaiset kasvit ovat peräisin alueelta, jonka kyseisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on vahvistanut vapaaksi asianomaisesta kasvintuhoojasta asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti. Kyseisen kasvintuhoojista vapaan alueen nimi on mainittava kasvinterveystodistuksen kohdassa ”Alkuperäpaikka”.” |
| --- | --- |

b)

”Asianomaiset kasvit ovat peräisin alueelta, jonka kyseisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on vahvistanut vapaaksi asianomaisesta kasvintuhoojasta asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti. Kyseisen kasvintuhoojista vapaan alueen nimi on mainittava kasvinterveystodistuksen kohdassa ”Alkuperäpaikka”.”

| c) | ”Asianomaiset kasvit on tuotettu tuotantopaikassa tai -tilassa, jonka kyseisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on vahvistanut vapaaksi asianomaisesta kasvintuhoojasta asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti (Requirements for the establishment of pest free places of production and pest free production sites. ISPM No 10 (1999), Rooma, IPPC, FAO 2016) ja tuotettu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1372 (*1) mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

”Asianomaiset kasvit on tuotettu tuotantopaikassa tai -tilassa, jonka kyseisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on vahvistanut vapaaksi asianomaisesta kasvintuhoojasta asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti (Requirements for the establishment of pest free places of production and pest free production sites. ISPM No 10 (1999), Rooma, IPPC, FAO 2016) ja tuotettu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1372 (*1) mukaisesti.

*1

(*1)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1372, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, väliaikaisista toimenpiteistä Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan unioniin tulon ja siellä leviämisen, siirtämisen, lisäämisen ja luovuttamisen estämiseksi (EUVL L 206, 8.8.2022, s. 16).”;"

*1

| 5) | kolmansista maista peräisin olevien asianomaisten siementen mukana olevassa kasvinterveystodistuksessa on kohdassa ”Lisäilmoitus” maininta siitä, että siemenissä ei ole maa-ainesta tai kasvien jäänteitä. |
| --- | --- |

5)

kolmansista maista peräisin olevien asianomaisten siementen mukana olevassa kasvinterveystodistuksessa on kohdassa ”Lisäilmoitus” maininta siitä, että siemenissä ei ole maa-ainesta tai kasvien jäänteitä.

11 artikla

Näytteenotto ja testaus, kun kyseessä ovat asianomaiset kasvit, joissa on asianomaisen kasvintuhoojan oireita

Kolmansista maista unioniin tuoduista asianomaisista kasveista, joissa on silmämääräisessä tarkastuksessa havaittu asianomaisen kasvintuhoojan oireita, on otettava näytteet, ja ne on testattava kyseisen kasvintuhoojan esiintymisen toteamiseksi.

12 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2025.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 317, 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  
  EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/2072, annettu 28 päivänä marraskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/2031 täytäntöönpanon yhdenmukaisten edellytysten vahvistamisesta kasvintuhoojien vastaisten suojatoimenpiteiden osalta, komission asetuksen (EY) N:o 690/2008 kumoamisesta ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2019 muuttamisesta (EUVL L 319, 10.12.2019, s. 1).

3

(4)  Misure d’emergenza per impedire la diffusione di Meloidogyne graminicola Golden & Birchfield nel territorio della Repubblica italiana. Decreto 6 luglio 2017, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana. Serie generale n. 202, 30.8.2017.

4

Meloidogyne graminicola

(5)  CREA:n (Consiglio per la ricerca in agricoltura e l’analisi dell’economia agraria) analyysi Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) -kasvintuhoojan aiheuttamasta riskistä.

5

Meloidogyne graminicola

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1231, annettu 27 päivänä elokuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/2031 22 ja 23 artiklassa tarkoitettujen kartoitusten tuloksista annettavien vuosittaisten raporttien muodosta ja niitä koskevista ohjeista sekä monivuotisten kartoitusohjelmien muodosta ja käytännön järjestelyistä (EUVL L 280, 28.8.2020, s. 1).

6

---

LIITE I

Luettelo 2 artiklan 3 alakohdassa tarkoitetuista isäntäkasveista

Suku tai laji

Ageratum conyzoides L.

Alisma plantago L.

Allium cepa L.

Alopecurus L.

Amaranthus spinosus L.

Amaranthus viridis L.

Avena sativa L.

Beta vulgaris L.

Brassica L.

Capsicum annuum L.

Centella asiatica (L.) Urb.

Colocasia esculenta (L.) Schott

Coriandrum sativum L.

Cucumis sativus L.

Cymbopogon citratus (DC.) Stapf

Cynodon dactylon (L.) Pers.

Cyperus compressus L.

Cyperus difformis L.

Cyperus iria L.

Cyperus rotundus L.

Dactyloctenium aegyptium (L.) Willd.

Digitaria filiformis (L.) Köler

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

Echinochloa colona (L.) Link

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

Eclipta prostrata (L.) L.

Eleusine coracana (L.) Gaertn.

Eleusine indica (L.) Gaertn.

Fimbristylis dichotoma var. pluristriata (C.B.Clarke) Napper

Gamochaeta coarctata (L.) Cabrera

Glycine max (L.) Merr.

Heteranthera reniformis Ruiz & Pav.

Hordeum vulgare L.

Hydrilla Rich.

Impatiens balsamina L.

Imperata cylindrica (L.) Raeusch.

Kyllinga brevifolia Rottb.

Lactuca sativa L.

Ludwigia L.

Melilotus albus Medik.

Murdannia keisak (Hassk.) Hand.-Mazz.

Musa L.

Oryza sativa L.

Oxalis corniculata L.

Panicum L.

Pennisetum glaucum (L.) R. Br.

Pisum sativum L.

Poa annua L.

Portulaca oleracea L.

Ranunculus L.

Saccharum officinarum L.

Schoenoplectus articulatus (L.) Palla

Schoenoplectiella articulata (L.) Lye

Setaria italica (L.) P. Beauv.

Solanum lycopersicum L.

Solanum melongena L.

Solanum nigrum L.

Solanum sisymbriifolium Lam.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.) Moench

Spergula arvensis L.

Spinacia oleracea L.

Stellaria media (L.) Vill.

Trifolium repens L.

Triticum aestivum L.

Urena lobata L.

Vicia faba L.

Zea mays L.

---

LIITE II

6 artiklassa tarkoitetut rajatut alueet

Italia

Luettelo rajatuilla alueilla sijaitsevista kunnista Italiassa

| Alue | Maakunta | Kunnat |
| --- | --- | --- |
| Lombardia | Pavia | Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco |
| Piemonte | Biella | Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata |
| Piemonte | Vercelli | Buronzo |

Alue

Maakunta

Kunnat

Lombardia

Pavia

Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco

Piemonte

Biella

Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata

Piemonte

Vercelli

Buronzo

---

LIITE III

Malli rajatuilla alueilla 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtyjen kartoitusten tuloksista raportoimiseksi

| 1. | Rajatun alueen kuvaus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rajatun alueen alkuperäinen koko (ha) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rajatun alueen päivitetty koko (ha) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Menetelmä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Alueen osa |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kartoituspaikat |
| --- | --- |

6.

| 7. | Todetut riskialueet |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tarkastetut riskialueet |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kasviaineisto/hyödyke |
| --- | --- |

9.

| 10. | Isäntäkasvilajien luettelo |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ajankohta |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kartoituksen tiedot






  A) | Silmämääräisten tarkastusten lukumäärä |
| --- | --- | --- |

12.

A)

Silmämääräisten tarkastusten lukumäärä

| B) | Näytteiden lukumäärä yhteensä |
| --- | --- |

B)

Näytteiden lukumäärä yhteensä

| C) | Ansojen (tai vaihtoehtoisten menetelmien (esim. haavit)) tyyppi |
| --- | --- |

C)

Ansojen (tai vaihtoehtoisten menetelmien (esim. haavit)) tyyppi

| D) | Ansojen (tai muiden pyydystysmenetelmien) lukumäärä |
| --- | --- |

D)

Ansojen (tai muiden pyydystysmenetelmien) lukumäärä

| E) | Pyydystyspaikkojen määrä (jos poikkeaa D kohdassa esitetyistä tiedoista) |
| --- | --- |

E)

Pyydystyspaikkojen määrä (jos poikkeaa D kohdassa esitetyistä tiedoista)

| F) | Testaustyyppi (esim. mikroskooppinen tunnistus, PCR, ELISA-testi) |
| --- | --- |

F)

Testaustyyppi (esim. mikroskooppinen tunnistus, PCR, ELISA-testi)

| G) | Testien kokonaismäärä |
| --- | --- |

G)

Testien kokonaismäärä

| H) | Muut toimenpiteet (esim. vainukoirat, droonit, helikopterit, tiedotuskampanjat) |
| --- | --- |

H)

Muut toimenpiteet (esim. vainukoirat, droonit, helikopterit, tiedotuskampanjat)

| I) | Muiden toimenpiteiden lukumäärä |
| --- | --- |

I)

Muiden toimenpiteiden lukumäärä

| 13. | Analysoitujen oireisten näytteiden lukumäärä






  i: | Yhteensä |
| --- | --- | --- |

13.

i:

Yhteensä

| ii: | Positiiviset |
| --- | --- |

ii:

Positiiviset

| iii: | Negatiiviset |
| --- | --- |

iii:

Negatiiviset

| iv: | Määrittämättömät |
| --- | --- |

iv:

Määrittämättömät

| 14. | Analysoitujen oireettomien näytteiden lukumäärä






  i: | Yhteensä |
| --- | --- | --- |

14.

i:

Yhteensä

| ii: | Positiiviset |
| --- | --- |

ii:

Positiiviset

| iii: | Negatiiviset |
| --- | --- |

iii:

Negatiiviset

| iv: | Määrittämättömät |
| --- | --- |

iv:

Määrittämättömät

| 15. | Huomautukset |
| --- | --- |

15.

Nimi

Muodostamispäivä

Kuvaus

Lukumäärä

A

B

C

D

E

F

G

H

I

i

ii

iii

iv

i

ii

iii

iv

Raportointiohjeet

Sarake 1: Ilmoitetaan maantieteellisen alueen nimi, esiintymän numero tai muu tieto, jonka perusteella kyseessä oleva rajattu alue ja sen muodostamispäivä voidaan yksilöidä.

Sarake 2: Ilmoitetaan rajatun alueen koko ennen kartoituksen aloittamista.

Sarake 3: Ilmoitetaan rajatun alueen koko kartoituksen jälkeen.

Sarake 4: Ilmoitetaan käytetty menetelmä: hävittäminen (H) / rajoittaminen (R). Lisätään tarvittaessa rivejä kasvintuhoojan vuoksi muodostettujen rajattujen alueiden määrän ja niillä sovellettavien menetelmien mukaan.

Sarake 5: Ilmoitetaan, missä rajatun alueen osassa kartoitus tehtiin, ja lisätään rivejä tarpeen mukaan: saastunut alue (SA) tai puskurialue (PA), käyttäen eri rivejä. Tapauksen mukaan ilmoitetaan se saastuneen alueen osa, jossa kartoitus tehtiin (esim. viimeiset 20 km ennen puskurialuetta, taimitarhojen ympärillä jne.), eri riveillä.

Sarake 6: Ilmoitetaan kartoituspaikkojen lukumäärä ja kuvaus valitsemalla jokin seuraavista:

| 1. | Ulkoilma (tuotantoalue): 1.1 pelto (viljelymaa, laidun); 1.2 hedelmätarha/viinitarha; 1.3 taimitarha; 1.4. metsä; |
| --- | --- |

1.

Ulkoilma (tuotantoalue): 1.1 pelto (viljelymaa, laidun); 1.2 hedelmätarha/viinitarha; 1.3 taimitarha; 1.4. metsä;

| 2. | Ulkoilma (muu): 2.1. yksityinen puutarha; 2.2. julkinen alue; 2.3. suojelualue; 2.4. luonnonvaraiset kasvit muilla kuin suojelualueilla; 2.5. muu, täsmennettävä (esim. puutarhamyymälä, vähittäismyyntipaikka, jossa käytetään puuta pakkausmateriaalina, puuteollisuus, kosteikkoalue, kasteluverkosto tai kuivatusojasto); |
| --- | --- |

2.

Ulkoilma (muu): 2.1. yksityinen puutarha; 2.2. julkinen alue; 2.3. suojelualue; 2.4. luonnonvaraiset kasvit muilla kuin suojelualueilla; 2.5. muu, täsmennettävä (esim. puutarhamyymälä, vähittäismyyntipaikka, jossa käytetään puuta pakkausmateriaalina, puuteollisuus, kosteikkoalue, kasteluverkosto tai kuivatusojasto);

| 3. | Fyysisesti suljetut tilat: 3.1. kasvihuone; 3.2. yksityinen tila, muu kuin kasvihuone; 3.3 julkinen tila, muu kuin kasvihuone; 3.4. muu, täsmennettävä (esim. puutarhamyymälä, vähittäismyyntipaikka, jossa käytetään puuta pakkausmateriaalina, puuteollisuus). |
| --- | --- |

3.

Fyysisesti suljetut tilat: 3.1. kasvihuone; 3.2. yksityinen tila, muu kuin kasvihuone; 3.3 julkinen tila, muu kuin kasvihuone; 3.4. muu, täsmennettävä (esim. puutarhamyymälä, vähittäismyyntipaikka, jossa käytetään puuta pakkausmateriaalina, puuteollisuus).

Sarake 7: Ilmoitetaan, mitkä ovat riskialueita kasvintuhoojien biologian, isäntäkasvien esiintymisen, ympäristö- ja ilmasto-olosuhteiden sekä riskipaikkojen perusteella.

Sarake 8: Ilmoitetaan, mitkä sarakkeessa 7 yksilöidyistä riskialueista, olivat mukana kartoituksessa.

Sarake 9: Ilmoitetaan kasvit, hedelmät, siemenet, maa-aines, pakkausmateriaali, puu, koneet, ajoneuvot, vesi, muu (täsmennettävä).

Sarake 10: Ilmoitetaan luettelo kartoitetuista kasvilajeista/-suvuista. Jos tietyn kasvintuhoojan kartoitusta koskevissa oikeudellisissa vaatimuksissa sitä edellytetään, käytetään rivi kutakin kasvilajia/-sukua kohden.

Sarake 11: Ilmoitetaan ne kalenterikuukaudet, jolloin kartoitukset tehtiin.

Sarake 12: Ilmoitetaan kartoituksen tiedot ottaen huomioon kunkin kasvintuhoojan kartoitusta koskevat oikeudelliset vaatimukset. Merkitään ”ei sovelleta”, kun tietyn sarakkeen tietoja ei sovelleta.

Sarakkeet 13 ja 14: Ilmoitetaan tarvittaessa tulokset ja annetaan saatavilla olevat tiedot niitä koskevissa sarakkeissa. ”Määrittämättömiä” ovat ne analysoidut näytteet, joista ei ole jostain syystä saatu tulosta (esim. tulos alle toteamisrajan, näytettä ei käsitelty, koska sitä ei ollut yksilöity, vanhentunut näyte).

---

| 8.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/28

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1373,

annettu 5 päivänä elokuuta 2022,

luvan antamisesta rautahydroksidiadipaattitartraatin saattamiseksi markkinoille uuselintarvikkeena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta 25 päivänä marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2015/2283 säädetään, että unionin markkinoille voidaan saattaa vain sellaisia uuselintarvikkeita, jotka on hyväksytty ja jotka mainitaan unionin uuselintarvikeluettelossa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2015/2283 säädetään, että unionin markkinoille voidaan saattaa vain sellaisia uuselintarvikkeita, jotka on hyväksytty ja jotka mainitaan unionin uuselintarvikeluettelossa.

| (2) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 (2) vahvistetaan unionin luettelo uuselintarvikkeista asetuksen (EU) 2015/2283 8 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 (2) vahvistetaan unionin luettelo uuselintarvikkeista asetuksen (EU) 2015/2283 8 artiklan mukaisesti.

| (3) | Yritys Nemysis Limited, jäljempänä ’hakija’, toimitti 21 päivänä helmikuuta 2020 komissiolle asetuksen (EU) 2015/2283 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemuksen rautahydroksidiadipaattitartraatin saattamisesta unionin markkinoille uuselintarvikkeena, jota on tarkoitus käyttää raudan lähteenä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY (3) määritellyissä ravintolisissä, jotka ovat kapseleiden muodossa, joiden pitoisuus enintään 100 mg vuorokaudessa (mikä vastaa 36 mg rautaa (Fe) vuorokaudessa) ja jotka on tarkoitettu koko väestölle, lukuun ottamatta imeväisiä ja pikkulapsia. Hakija ilmoitti hakemuksessa, että valmistettuna nanomateriaalina rautahydroksidiadipaattitartraatti on asetuksen (EU) 2015/2283 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan viii alakohdassa tarkoitettu uuselintarvike. |
| --- | --- |

(3)

Yritys Nemysis Limited, jäljempänä ’hakija’, toimitti 21 päivänä helmikuuta 2020 komissiolle asetuksen (EU) 2015/2283 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemuksen rautahydroksidiadipaattitartraatin saattamisesta unionin markkinoille uuselintarvikkeena, jota on tarkoitus käyttää raudan lähteenä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY (3) määritellyissä ravintolisissä, jotka ovat kapseleiden muodossa, joiden pitoisuus enintään 100 mg vuorokaudessa (mikä vastaa 36 mg rautaa (Fe) vuorokaudessa) ja jotka on tarkoitettu koko väestölle, lukuun ottamatta imeväisiä ja pikkulapsia. Hakija ilmoitti hakemuksessa, että valmistettuna nanomateriaalina rautahydroksidiadipaattitartraatti on asetuksen (EU) 2015/2283 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan viii alakohdassa tarkoitettu uuselintarvike.

| (4) | Lisäksi hakija esitti 21 päivänä helmikuuta 2020 komissiolle pyynnön teollis- ja tekijänoikeuksien alaisten tietojen suojaamisesta nisäkässoluilla tehdyn in vitro -mikrotumatestin (4), tymidiinikinaasigeeniä käyttämällä tehdyn in vitro -geenimutaatiotestin (5) ja jyrsijöillä tehdyn 90 vuorokauden oraalisen toksisuustutkimuksen (6) osalta; nämä toimitettiin hakemuksen tueksi. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi hakija esitti 21 päivänä helmikuuta 2020 komissiolle pyynnön teollis- ja tekijänoikeuksien alaisten tietojen suojaamisesta nisäkässoluilla tehdyn in vitro -mikrotumatestin (4), tymidiinikinaasigeeniä käyttämällä tehdyn in vitro -geenimutaatiotestin (5) ja jyrsijöillä tehdyn 90 vuorokauden oraalisen toksisuustutkimuksen (6) osalta; nämä toimitettiin hakemuksen tueksi.

| (5) | Komissio pyysi 3 päivänä heinäkuuta 2020 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioimaan rautahydroksidiadipaattitartraatin uuselintarvikkeena. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi 3 päivänä heinäkuuta 2020 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioimaan rautahydroksidiadipaattitartraatin uuselintarvikkeena.

| (6) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 27 päivänä lokakuuta 2021 asetuksen (EU) 2015/2283 11 artiklan mukaisesti tieteellisen lausuntonsa ”Safety of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EC” (7). |
| --- | --- |

(6)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 27 päivänä lokakuuta 2021 asetuksen (EU) 2015/2283 11 artiklan mukaisesti tieteellisen lausuntonsa ”Safety of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EC” (7).

| (7) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi tieteellisessä lausunnossaan, että rautahydroksidiadipaattitartraatti on ehdotetuissa käyttöolosuhteissa turvallista ehdotetuille kohderyhmille enintään 100 mg/vrk suuruisina pitoisuuksina ja että se on lähde, josta rautaa on biologisesti saatavilla. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi kuitenkin, että koska se ei ollut asettanut siedettävää yläsaantirajaa, uuselintarviketta sisältävistä ravintolisistä peräisin olevan raudan saanti voisi ylittää jäsenvaltioiden vahvistamat väestöä koskevat ohjetasot ja että raudan yhteissaanti uuselintarviketta sisältävistä ravintolisistä ja taustaruokavaliosta olisi suuri. Kun otetaan huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen huomiot ja raudan keskeinen rooli ihmisten fysiologiassa, kasvussa ja kehityksessä, erityisesti varhaisissa elämänvaiheissa, sekä raudan saantiin liittyvien hyödyllisten ja haitallisten terveysvaikutusten välinen melko hienojakoinen raja, komissio katsoo, että tarvitaan ennalta varautuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(7)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi tieteellisessä lausunnossaan, että rautahydroksidiadipaattitartraatti on ehdotetuissa käyttöolosuhteissa turvallista ehdotetuille kohderyhmille enintään 100 mg/vrk suuruisina pitoisuuksina ja että se on lähde, josta rautaa on biologisesti saatavilla. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi kuitenkin, että koska se ei ollut asettanut siedettävää yläsaantirajaa, uuselintarviketta sisältävistä ravintolisistä peräisin olevan raudan saanti voisi ylittää jäsenvaltioiden vahvistamat väestöä koskevat ohjetasot ja että raudan yhteissaanti uuselintarviketta sisältävistä ravintolisistä ja taustaruokavaliosta olisi suuri. Kun otetaan huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen huomiot ja raudan keskeinen rooli ihmisten fysiologiassa, kasvussa ja kehityksessä, erityisesti varhaisissa elämänvaiheissa, sekä raudan saantiin liittyvien hyödyllisten ja haitallisten terveysvaikutusten välinen melko hienojakoinen raja, komissio katsoo, että tarvitaan ennalta varautuvaa lähestymistapaa.

| (8) | Sen vuoksi komissio pyysi hakijaa harkitsemaan uudelleen hakemuksessa ehdotettuja rautahydroksidiadipaattitartraattipitoisuuksia (pitoisuudet enintään 100 mg/vrk, jotka vastaisivat enintään 36 mg rautaa (Fe) vuorokaudessa koko väestön osalta, lukuun ottamatta imeväisiä ja pikkulapsia). Vastauksena komission pyyntöön hakija muutti omaa pyyntöään ja ehdotti, että aikuisväestölle tarkoitetuissa ravintolisissä rautahydroksidiadipaattitartraattia käytettäisiin määrinä, jotka ovat enintään 100 mg/vrk ja että vastaava rautamäärä rajattaisiin enintään 30 milligrammaan Fe/vrk, ja että lapsille ja nuorille tarkoitetuissa ravintolisissä rautahydroksidiadipaattitartraatin määrä olisi enintään 50 mg/vrk ja että vastaava rautapitoisuus rajattaisiin alle 18-vuotiaille enintään 14 milligrammaan Fe/vrk, lukuun ottamatta alle nelivuotiaita lapsia. Lisäksi hakija ilmoitti, että se aikoo mukauttaa eri jäsenvaltioiden markkinoille saatettavien ravintolisien rautahydroksidiadipaattitartraattipitoisuuksia, jotta raudan enimmäismäärät rajataan vastaavasti ohjearvoihin, jotka kyseinen jäsenvaltio on vahvistanut kullekin väestön ikäryhmälle. Komissio katsoo, että tarkistetut käyttötarkoitukset täyttävät rautahydroksidiadipaattitartraatin markkinoille saattamisen edellytykset asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi komissio pyysi hakijaa harkitsemaan uudelleen hakemuksessa ehdotettuja rautahydroksidiadipaattitartraattipitoisuuksia (pitoisuudet enintään 100 mg/vrk, jotka vastaisivat enintään 36 mg rautaa (Fe) vuorokaudessa koko väestön osalta, lukuun ottamatta imeväisiä ja pikkulapsia). Vastauksena komission pyyntöön hakija muutti omaa pyyntöään ja ehdotti, että aikuisväestölle tarkoitetuissa ravintolisissä rautahydroksidiadipaattitartraattia käytettäisiin määrinä, jotka ovat enintään 100 mg/vrk ja että vastaava rautamäärä rajattaisiin enintään 30 milligrammaan Fe/vrk, ja että lapsille ja nuorille tarkoitetuissa ravintolisissä rautahydroksidiadipaattitartraatin määrä olisi enintään 50 mg/vrk ja että vastaava rautapitoisuus rajattaisiin alle 18-vuotiaille enintään 14 milligrammaan Fe/vrk, lukuun ottamatta alle nelivuotiaita lapsia. Lisäksi hakija ilmoitti, että se aikoo mukauttaa eri jäsenvaltioiden markkinoille saatettavien ravintolisien rautahydroksidiadipaattitartraattipitoisuuksia, jotta raudan enimmäismäärät rajataan vastaavasti ohjearvoihin, jotka kyseinen jäsenvaltio on vahvistanut kullekin väestön ikäryhmälle. Komissio katsoo, että tarkistetut käyttötarkoitukset täyttävät rautahydroksidiadipaattitartraatin markkinoille saattamisen edellytykset asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (9) | On aiheellista, että rautahydroksidiadipaattitartraatin sisällyttäminen uuselintarvikkeena unionin uuselintarvikeluetteloon sisältää asetuksen (EU) 2015/2283 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedot. |
| --- | --- |

(9)

On aiheellista, että rautahydroksidiadipaattitartraatin sisällyttäminen uuselintarvikkeena unionin uuselintarvikeluetteloon sisältää asetuksen (EU) 2015/2283 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedot.

| (10) | Mainitussa tieteellisessä lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että koska uuselintarvikkeessa on nikkeliä, 100 mg rautahydroksidiadipaattitartraattia sisältävien ravintolisien nauttiminen saattaisi aiheuttaa ihottumaan yhteydessä allergisia reaktioita 10-vuotiaille ja sitä nuoremmille, jotka ovat aiemmin herkistyneet nikkelille ihokosketuksen seurauksena, sillä nikkelin saanti uuselintarvikkeesta ei johtaisi nikkelin saannin altistumismarginaaliin, jonka elintarviketurvallisuusviranomainen katsoo aiheuttavan vähäistä huolta terveydestä lapsille ja alle 18-vuotiaille nuorille ruokavalion nikkelille altistuneiden ylemmässä 95. persentiilissä (8). Kun kuitenkin otetaan huomioon uuselintarvikkeen muutetut käyttötarkoitukset pitoisuuksina, jotka ovat enintään 50 mg rautahydroksidiadipaattitartraattia vuorokaudessa lapsille ja alle 18-vuotiaille nuorille tarkoitetuissa ravintolisissä, lukuun ottamatta alle nelivuotiaita lapsia, nikkelin saanti uuselintarvikkeesta joko ylittää tai on lähellä sitä altistumismarginaalia, jonka elintarviketurvallisuusviranomainen katsoo aiheuttavan vähäistä huolta terveydestä, eikä se vaikuta merkittävästi elintarvikkeista ja juomavedestä peräisin olevan nikkelin kokonaissaantiin. Kun otetaan huomioon nämä näkökohdat ja varovainen lähestymistapa elintarviketurvallisuusviranomaisen toteuttamassa saantia koskevassa arvioinnissa, jossa vähäisen terveyttä koskevan huolen mukainen nikkelin altistumismarginaali saatiin käyttämällä 95. persentiilin ravinnon kautta tapahtuvaa altistumista, komissio katsoo, että kosketusihottumana ilmenevien allergisten reaktioiden puhkeamisen riski kyseisessä väestöryhmässä ei todennäköisesti toteudu todellisissa tilanteissa. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei asetuksen (EU) 2015/2283 9 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetty merkintävaatimus ole tarpeen allergeenisuuden osalta. |
| --- | --- |

(10)

Mainitussa tieteellisessä lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että koska uuselintarvikkeessa on nikkeliä, 100 mg rautahydroksidiadipaattitartraattia sisältävien ravintolisien nauttiminen saattaisi aiheuttaa ihottumaan yhteydessä allergisia reaktioita 10-vuotiaille ja sitä nuoremmille, jotka ovat aiemmin herkistyneet nikkelille ihokosketuksen seurauksena, sillä nikkelin saanti uuselintarvikkeesta ei johtaisi nikkelin saannin altistumismarginaaliin, jonka elintarviketurvallisuusviranomainen katsoo aiheuttavan vähäistä huolta terveydestä lapsille ja alle 18-vuotiaille nuorille ruokavalion nikkelille altistuneiden ylemmässä 95. persentiilissä (8). Kun kuitenkin otetaan huomioon uuselintarvikkeen muutetut käyttötarkoitukset pitoisuuksina, jotka ovat enintään 50 mg rautahydroksidiadipaattitartraattia vuorokaudessa lapsille ja alle 18-vuotiaille nuorille tarkoitetuissa ravintolisissä, lukuun ottamatta alle nelivuotiaita lapsia, nikkelin saanti uuselintarvikkeesta joko ylittää tai on lähellä sitä altistumismarginaalia, jonka elintarviketurvallisuusviranomainen katsoo aiheuttavan vähäistä huolta terveydestä, eikä se vaikuta merkittävästi elintarvikkeista ja juomavedestä peräisin olevan nikkelin kokonaissaantiin. Kun otetaan huomioon nämä näkökohdat ja varovainen lähestymistapa elintarviketurvallisuusviranomaisen toteuttamassa saantia koskevassa arvioinnissa, jossa vähäisen terveyttä koskevan huolen mukainen nikkelin altistumismarginaali saatiin käyttämällä 95. persentiilin ravinnon kautta tapahtuvaa altistumista, komissio katsoo, että kosketusihottumana ilmenevien allergisten reaktioiden puhkeamisen riski kyseisessä väestöryhmässä ei todennäköisesti toteudu todellisissa tilanteissa. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei asetuksen (EU) 2015/2283 9 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetty merkintävaatimus ole tarpeen allergeenisuuden osalta.

| (11) | Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi tieteellisessä lausunnossaan, että sen päätelmät rautahydroksidiadipaattitartraatin turvallisuudesta ja raudan biologisesta saatavuudesta liittyvät läheisesti kyseisen uuselintarvikkeen fysikaalis-kemiallisiin ominaisuuksiin ja sen hiukkaskokojakaumaan ja agglomeroitumisprofiiliin, jotka ovat seurausta kapselimuodon käyttämisestä uuselintarviketta sisältävissä ravintolisissä sekä siitä, että rautahydroksidiadipaattitartraatin tuotannossa ei käytetä adipaatin, tartraatin ja natriumkloridin lisäksi muita aineita. Tämän vuoksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että jos muita ravintolisien muotoja (kuten tabletteja, pastilleja, jauhepusseja, hedelmä- tai viinikumeja, siirappeja jne.) käytetään yksinään tai yhdessä adipaatin, tartraatin ja natriumkloridin kanssa tai muiden aineiden kuin adipaatin, tartraatin ja natriumkloridin kanssa tai jos ravintolisien kapselimuodoissa käytetään muita aineita, tämä voi vaikuttaa uuselintarvikkeen turvallisuusprofiiliin ja ravintoainelähteen biologiseen saatavuuteen ja ne on arvioitava tapauskohtaisesti. Tämän vuoksi on aiheellista, että kun muita ravintolisien muotoja (kuten tabletteja, pastilleja, jauhepusseja, hedelmä- tai viinikumeja, siirappeja jne.) käytetään yhdessä adipaatin, tartraatin ja natriumkloridin kanssa tai yhdessä muiden aineiden kanssa tai jos muita aineita käytetään uuselintarviketta sisältävissä kapselimuotoisissa ravintolisissä, uuselintarvikkeen hiukkaskokojakauman ja agglomeroitumisen olisi oltava hyväksyttyjen eritelmien mukaisia ja raudan biologisen saatavuuden olisi oltava elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisessä lausunnossaan arvioiman biologisen saatavuuden mukainen. |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi tieteellisessä lausunnossaan, että sen päätelmät rautahydroksidiadipaattitartraatin turvallisuudesta ja raudan biologisesta saatavuudesta liittyvät läheisesti kyseisen uuselintarvikkeen fysikaalis-kemiallisiin ominaisuuksiin ja sen hiukkaskokojakaumaan ja agglomeroitumisprofiiliin, jotka ovat seurausta kapselimuodon käyttämisestä uuselintarviketta sisältävissä ravintolisissä sekä siitä, että rautahydroksidiadipaattitartraatin tuotannossa ei käytetä adipaatin, tartraatin ja natriumkloridin lisäksi muita aineita. Tämän vuoksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että jos muita ravintolisien muotoja (kuten tabletteja, pastilleja, jauhepusseja, hedelmä- tai viinikumeja, siirappeja jne.) käytetään yksinään tai yhdessä adipaatin, tartraatin ja natriumkloridin kanssa tai muiden aineiden kuin adipaatin, tartraatin ja natriumkloridin kanssa tai jos ravintolisien kapselimuodoissa käytetään muita aineita, tämä voi vaikuttaa uuselintarvikkeen turvallisuusprofiiliin ja ravintoainelähteen biologiseen saatavuuteen ja ne on arvioitava tapauskohtaisesti. Tämän vuoksi on aiheellista, että kun muita ravintolisien muotoja (kuten tabletteja, pastilleja, jauhepusseja, hedelmä- tai viinikumeja, siirappeja jne.) käytetään yhdessä adipaatin, tartraatin ja natriumkloridin kanssa tai yhdessä muiden aineiden kanssa tai jos muita aineita käytetään uuselintarviketta sisältävissä kapselimuotoisissa ravintolisissä, uuselintarvikkeen hiukkaskokojakauman ja agglomeroitumisen olisi oltava hyväksyttyjen eritelmien mukaisia ja raudan biologisen saatavuuden olisi oltava elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisessä lausunnossaan arvioiman biologisen saatavuuden mukainen.

| (12) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi tieteellisessä lausunnossaan, että sen päätelmä uuselintarvikkeen turvallisuudesta perustui tieteellisiin tietoihin, jotka oli saatu nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, tymidiinikinaasigeeniä käyttämällä tehdystä nisäkässolujen in vitro -geenimutaatiotestistä ja jyrsijöillä tehdystä 90 vuorokauden oraalisesta toksisuustutkimuksesta, jotka sisältyivät hakijan asiakirja-aineistoon, ja että ilman näitä tietoja se ei olisi voinut arvioida uuselintarviketta ja tehdä päätelmiään. |
| --- | --- |

(12)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi tieteellisessä lausunnossaan, että sen päätelmä uuselintarvikkeen turvallisuudesta perustui tieteellisiin tietoihin, jotka oli saatu nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, tymidiinikinaasigeeniä käyttämällä tehdystä nisäkässolujen in vitro -geenimutaatiotestistä ja jyrsijöillä tehdystä 90 vuorokauden oraalisesta toksisuustutkimuksesta, jotka sisältyivät hakijan asiakirja-aineistoon, ja että ilman näitä tietoja se ei olisi voinut arvioida uuselintarviketta ja tehdä päätelmiään.

| (13) | Komissio pyysi hakijaa tarkentamaan antamiaan perusteluja, jotka koskivat sen omistusoikeutta näihin tutkimuksiin, ja selventämään pyyntöään, joka koski asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua yksinomaista oikeutta käyttää viittauksia kyseisiin tietoihin. |
| --- | --- |

(13)

Komissio pyysi hakijaa tarkentamaan antamiaan perusteluja, jotka koskivat sen omistusoikeutta näihin tutkimuksiin, ja selventämään pyyntöään, joka koski asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua yksinomaista oikeutta käyttää viittauksia kyseisiin tietoihin.

| (14) | Hakija ilmoitti, että sillä oli hakemuksen jättämishetkellä omistusoikeudet ja yksinoikeudet nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, tymidiinikinaasigeeniä käyttämällä tehdystä nisäkässolujen in vitro -geenimutaatiotestistä ja jyrsijöillä tehdystä 90 vuorokauden oraalisesta toksisuustutkimuksesta saatuihin tieteellisiin tietoihin eivätkä kolmannet osapuolet voi laillisesti saada tai käyttää näitä tietoja tai viitata niihin. |
| --- | --- |

(14)

Hakija ilmoitti, että sillä oli hakemuksen jättämishetkellä omistusoikeudet ja yksinoikeudet nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, tymidiinikinaasigeeniä käyttämällä tehdystä nisäkässolujen in vitro -geenimutaatiotestistä ja jyrsijöillä tehdystä 90 vuorokauden oraalisesta toksisuustutkimuksesta saatuihin tieteellisiin tietoihin eivätkä kolmannet osapuolet voi laillisesti saada tai käyttää näitä tietoja tai viitata niihin.

| (15) | Komissio arvioi kaikki hakijan toimittamat tiedot ja katsoi, että tämä on riittävästi perustellut asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttymisen. Tämän vuoksi nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, tymidiinikinaasigeeniä käyttämällä tehdystä nisäkässolujen in vitro -geenimutaatiotestistä ja jyrsijöillä tehdystä 90 vuorokauden oraalisesta toksisuustutkimuksesta saadut tieteelliset tiedot olisi suojattava asetuksen (EU) 2015/2283 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen ainoastaan hakijalle olisi annettava lupa saattaa rautahydroksidiadipaattitartraattia unionin markkinoille viiden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta. |
| --- | --- |

(15)

Komissio arvioi kaikki hakijan toimittamat tiedot ja katsoi, että tämä on riittävästi perustellut asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttymisen. Tämän vuoksi nisäkässoluilla tehdystä in vitro -mikrotumatestistä, tymidiinikinaasigeeniä käyttämällä tehdystä nisäkässolujen in vitro -geenimutaatiotestistä ja jyrsijöillä tehdystä 90 vuorokauden oraalisesta toksisuustutkimuksesta saadut tieteelliset tiedot olisi suojattava asetuksen (EU) 2015/2283 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen ainoastaan hakijalle olisi annettava lupa saattaa rautahydroksidiadipaattitartraattia unionin markkinoille viiden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

| (16) | Rautahydroksidiadipaattitartraattia koskevan hyväksynnän ja hakijan asiakirja-aineistossa oleviin tieteellisiin tietoihin kohdistuvan viittauksen rajaaminen hakijan yksinomaiseen käyttöön ei kuitenkaan estä myöhempiä hakijoita hakemasta hyväksyntää saman uuselintarvikkeen markkinoille saattamiseksi edellyttäen, että hakemus perustuu laillisesti hankittuihin tietoihin, jotka tukevat tällaista hyväksyntää. |
| --- | --- |

(16)

Rautahydroksidiadipaattitartraattia koskevan hyväksynnän ja hakijan asiakirja-aineistossa oleviin tieteellisiin tietoihin kohdistuvan viittauksen rajaaminen hakijan yksinomaiseen käyttöön ei kuitenkaan estä myöhempiä hakijoita hakemasta hyväksyntää saman uuselintarvikkeen markkinoille saattamiseksi edellyttäen, että hakemus perustuu laillisesti hankittuihin tietoihin, jotka tukevat tällaista hyväksyntää.

| (17) | Rautahydroksidiadipaattitartraatti on asetuksen (EU) 2015/2283 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa määritelty valmistettu nanomateriaali. Sen vuoksi on aiheellista, että uuselintarvike olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (9) 18 artiklan mukaisesti ilmoitettava selkeästi sitä sisältävien elintarvikkeiden ainesosaluettelossa ja nimityksen perässä on oltava sulkeissa termi ”nano”. |
| --- | --- |

(17)

Rautahydroksidiadipaattitartraatti on asetuksen (EU) 2015/2283 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa määritelty valmistettu nanomateriaali. Sen vuoksi on aiheellista, että uuselintarvike olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (9) 18 artiklan mukaisesti ilmoitettava selkeästi sitä sisältävien elintarvikkeiden ainesosaluettelossa ja nimityksen perässä on oltava sulkeissa termi ”nano”.

| (18) | Rautahydroksidiadipaattitartraatti olisi sisällytettävä täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 vahvistettuun unionin uuselintarvikkeiden luetteloon. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(18)

Rautahydroksidiadipaattitartraatti olisi sisällytettävä täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 vahvistettuun unionin uuselintarvikkeiden luetteloon. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liitettä olisi muutettava.

| (19) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(19)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Sallitaan rautahydroksidiadipaattitartraatin saattaminen markkinoille unionissa.

Sisällytetään rautahydroksidiadipaattitartraatti täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 vahvistettuun unionin uuselintarvikkeiden luetteloon.

2.   Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Ainoastaan yritys ”Nemysis Limited” (10) saa saattaa unionin markkinoille 1 artiklassa tarkoitettua uuselintarviketta viiden vuoden ajan 28 päivästä elokuuta 2022, paitsi jos myöhempi hakija saa kyseiselle uuselintarvikkeelle hyväksynnän ilman viittausta 3 artiklan nojalla suojattuihin tieteellisiin tietoihin tai yrityksen ”Nemysis Limited” suostumuksella.

3 artikla

Tieteellisiä tietoja, jotka sisältyvät hakemusasiakirjoihin ja jotka täyttävät asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, ei saa käyttää myöhemmän hakijan hyväksi viiden vuoden aikana tämän asetuksen voimaantulosta ilman yrityksen ”Nemysis Limited” suostumusta.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2470, annettu 20 päivänä joulukuuta 2017, unionin uuselintarvikeluettelon laatimisesta uuselintarvikkeista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisesti (EUVL L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/46/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  Nemysis Limited (2019, ei julkaistu).

4

(5)  Nemysis Limited (2019, ei julkaistu).

5

(6)  Nemysis Limited (2019, ei julkaistu).

6

(7)  EFSA Journal 2021;19(12):6935.

7

(8)  EFSA Journal 2020;18(11):6268.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1169/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18).

9

(10)  Osoite: Suite 4.01 Ormond Building 31–36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC Dublin, Irlanti.

10

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liite seuraavasti:

| 1) | Lisätään taulukkoon 1 (Hyväksytyt uuselintarvikkeet) kohta seuraavasti:










  Hyväksytty uuselintarvike | Uuselintarvikkeen käyttöedellytykset | Merkintöjä koskevat lisävaatimukset | Muut vaatimukset | Tietosuoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Rautahydroksidiadipaattitartraatti | Määritelty elintarvikeluokka | Enimmäismäärät | Uuselintarvikkeen nimitys sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”rautahydroksidiadipaattitartraatti (nano)”.
  Rautahydroksidiadipaattitartraattia sisältävien ravintolisien pakkausmerkinnöissä on oltava maininta siitä, että alle 18-vuotiaat lapset ja nuoret / alle nelivuotiaat lapset eivät saa nauttia niitä (*).






  (*) | Riippuen ikäryhmästä, jolle ravintolisä on tarkoitettu. |

1)

Lisätään taulukkoon 1 (Hyväksytyt uuselintarvikkeet) kohta seuraavasti:

Hyväksytty uuselintarvike

Uuselintarvikkeen käyttöedellytykset

Merkintöjä koskevat lisävaatimukset

Muut vaatimukset

Tietosuoja

”Rautahydroksidiadipaattitartraatti

Määritelty elintarvikeluokka

Enimmäismäärät

Uuselintarvikkeen nimitys sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”rautahydroksidiadipaattitartraatti (nano)”.

Rautahydroksidiadipaattitartraattia sisältävien ravintolisien pakkausmerkinnöissä on oltava maininta siitä, että alle 18-vuotiaat lapset ja nuoret / alle nelivuotiaat lapset eivät saa nauttia niitä (*).

(*)

Riippuen ikäryhmästä, jolle ravintolisä on tarkoitettu.

Hyväksytty 28.8.2022. Tämä lisäys perustuu asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan mukaisesti suojattuun omistusoikeuden alaiseen tieteelliseen tietoon.

Hakija: Nemysis Limited, Suite 4.01 Ormond Building 31–36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC, Dublin, Irlanti. Tietosuojakauden aikana uuselintarvike rautahydroksidiadipaattitartraatti on hyväksytty unionin markkinoille saattamista varten ainoastaan yrityksen Nemysis Limited osalta, paitsi jos myöhempi hakija saa uuselintarvikkeelle hyväksynnän ilman viittausta asetuksen (EU) 2015/2283 26 artiklan mukaisesti suojattuun omistusoikeuden alaiseen tieteelliseen tietoon taikka yrityksen Nemysis Limited suostumuksella.

Tietosuojan päättymispäivä: 28.8.2027.”

Aikuisille tarkoitetut ravintolisät sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 2002/46/EY

≤ 100 mg/vrk (≤ 30 mg Fe/vrk)

Direktiivissä 2002/46/EY määritellyt alle 18-vuotiaille lapsille ja nuorille tarkoitetut ravintolisät, lukuun ottamatta alle nelivuotiaita lapsia

≤ 50 mg/vrk (≤ 14 mg Fe/vrk)

| 2) | Lisätään taulukkoon 2 (Eritelmät) kohta seuraavasti:







  Hyväksytty uuselintarvike | Eritelmät |
| --- | --- | --- |
| ”Rautahydroksidiadipaattitartraatti | Kuvaus/Määritelmä:

  Rautahydroksidiadipaattitartraatti on hajuton, jauhemainen valmistettu nanomateriaali, joka ei liukene veteen ja jota valmistetaan monivaiheisella kemiallisella synteesillä, johon kuuluu happopohjainen reaktio, saostuminen, suodatus ja kuivaus.
  Uuselintarvikkeen sisältävät ravintolisät valmistetaan kapseleina. Liiallista adipaattia, tartraattia ja natriumkloridia käytetään tuotantoprosessin tuloksena syntyneillä tasoilla rautahydroksidiadipaattitartraatin stabiloimiseksi ja sallitun hiukkaskokojakauman varmistamiseksi. Jos muita ravintolisien muotoja (kuten tabletteja, pastilleja, jauhepusseja, hedelmä- tai viinikumeja, siirappeja jne.) käytetään yhdessä adipaatin, tartraatin ja natriumkloridin kanssa tai yhdessä muiden aineiden kanssa tai jos muita aineita käytetään uuselintarviketta sisältävissä kapselimuotoisissa ravintolisissä, on varmistettava rautahydroksidiadipaattitartraatin hiukkaskokojakauman säilyminen. |
| Yleiskielinen nimi | Rautaoksihydroksidiadipaattitartraatti |
| Muut nimet | Rautahydroksidiadipaattitartraatti, rautaoksihydroksidiadipaattitartraatti |
| Kauppanimi | IHAT |
| CAS-numero | 2460638-28-0 |
| Molekyylikaava


  (laskettu) | FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z


  jossa m:ää ja n:ää ei ole määritelty rautaoksihydroksidien osalta hyväksytyn käytännön mukaisesti
   (*1)

  x = 0,28–0,88
  y = 0,78–1,50
  z = 0,04–0,19
  Viinihappo (C4H6O6) ja adipiinihappo (C6H10O4) esitetään protonoiduissa muodoissaan. |
| Molekyylipaino | Keskimääräinen molekyylipaino: 35 803,4 Da (alempi yläraja: 27 670,5 –45 319,4 Da) |
| Ominaisuudet/Koostumus:


  Fysikaaliset ja kemialliset

  Rauta (% kuiva-aineesta): 24,0–36,0
  Adipaatti: (% kuiva-aineesta): 1,5–4,5
  Tartraatti: (% kuiva-aineesta): 28,0–40,0
  Vesipitoisuus (%) 10,0–21,0
  Natrium (% kuiva-aineesta): 9,0–11,0
  Kloridi (% kuiva-aineesta): 2,6–4,2

  Faasien jakautuminen

  Liukoinen (%): 2,0–4,0
  Nano (%): 92,0–98,0
  Mikro (%): 0,0–3,0

  Primäärihiukkasten koko

  Mediaaniläpimitta (1): 1,5–2,3 nm
  Läpimitan keskiarvo (1): 1,8–2,8 nm
  Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm
  Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm
  Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

  Raskasmetallit:

  Arseeni: < 0,80 mg/kg
  Nikkeli: < 50,0 mg/kg

  Liuotinjäämä

  Etanoli: < 500 mg/kg

  Mikrobiologiset vaatimukset

  Aerobisten mikro-organismien kokonaismäärä: < 10 PMY/g
  Hiivan ja homeen pesäkemäärä yhteensä: < 10 PMY/g |

2)

Lisätään taulukkoon 2 (Eritelmät) kohta seuraavasti:

Hyväksytty uuselintarvike

Eritelmät

”Rautahydroksidiadipaattitartraatti

Kuvaus/Määritelmä:

Rautahydroksidiadipaattitartraatti on hajuton, jauhemainen valmistettu nanomateriaali, joka ei liukene veteen ja jota valmistetaan monivaiheisella kemiallisella synteesillä, johon kuuluu happopohjainen reaktio, saostuminen, suodatus ja kuivaus.

Uuselintarvikkeen sisältävät ravintolisät valmistetaan kapseleina. Liiallista adipaattia, tartraattia ja natriumkloridia käytetään tuotantoprosessin tuloksena syntyneillä tasoilla rautahydroksidiadipaattitartraatin stabiloimiseksi ja sallitun hiukkaskokojakauman varmistamiseksi. Jos muita ravintolisien muotoja (kuten tabletteja, pastilleja, jauhepusseja, hedelmä- tai viinikumeja, siirappeja jne.) käytetään yhdessä adipaatin, tartraatin ja natriumkloridin kanssa tai yhdessä muiden aineiden kanssa tai jos muita aineita käytetään uuselintarviketta sisältävissä kapselimuotoisissa ravintolisissä, on varmistettava rautahydroksidiadipaattitartraatin hiukkaskokojakauman säilyminen.

Yleiskielinen nimi

Rautaoksihydroksidiadipaattitartraatti

Muut nimet

Rautahydroksidiadipaattitartraatti, rautaoksihydroksidiadipaattitartraatti

Kauppanimi

IHAT

CAS-numero

2460638-28-0

Molekyylikaava

(laskettu)

FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z

jossa m:ää ja n:ää ei ole määritelty rautaoksihydroksidien osalta hyväksytyn käytännön mukaisesti
   (*1)

x = 0,28–0,88

y = 0,78–1,50

z = 0,04–0,19

Viinihappo (C4H6O6) ja adipiinihappo (C6H10O4) esitetään protonoiduissa muodoissaan.

Molekyylipaino

Keskimääräinen molekyylipaino: 35 803,4 Da (alempi yläraja: 27 670,5 –45 319,4 Da)

Ominaisuudet/Koostumus:

Fysikaaliset ja kemialliset

Rauta (% kuiva-aineesta): 24,0–36,0

Adipaatti: (% kuiva-aineesta): 1,5–4,5

Tartraatti: (% kuiva-aineesta): 28,0–40,0

Vesipitoisuus (%) 10,0–21,0

Natrium (% kuiva-aineesta): 9,0–11,0

Kloridi (% kuiva-aineesta): 2,6–4,2

Faasien jakautuminen

Liukoinen (%): 2,0–4,0

Nano (%): 92,0–98,0

Mikro (%): 0,0–3,0

Primäärihiukkasten koko

Mediaaniläpimitta (1): 1,5–2,3 nm

Läpimitan keskiarvo (1): 1,8–2,8 nm

Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm

Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm

Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

Raskasmetallit:

Arseeni: < 0,80 mg/kg

Nikkeli: < 50,0 mg/kg

Liuotinjäämä

Etanoli: < 500 mg/kg

Mikrobiologiset vaatimukset

Aerobisten mikro-organismien kokonaismäärä: < 10 PMY/g

Hiivan ja homeen pesäkemäärä yhteensä: < 10 PMY/g

---

(*1)  Cornell RM and Schwertmann U, 2003. The Iron Oxides: Structure, Properties, Reactions, Occurences and Uses. 2nd Edition. Wiley. https://doi.org/10.1002/3527602097.

(1)  Lukumäärään perustuva (transmissioelektronimikroskopia – TEM).

(2)  Tilavuuteen perustuva (hydrodynaaminen läpimitta dynaamisella valonsironnalla – DLS); PMY: pesäkkeen muodostavat yksiköt.”

---

| 8.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/35

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1374,

annettu 5 päivänä elokuuta 2022,

kaliumdiformiaatin hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja emakoiden rehun lisäaineena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 333/2012 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle.

| (2) | Kaliumdiformiaatti hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 333/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Kaliumdiformiaatti hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 333/2012 (2).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koski kaliumdiformiaatin hyväksynnän uusimista kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja jossa pyydettiin, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. Hakija on myöhemmin peruuttanut hakemuksen kaikkien muiden eläinlajien kuin vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja emakoiden osalta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koski kaliumdiformiaatin hyväksynnän uusimista kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja jossa pyydettiin, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. Hakija on myöhemmin peruuttanut hakemuksen kaikkien muiden eläinlajien kuin vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja emakoiden osalta.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 27 päivänä tammikuuta 2022 antamassaan lausunnossa (3), että hakija on toimittanut näyttöä siitä, että kyseinen lisäaine täyttää hyväksymisen edellytykset. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että kaliumdiformiaatilla ei ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Se totesi myös, että lisäaine on silmiä ärsyttävä, mutta ei voinut päätellä, voiko lisäaine olla ihoa ärsyttävä tai hengitysteitä tai ihoa herkistävä. Sen vuoksi komissio katsoo, että ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmistä, joilla lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 27 päivänä tammikuuta 2022 antamassaan lausunnossa (3), että hakija on toimittanut näyttöä siitä, että kyseinen lisäaine täyttää hyväksymisen edellytykset. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että kaliumdiformiaatilla ei ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Se totesi myös, että lisäaine on silmiä ärsyttävä, mutta ei voinut päätellä, voiko lisäaine olla ihoa ärsyttävä tai hengitysteitä tai ihoa herkistävä. Sen vuoksi komissio katsoo, että ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmistä, joilla lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Kaliumdiformiaatin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen hyväksyntä olisi uusittava. |
| --- | --- |

(5)

Kaliumdiformiaatin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen hyväksyntä olisi uusittava.

| (6) | Koska kaliumdiformiaatin hyväksyntä rehun lisäaineena uusitaan, täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 333/2012 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(6)

Koska kaliumdiformiaatin hyväksyntä rehun lisäaineena uusitaan, täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 333/2012 olisi kumottava.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Uusitaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilöntäaineet” kuuluvan, liitteessä tarkoitetun aineen hyväksyntä kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 333/2012.

3 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Sallitaan liitteessä eritellyn aineen ja sitä sisältävien esiseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 28 päivää helmikuuta 2023 ennen 28 päivää elokuuta 2022 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

2.   Sallitaan liitteessä eriteltyä ainetta sisältävien rehuseosten ja rehuaineiden, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 28 päivää elokuuta 2023 ennen 28 päivää elokuuta 2022 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu elintarviketuotantoeläimille.

3.   Sallitaan liitteessä eriteltyä ainetta sisältävien rehuseosten ja rehuaineiden, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 28 päivää elokuuta 2024 ennen 28 päivää elokuuta 2022 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu muille kuin elintarviketuotantoeläimille.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 333/2012, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2012, kaliumdiformiaattivalmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja asetuksen (EY) N:o 492/2006 muuttamisesta (EUVL L 108, 20.4.2012, s. 3).

2

(3)  EFSA Journal 2022; 20(3):7167.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai-ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg tehoainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilöntäaineet. |
| 1a237a | Kaliumdiformiaatti | Lisäaineen koostumus

  Kaliumdiformiaatti 50 ± 5 %
  Nestemäinen muoto (50:50 veteen liuotettu)

  Tehoaineen kuvaus

  Kaliumdiformiaatti
  C2H3O4K
  CAS-numero: 20642-05-1
  Einecs-numero: 243-934-6
  Valmistettu kemiallisen synteesin avulla

  Analyysimenetelmä
   (1)

  Kaliumdiformiaatin (muurahaishapon kokonaismääränä) määrittäminen rehun lisäaineesta, esiseoksesta ja rehusta:






  — | ionikromatografia, jossa on johtokykydetektori (IC-CD) – EN 17294; |

Lisäaineen tunnistenumero

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai-ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg tehoainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilöntäaineet.

1a237a

Kaliumdiformiaatti

Lisäaineen koostumus

Kaliumdiformiaatti 50 ± 5 %

Nestemäinen muoto (50:50 veteen liuotettu)

Tehoaineen kuvaus

Kaliumdiformiaatti

C2H3O4K

CAS-numero: 20642-05-1

Einecs-numero: 243-934-6

Valmistettu kemiallisen synteesin avulla

Analyysimenetelmä
   (1)

Kaliumdiformiaatin (muurahaishapon kokonaismääränä) määrittäminen rehun lisäaineesta, esiseoksesta ja rehusta:

—

ionikromatografia, jossa on johtokykydetektori (IC-CD) – EN 17294;

Kaliumin määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | atomiabsorptiospektrometria (AAS) – EN ISO 6869; tai |
| --- | --- |

—

atomiabsorptiospektrometria (AAS) – EN ISO 6869; tai

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) – EN15510. |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) – EN15510.

Emakot

-

12 000

| 1. | Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset.

| 2. | Sallittu ainoastaan rehuksi tarkoitetuissa raa’assa kalassa ja kalan sivutuotteissa siten, että kaliumdiformiaattia tehoaineena on enintään 9 000 mg raakakalakiloa kohden. |
| --- | --- |

2.

Sallittu ainoastaan rehuksi tarkoitetuissa raa’assa kalassa ja kalan sivutuotteissa siten, että kaliumdiformiaattia tehoaineena on enintään 9 000 mg raakakalakiloa kohden.

| 3. | Kaliumdiformiaatin enimmäispitoisuus on 6 000 mg/kg vieroitetuille porsaille ja lihasioille tarkoitettua täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %, ja 12 000 mg/kg emakoille tarkoitettua täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %, riippumatta siitä, käytetäänkö sitä säilöntäaineena yksinään vai yhdessä muiden kaliumdiformiaatin lähteiden kanssa. |
| --- | --- |

3.

Kaliumdiformiaatin enimmäispitoisuus on 6 000 mg/kg vieroitetuille porsaille ja lihasioille tarkoitettua täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %, ja 12 000 mg/kg emakoille tarkoitettua täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %, riippumatta siitä, käytetäänkö sitä säilöntäaineena yksinään vai yhdessä muiden kaliumdiformiaatin lähteiden kanssa.

| 4. | Eri lähteistä saatavan muurahaishapon yhteismäärä ei saa ylittää täysrehussa sallittua enimmäismäärää, joka on 10 000 mg/kg vieroitetuille porsaille, lihasioille ja emakoille tarkoitettua täysrehua. |
| --- | --- |

4.

Eri lähteistä saatavan muurahaishapon yhteismäärä ei saa ylittää täysrehussa sallittua enimmäismäärää, joka on 10 000 mg/kg vieroitetuille porsaille, lihasioille ja emakoille tarkoitettua täysrehua.

| 5. | Lisäaineen, esiseosten ja niitä sisältävien, elintarviketuotantoeläimille tarkoitettujen rehujen käyttöohjeissa on oltava maininta:
  ”Eri orgaanisten happojen tai niiden suolojen samanaikaista käyttöä ei suositella, jos yhtä tai useampaa niistä käytetään sallitun enimmäismäärän mukaisena pitoisuutena tai lähellä sitä.” |
| --- | --- |

5.

Lisäaineen, esiseosten ja niitä sisältävien, elintarviketuotantoeläimille tarkoitettujen rehujen käyttöohjeissa on oltava maininta:

”Eri orgaanisten happojen tai niiden suolojen samanaikaista käyttöä ei suositella, jos yhtä tai useampaa niistä käytetään sallitun enimmäismäärän mukaisena pitoisuutena tai lähellä sitä.”

| 6. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, silmiä ja ihoa suojaavat materiaalit ja hengityssuoja mukaan luettuina. |
| --- | --- |

6.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, silmiä ja ihoa suojaavat materiaalit ja hengityssuoja mukaan luettuina.

28.8.2032

Vieroitetut porsaat

ja

lihasiat

-

6 000

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

| 8.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/39

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1375,

annettu 5 päivänä elokuuta 2022,

etoksikiinin hyväksynnän epäämisestä hapettumisenestoaineiden funktionaaliseen ryhmään kuuluvana rehun lisäaineena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/962 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan ja 13 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle tai epäämiselle. Asetuksen 10 artiklassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle tai epäämiselle. Asetuksen 10 artiklassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) nojalla.

| (2) | Etoksikiinin käyttö kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena hyväksyttiin ilman aikarajoitusta direktiivin 70/524/ETY mukaisesti. Kyseinen lisäaine merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Etoksikiinin käyttö kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena hyväksyttiin ilman aikarajoitusta direktiivin 70/524/ETY mukaisesti. Kyseinen lisäaine merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, luettuna yhdessä sen 7 artiklan kanssa, toimitettiin hakemus, joka koski etoksikiinin uudelleenarviointia kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja jossa pyydettiin, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, luettuna yhdessä sen 7 artiklan kanssa, toimitettiin hakemus, joka koski etoksikiinin uudelleenarviointia kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja jossa pyydettiin, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 21 päivänä lokakuuta 2015 antamassaan lausunnossa (3), että se ei voinut tehdä päätelmiä lisäaineen etoksikiini tehosta ja turvallisuudesta eläinten, kuluttajien ja ympäristön kannalta, koska hakijan toimittamat tiedot olivat yleisesti puutteellisia. Erityisesti oli mahdotonta tehdä päätelmää siitä, että metaboliitti etoksikiinikinoni-imiini ei ole genotoksinen, ja lisäksi ilmaistiin huoli siitä, että epäpuhtaus p-fenetidiini on mahdollisesti mutageeninen. Näin ollen ei ole osoitettu, että lisäaineella etoksikiini ei olisi haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Sen vuoksi lisäaineen etoksikiini voimassa oleva hyväksyntä keskeytettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/962 (4). |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 21 päivänä lokakuuta 2015 antamassaan lausunnossa (3), että se ei voinut tehdä päätelmiä lisäaineen etoksikiini tehosta ja turvallisuudesta eläinten, kuluttajien ja ympäristön kannalta, koska hakijan toimittamat tiedot olivat yleisesti puutteellisia. Erityisesti oli mahdotonta tehdä päätelmää siitä, että metaboliitti etoksikiinikinoni-imiini ei ole genotoksinen, ja lisäksi ilmaistiin huoli siitä, että epäpuhtaus p-fenetidiini on mahdollisesti mutageeninen. Näin ollen ei ole osoitettu, että lisäaineella etoksikiini ei olisi haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Sen vuoksi lisäaineen etoksikiini voimassa oleva hyväksyntä keskeytettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/962 (4).

| (5) | Lisäaineen etoksikiini hyväksyntä on keskeytetty, kunnes hakija on toimittanut lisätietoja ja ne on arvioitu sellaisen aikataulun mukaisesti, jossa luetellaan suoritettavat tarpeelliset tutkimukset. Kyseisen aikataulun mukaan viimeisten tutkimusten tulosten piti olla saatavilla heinäkuuhun 2018 mennessä. |
| --- | --- |

(5)

Lisäaineen etoksikiini hyväksyntä on keskeytetty, kunnes hakija on toimittanut lisätietoja ja ne on arvioitu sellaisen aikataulun mukaisesti, jossa luetellaan suoritettavat tarpeelliset tutkimukset. Kyseisen aikataulun mukaan viimeisten tutkimusten tulosten piti olla saatavilla heinäkuuhun 2018 mennessä.

| (6) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/962 mukaisesti keskeyttämistoimenpidettä on määrä tarkastella uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 ja joka tapauksessa sen jälkeen, kun elintarviketurvallisuusviranomainen on antanut kielteisen lausunnon lisäaineen etoksikiini turvallisuudesta ja tehosta. |
| --- | --- |

(6)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/962 mukaisesti keskeyttämistoimenpidettä on määrä tarkastella uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 ja joka tapauksessa sen jälkeen, kun elintarviketurvallisuusviranomainen on antanut kielteisen lausunnon lisäaineen etoksikiini turvallisuudesta ja tehosta.

| (7) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen 21 päivänä lokakuuta 2015 antaman lausunnon jälkeen hakija toimitti komissiolle 11 päivänä maaliskuuta 2016, 15 päivänä joulukuuta 2017, 20 päivänä huhtikuuta 2018 ja 23 päivänä kesäkuuta 2021 perättäiset lisätietopaketit, jotka toimitettiin edelleen elintarviketurvallisuusviranomaiselle. Hakija toimitti elintarviketurvallisuusviranomaiselle lisätietoja myös tietojen arvioinnin aikana sekä 24 päivänä syyskuuta 2020. |
| --- | --- |

(7)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen 21 päivänä lokakuuta 2015 antaman lausunnon jälkeen hakija toimitti komissiolle 11 päivänä maaliskuuta 2016, 15 päivänä joulukuuta 2017, 20 päivänä huhtikuuta 2018 ja 23 päivänä kesäkuuta 2021 perättäiset lisätietopaketit, jotka toimitettiin edelleen elintarviketurvallisuusviranomaiselle. Hakija toimitti elintarviketurvallisuusviranomaiselle lisätietoja myös tietojen arvioinnin aikana sekä 24 päivänä syyskuuta 2020.

| (8) | Arvioituaan hakijan toimittamat lisätiedot elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 27 päivänä tammikuuta 2022 lausunnon (5), jossa otettiin huomioon ehdotettu lisäaineen käyttötaso 50 mg täysrehukiloa kohti sekä erityisesti lisäaineen etoksikiini muutetut eritelmät, joissa epäpuhtauden p-fenetidiini pitoisuus oli laskettu alle 2,5 ppm:n tason. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen ei voinut esittää päätelmiä lisäaineen etoksikiini turvallisuudesta pitkäikäisille ja siitoseläimille millään tasolla, koska lisäaine sisältää p-fenetidiiniä, joka on todettu mahdollisesti mutageeniseksi aineeksi, joka pysyy lisäaineessa epäpuhtautena, mutta josta hakija ei ole toimittanut lisätietoja tämän turvallisuusongelman ratkaisemiseksi. Etoksikiinin käytön turvallisuudesta kuluttajille ei voitu tehdä päätelmiä p-fenetidiinin esiintymisen vuoksi ja koska tietoja p-fenetidiinin jäämistä eläinperäisissä kudoksissa ja tuotteissa ei ollut. Koska maidon sisältämiä jäämiä koskevia tietoja ei ollut, elintarviketurvallisuusviranomainen ei voinut tehdä päätelmiä etoksikiinin turvallisuudesta, kun sitä käytetään maitoa tuottavien eläinten rehussa. Käyttäjien turvallisuuden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että käyttäjien altistuminen olisi minimoitava, jotta voidaan vähentää riskiä altistua p-fenetidiinille hengitysteitse. Ympäristön turvallisuuden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että tarvitaan lisätietoja, jotta voidaan tehdä päätelmiä etoksikiinin turvallisuudesta maaympäristössä, kun sitä syötetään maaeläimille. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että vesiympäristöön kohdistuvaa riskiä ei voitu sulkea pois käytettäessä lisäainetta maaeläimillä ja että myöskään sekundaarisen myrkytyksen riskiä vesistöjen ravintoketjun välityksellä ei voitu sulkea pois. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, ettei meressä kelluvissa verkkoaltaissa käytettävän etoksikiinin riskiä sedimentissä eläville merieliöille voitu sulkea pois. |
| --- | --- |

(8)

Arvioituaan hakijan toimittamat lisätiedot elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 27 päivänä tammikuuta 2022 lausunnon (5), jossa otettiin huomioon ehdotettu lisäaineen käyttötaso 50 mg täysrehukiloa kohti sekä erityisesti lisäaineen etoksikiini muutetut eritelmät, joissa epäpuhtauden p-fenetidiini pitoisuus oli laskettu alle 2,5 ppm:n tason. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen ei voinut esittää päätelmiä lisäaineen etoksikiini turvallisuudesta pitkäikäisille ja siitoseläimille millään tasolla, koska lisäaine sisältää p-fenetidiiniä, joka on todettu mahdollisesti mutageeniseksi aineeksi, joka pysyy lisäaineessa epäpuhtautena, mutta josta hakija ei ole toimittanut lisätietoja tämän turvallisuusongelman ratkaisemiseksi. Etoksikiinin käytön turvallisuudesta kuluttajille ei voitu tehdä päätelmiä p-fenetidiinin esiintymisen vuoksi ja koska tietoja p-fenetidiinin jäämistä eläinperäisissä kudoksissa ja tuotteissa ei ollut. Koska maidon sisältämiä jäämiä koskevia tietoja ei ollut, elintarviketurvallisuusviranomainen ei voinut tehdä päätelmiä etoksikiinin turvallisuudesta, kun sitä käytetään maitoa tuottavien eläinten rehussa. Käyttäjien turvallisuuden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että käyttäjien altistuminen olisi minimoitava, jotta voidaan vähentää riskiä altistua p-fenetidiinille hengitysteitse. Ympäristön turvallisuuden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että tarvitaan lisätietoja, jotta voidaan tehdä päätelmiä etoksikiinin turvallisuudesta maaympäristössä, kun sitä syötetään maaeläimille. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että vesiympäristöön kohdistuvaa riskiä ei voitu sulkea pois käytettäessä lisäainetta maaeläimillä ja että myöskään sekundaarisen myrkytyksen riskiä vesistöjen ravintoketjun välityksellä ei voitu sulkea pois. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, ettei meressä kelluvissa verkkoaltaissa käytettävän etoksikiinin riskiä sedimentissä eläville merieliöille voitu sulkea pois.

| (9) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen 27 päivänä tammikuuta 2022 antama lausunto osoittaa sen vuoksi, että ei ole vahvistettu, että etoksikiinilla ei ole haitallisia vaikutuksia eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön, kun sitä käytetään rehun lisäaineena funktionaalisessa ryhmässä ”hapettumisenestoaineet”. |
| --- | --- |

(9)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen 27 päivänä tammikuuta 2022 antama lausunto osoittaa sen vuoksi, että ei ole vahvistettu, että etoksikiinilla ei ole haitallisia vaikutuksia eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön, kun sitä käytetään rehun lisäaineena funktionaalisessa ryhmässä ”hapettumisenestoaineet”.

| (10) | Etoksikiinin arviointi osoittaa näin ollen, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset eivät täyty, minkä vuoksi etoksikiinin hyväksyntä funktionaaliseen ryhmään ”hapettumisenestoaineet” kuuluvana rehun lisäaineena olisi evättävä. |
| --- | --- |

(10)

Etoksikiinin arviointi osoittaa näin ollen, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset eivät täyty, minkä vuoksi etoksikiinin hyväksyntä funktionaaliseen ryhmään ”hapettumisenestoaineet” kuuluvana rehun lisäaineena olisi evättävä.

| (11) | Edellä mainitun uudelleentarkastelun perusteella täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/962 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(11)

Edellä mainitun uudelleentarkastelun perusteella täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/962 olisi kumottava.

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksynnän epääminen

Evätään etoksikiinin (E 324) hyväksyntä lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”hapettumisenestoaineet” kuuluvana rehun lisäaineena.

2 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/962 kumoaminen

Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/962.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 70/524/ETY, annettu 23 päivänä marraskuuta 1970, rehujen lisäaineista (EYVL L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2015;13(11):4272.

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/962, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2017, etoksikiinin hyväksynnän keskeyttämisestä kaikkien eläinlajien ja -luokkien rehun lisäaineena (EUVL L 145, 8.6.2017, s. 13).

4

(5)  EFSA Journal 2022;20(3):7166.

5

---

PÄÄTÖKSET

| 8.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/42

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/1376,

annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisesta sähköntuotantoon ja tukkumyyntiin Tanskassa

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 5046)

(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (1) ja erityisesti sen 35 artiklan 3 kohdan,

on kuullut julkisia hankintoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   TOSISEIKAT

TOSISEIKAT

1.1   PYYNTÖ

PYYNTÖ

| (1) | Tanskan kilpailu- ja kuluttajavirasto (DCCA), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, toimitti 24 päivänä syyskuuta 2021 komissiolle direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 1 kohdan mukaisen pyynnön, jäljempänä ’pyyntö’. Pyyntö on komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1804 (2) 1 artiklan 1 kohdan mukainen. |
| --- | --- |

(1)

Tanskan kilpailu- ja kuluttajavirasto (DCCA), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, toimitti 24 päivänä syyskuuta 2021 komissiolle direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 1 kohdan mukaisen pyynnön, jäljempänä ’pyyntö’. Pyyntö on komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1804 (2) 1 artiklan 1 kohdan mukainen.

2

| (2) | Pyyntö koskee sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä Tanskassa. |
| --- | --- |

(2)

Pyyntö koskee sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä Tanskassa.

| (3) | Pyyntö ei kuitenkaan kata seuraavia:






  — | tarjouskilpailuihin kuulumattomissa maa- ja merituulivoimaloissa tuotettu sähkö; |
| --- | --- | --- |

(3)

Pyyntö ei kuitenkaan kata seuraavia:

—

tarjouskilpailuihin kuulumattomissa maa- ja merituulivoimaloissa tuotettu sähkö;

| — | verkkoon 21 päivän helmikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana tai myöhemmin liitetyissä tuulivoimaloissa tuotettu sähkö, lukuun ottamatta tuulivoimaloita, jotka on liitetty niiden omaan kulutuslaitokseen ja merituulivoimaloita (kulutuslaitoksissa tuotettu sähkö (uusiutuvan energian edistämistä koskevan lain 41 §) ja merituulivoimalat kyseisen lain 35 b § mukaisesti on jätetty pyynnön ulkopuolelle, ja niihin sovelletaan näin ollen edelleen direktiivin 2014/25/EU säännöksiä); |
| --- | --- |

—

verkkoon 21 päivän helmikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana tai myöhemmin liitetyissä tuulivoimaloissa tuotettu sähkö, lukuun ottamatta tuulivoimaloita, jotka on liitetty niiden omaan kulutuslaitokseen ja merituulivoimaloita (kulutuslaitoksissa tuotettu sähkö (uusiutuvan energian edistämistä koskevan lain 41 §) ja merituulivoimalat kyseisen lain 35 b § mukaisesti on jätetty pyynnön ulkopuolelle, ja niihin sovelletaan näin ollen edelleen direktiivin 2014/25/EU säännöksiä);

| — | verkkoon viimeistään 20 päivänä helmikuuta 2008 liitetyissä tuulivoimaloissa tuotettu sähkö, lukuun ottamatta tuulivoimaloita, jotka saavat hintatukea uusiutuvan energian edistämistä koskevan lain 39–41 § mukaisesti; |
| --- | --- |

—

verkkoon viimeistään 20 päivänä helmikuuta 2008 liitetyissä tuulivoimaloissa tuotettu sähkö, lukuun ottamatta tuulivoimaloita, jotka saavat hintatukea uusiutuvan energian edistämistä koskevan lain 39–41 § mukaisesti;

| — | verkkoon viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 liitetyissä tuulivoimaloissa tuotettu sähkö; |
| --- | --- |

—

verkkoon viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 liitetyissä tuulivoimaloissa tuotettu sähkö;

| — | täysin uusissa tuulivoimaloissa, jotka ovat hyödyntäneet tuulivoimaloiden purkamisesta annettuja romutustodistuksia (suurempi hintatuki) tuotettu sähkö; bioenergialla (biomassalla ja biokaasulla) tuotettu sähkö; |
| --- | --- |

—

täysin uusissa tuulivoimaloissa, jotka ovat hyödyntäneet tuulivoimaloiden purkamisesta annettuja romutustodistuksia (suurempi hintatuki) tuotettu sähkö; bioenergialla (biomassalla ja biokaasulla) tuotettu sähkö;

| — | aurinkosähköpaneeleilla, aaltovoimalla ja vesivoimalla tuotettu sähkö; |
| --- | --- |

—

aurinkosähköpaneeleilla, aaltovoimalla ja vesivoimalla tuotettu sähkö;

| — | muissa erityisissä uusiutuvan energian tuotantolaitoksissa tuotettu sähkö (tulevan uusiutuvan sähkön tuotannon kasvun kannalta merkittävistä uusiutuvista energialähteistä tai merkittävällä teknologialla tuotettu sähkö tai muista kuin edellä mainituista uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö); |
| --- | --- |

—

muissa erityisissä uusiutuvan energian tuotantolaitoksissa tuotettu sähkö (tulevan uusiutuvan sähkön tuotannon kasvun kannalta merkittävistä uusiutuvista energialähteistä tai merkittävällä teknologialla tuotettu sähkö tai muista kuin edellä mainituista uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö);

| — | hajautetuissa lämpö- ja voimalaitoksissa sekä polttolaitoksissa tuotettu sähkö; |
| --- | --- |

—

hajautetuissa lämpö- ja voimalaitoksissa sekä polttolaitoksissa tuotettu sähkö;

| — | kaukolämmön tuottamiseen tarkoitetuissa muissa lämpö- ja voimalaitoksissa tuotettu sähkö; |
| --- | --- |

—

kaukolämmön tuottamiseen tarkoitetuissa muissa lämpö- ja voimalaitoksissa tuotettu sähkö;

| — | verkkoon viimeistään 21 päivänä maaliskuuta 2012 liitetyissä teollisuusvoimaloissa tuotettu sähkö; |
| --- | --- |

—

verkkoon viimeistään 21 päivänä maaliskuuta 2012 liitetyissä teollisuusvoimaloissa tuotettu sähkö;

| — | tukipalvelut. |
| --- | --- |

—

tukipalvelut.

| (4) | Sähkön tuotanto perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä ja sen tukkumyynti on direktiivin 2014/25/EU 9 artiklan mukaista sähkön toimittamiseen liittyvää toimintaa. |
| --- | --- |

(4)

Sähkön tuotanto perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä ja sen tukkumyynti on direktiivin 2014/25/EU 9 artiklan mukaista sähkön toimittamiseen liittyvää toimintaa.

| (5) | Koska markkinoille pääsy voidaan katsoa vapaaksi direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan perusteella, komission on annettava mainitun direktiivin liitteessä IV olevan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti pyyntöä koskeva täytäntöönpanopäätös 90 työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

(5)

Koska markkinoille pääsy voidaan katsoa vapaaksi direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan perusteella, komission on annettava mainitun direktiivin liitteessä IV olevan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti pyyntöä koskeva täytäntöönpanopäätös 90 työpäivän kuluessa.

| (6) | Direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 1 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti komissio voi pidentää määräaikaa kyseisen pyynnön esittäjien suostumuksella. Koska DCCA toimitti lisätietoja 4 päivänä maaliskuuta 2022, määräaika, johon mennessä komissio tekee tätä pyyntöä koskevan päätöksen, on 31 päivä heinäkuuta 2022. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 1 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti komissio voi pidentää määräaikaa kyseisen pyynnön esittäjien suostumuksella. Koska DCCA toimitti lisätietoja 4 päivänä maaliskuuta 2022, määräaika, johon mennessä komissio tekee tätä pyyntöä koskevan päätöksen, on 31 päivä heinäkuuta 2022.

2.   OIKEUDELLINEN KEHYS

OIKEUDELLINEN KEHYS

| (7) | Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan hankintasopimuksiin, jotka koskevat sellaista toimintaa, jonka tarkoituksena on sähkön toimittaminen kiinteisiin verkkoihin, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle sähkön tuotantoon, siirtoon tai jakeluun liittyviä palveluja, jollei toimintaa ole vapautettu direktiivin soveltamisesta sen 34 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(7)

Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan hankintasopimuksiin, jotka koskevat sellaista toimintaa, jonka tarkoituksena on sähkön toimittaminen kiinteisiin verkkoihin, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle sähkön tuotantoon, siirtoon tai jakeluun liittyviä palveluja, jollei toimintaa ole vapautettu direktiivin soveltamisesta sen 34 artiklan nojalla.

| (8) | Direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetään, ettei direktiiviä sovelleta hankintasopimuksiin, jotka tehdään jonkin direktiivissä tarkoitetun toiminnan suorittamiseksi, jos toimintaan siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, kohdistuu suoraa kilpailua markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. Sitä, kohdistuuko johonkin toimintaan suoraa kilpailua, arvioidaan puolueettomin perustein ottaen huomioon kyseisen alan erityispiirteet (3). Arviointia rajoittavat kuitenkin sovellettavat lyhyet määräajat ja tarve nojautua komission käytettävissä oleviin tietoihin, joita ei voida täydentää enemmän aikaa vievillä menetelmillä, ei varsinkaan asianomaisten talouden toimijoiden julkisilla kuulemisilla (4). Vaikka kysymys siitä, kohdistuuko johonkin toimintaan suoraa kilpailua, on ratkaistava sellaisten kriteerien perusteella, jotka ovat SEUT-sopimuksen kilpailua koskevien määräysten mukaisia, ei kuitenkaan edellytetä, että nämä kriteerit ovat täsmälleen samat kuin ne, joihin viitataan unionin kilpailuoikeuden säännöksissä (5). |
| --- | --- |

(8)

Direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetään, ettei direktiiviä sovelleta hankintasopimuksiin, jotka tehdään jonkin direktiivissä tarkoitetun toiminnan suorittamiseksi, jos toimintaan siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, kohdistuu suoraa kilpailua markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. Sitä, kohdistuuko johonkin toimintaan suoraa kilpailua, arvioidaan puolueettomin perustein ottaen huomioon kyseisen alan erityispiirteet (3). Arviointia rajoittavat kuitenkin sovellettavat lyhyet määräajat ja tarve nojautua komission käytettävissä oleviin tietoihin, joita ei voida täydentää enemmän aikaa vievillä menetelmillä, ei varsinkaan asianomaisten talouden toimijoiden julkisilla kuulemisilla (4). Vaikka kysymys siitä, kohdistuuko johonkin toimintaan suoraa kilpailua, on ratkaistava sellaisten kriteerien perusteella, jotka ovat SEUT-sopimuksen kilpailua koskevien määräysten mukaisia, ei kuitenkaan edellytetä, että nämä kriteerit ovat täsmälleen samat kuin ne, joihin viitataan unionin kilpailuoikeuden säännöksissä (5).

3

4

5

| (9) | Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos jäsenvaltio on pannut täytäntöön ne unionin säädökset, jotka avaavat tietyn alan tai sen osan kilpailulle, ja soveltaa niitä. Kyseiset säädökset luetellaan direktiivin 2014/25/EU liitteessä III. Sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta kyseisessä liitteessä viitataan direktiiviin 2009/72/EY, joka on kumottu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/944 (6)1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen. Pyynnön esittäjän mukaan Tanska on saattanut direktiivin (EU) 2019/944 osaksi kansallista lainsäädäntöään (7). Näin ollen direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti markkinoille pääsy voidaan katsoa vapaaksi. |
| --- | --- |

(9)

Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos jäsenvaltio on pannut täytäntöön ne unionin säädökset, jotka avaavat tietyn alan tai sen osan kilpailulle, ja soveltaa niitä. Kyseiset säädökset luetellaan direktiivin 2014/25/EU liitteessä III. Sähkön tuotannon ja tukkumyynnin osalta kyseisessä liitteessä viitataan direktiiviin 2009/72/EY, joka on kumottu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/944 (6)1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen. Pyynnön esittäjän mukaan Tanska on saattanut direktiivin (EU) 2019/944 osaksi kansallista lainsäädäntöään (7). Näin ollen direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti markkinoille pääsy voidaan katsoa vapaaksi.

6

7

| (10) | Sitä, onko toiminta suoraan kilpailun kohteena, olisi arvioitava käyttäen perusteena useita indikaattoreita, joista yksikään ei ole välttämättä ratkaiseva sellaisenaan. Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien markkinoiden osalta markkinaosuudet ovat yksi kriteeri, joka tulisi ottaa huomioon yhdessä muiden kriteerien, kuten naapurimaiden tuottajien aiheuttama kilpailupaine tai tarjoajien määrä uusiutuvan energian tuotantokapasiteettiin liittyvissä tarjouskilpailuissa, kanssa. |
| --- | --- |

(10)

Sitä, onko toiminta suoraan kilpailun kohteena, olisi arvioitava käyttäen perusteena useita indikaattoreita, joista yksikään ei ole välttämättä ratkaiseva sellaisenaan. Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien markkinoiden osalta markkinaosuudet ovat yksi kriteeri, joka tulisi ottaa huomioon yhdessä muiden kriteerien, kuten naapurimaiden tuottajien aiheuttama kilpailupaine tai tarjoajien määrä uusiutuvan energian tuotantokapasiteettiin liittyvissä tarjouskilpailuissa, kanssa.

| (11) | Tämän päätöksen tavoitteena on selvittää, kohdistuuko pyynnön kohteena oleviin palveluihin kilpailua (sellaisilla markkinoilla, joille pääsyä ei direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla ole rajoitettu) siinä määrin, että voidaan varmistaa, että hankinnat asianomaisten toimintojen harjoittamiseksi toteutetaan – myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä – avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, joilla ostajat voivat löytää kokonaisuudessaan taloudellisesti edullisimman ratkaisun. |
| --- | --- |

(11)

Tämän päätöksen tavoitteena on selvittää, kohdistuuko pyynnön kohteena oleviin palveluihin kilpailua (sellaisilla markkinoilla, joille pääsyä ei direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla ole rajoitettu) siinä määrin, että voidaan varmistaa, että hankinnat asianomaisten toimintojen harjoittamiseksi toteutetaan – myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä – avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, joilla ostajat voivat löytää kokonaisuudessaan taloudellisesti edullisimman ratkaisun.

3.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

| (12) | Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen vuoden 2021 syyskuusta alkaen, sellaisena kuin se käy ilmi pyynnön esittäjän toimittamista tiedoista sekä julkisesti saatavilla olevista tiedoista. |
| --- | --- |

(12)

Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen vuoden 2021 syyskuusta alkaen, sellaisena kuin se käy ilmi pyynnön esittäjän toimittamista tiedoista sekä julkisesti saatavilla olevista tiedoista.

3.1   RAJOITTAMATON PÄÄSY MARKKINOILLE

RAJOITTAMATON PÄÄSY MARKKINOILLE

| (13) | Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos asianomainen jäsenvaltio on pannut täytäntöön unionin säädökset, jotka avaavat tietyn alan tai sen osan kilpailulle, ja soveltaa niitä. Pyynnön esittäjän mukaan Tanska on saattanut direktiivin (EU) 2019/944 osaksi kansallista lainsäädäntöään 29 kansallisella toimenpiteellä. Tanskan energiavirasto vahvisti väitteen (8). Näin ollen komissio päättelee, että oikeudellisesti vapaan markkinoille pääsyn edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(13)

Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos asianomainen jäsenvaltio on pannut täytäntöön unionin säädökset, jotka avaavat tietyn alan tai sen osan kilpailulle, ja soveltaa niitä. Pyynnön esittäjän mukaan Tanska on saattanut direktiivin (EU) 2019/944 osaksi kansallista lainsäädäntöään 29 kansallisella toimenpiteellä. Tanskan energiavirasto vahvisti väitteen (8). Näin ollen komissio päättelee, että oikeudellisesti vapaan markkinoille pääsyn edellytykset täyttyvät.

8

| (14) | Tosiasiallisesti vapaan pääsyn osalta komissio toteaa, että Tanskan sähköntuotantomarkkinoiden vapauttaminen on edistynyt sen jälkeen, kun ne avattiin kilpailulle vuonna 1999. Tanskan osallistuminen Nord Pool -sähköpörssiin ja yhteenliittämiskapasiteetin kehittäminen ovat edistäneet merkittävästi kilpailupainetta. Uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan ja erityisesti merituulipuistojen tuotannon osalta Tanskan viranomaisten järjestämät tarjouskilpailut ovat houkutelleet yhä useampia osallistujia. |
| --- | --- |

(14)

Tosiasiallisesti vapaan pääsyn osalta komissio toteaa, että Tanskan sähköntuotantomarkkinoiden vapauttaminen on edistynyt sen jälkeen, kun ne avattiin kilpailulle vuonna 1999. Tanskan osallistuminen Nord Pool -sähköpörssiin ja yhteenliittämiskapasiteetin kehittäminen ovat edistäneet merkittävästi kilpailupainetta. Uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan ja erityisesti merituulipuistojen tuotannon osalta Tanskan viranomaisten järjestämät tarjouskilpailut ovat houkutelleet yhä useampia osallistujia.

| (15) | Komissio päättelee, että pääsyä markkinoille on pidettävä tätä päätöstä sovellettaessa oikeudellisesti ja tosiasiallisesti vapaana Tanskan alueella. |
| --- | --- |

(15)

Komissio päättelee, että pääsyä markkinoille on pidettävä tätä päätöstä sovellettaessa oikeudellisesti ja tosiasiallisesti vapaana Tanskan alueella.

3.2   KILPAILUVAIKUTUSTEN ARVIOINTI

KILPAILUVAIKUTUSTEN ARVIOINTI

3.2.1   TUOTEMARKKINOIDEN MÄÄRITTELY

| (16) | Yrityskeskittymiä koskevassa komission päätöskäytännössä (9) voidaan sähköalalla erotella seuraavat merkitykselliset tuotemarkkinat: i) tuotanto ja tukkutoimitukset, ii) siirto, iii) jakelu ja iv) vähittäistoimitukset. Vaikka jotkin näistä markkinoista voidaan jakaa edelleen, komission aiemmassa käytännössä (10) on torjuttu sähköntuotantomarkkinoiden ja tukkutoimitusmarkkinoiden erottelu, koska tuotanto sinänsä on vain arvoketjun ensimmäinen vaihe, mutta tuotetut sähkömäärät myydään tukkumarkkinoilla. Tämä on vahvistettu erityisesti Pohjoismaiden osalta (11). |
| --- | --- |

(16)

Yrityskeskittymiä koskevassa komission päätöskäytännössä (9) voidaan sähköalalla erotella seuraavat merkitykselliset tuotemarkkinat: i) tuotanto ja tukkutoimitukset, ii) siirto, iii) jakelu ja iv) vähittäistoimitukset. Vaikka jotkin näistä markkinoista voidaan jakaa edelleen, komission aiemmassa käytännössä (10) on torjuttu sähköntuotantomarkkinoiden ja tukkutoimitusmarkkinoiden erottelu, koska tuotanto sinänsä on vain arvoketjun ensimmäinen vaihe, mutta tuotetut sähkömäärät myydään tukkumarkkinoilla. Tämä on vahvistettu erityisesti Pohjoismaiden osalta (11).

9

10

11

| (17) | Yrityskeskittymiä koskevassa päätöskäytännössään komissio on lisäksi katsonut, että Pohjoismaiden merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat yhtä lailla kahdenvälisillä sopimuksilla kuin Nord Pool -alustalla myydyn sähkön sekä Elspot- (vuorokausimarkkinat) että Elbas-hinnoilla (päivänsisäiset markkinat) (12). |
| --- | --- |

(17)

Yrityskeskittymiä koskevassa päätöskäytännössään komissio on lisäksi katsonut, että Pohjoismaiden merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat yhtä lailla kahdenvälisillä sopimuksilla kuin Nord Pool -alustalla myydyn sähkön sekä Elspot- (vuorokausimarkkinat) että Elbas-hinnoilla (päivänsisäiset markkinat) (12).

12

| (18) | Pyynnön esittäjä väittää, että yritysten sähkönhankintasopimukset olisi sisällytettävä merkityksellisten markkinoiden soveltamisalaan. Tällaiset sopimukset ovat sähköntuottajan ja asiakkaan (yleensä suuren sähkönkäyttäjän) välisiä kahdenvälisiä sopimuksia, joilla käyttäjä ostaa sähköä suoraan sähköntuottajalta. Kauppayhtiöt tekevät sähkönhankintasopimuksia sekä perinteisen että uusiutuvan energian tuottajien kanssa ja kilpailevat sähkönhankintasopimusten tekemisestä. |
| --- | --- |

(18)

Pyynnön esittäjä väittää, että yritysten sähkönhankintasopimukset olisi sisällytettävä merkityksellisten markkinoiden soveltamisalaan. Tällaiset sopimukset ovat sähköntuottajan ja asiakkaan (yleensä suuren sähkönkäyttäjän) välisiä kahdenvälisiä sopimuksia, joilla käyttäjä ostaa sähköä suoraan sähköntuottajalta. Kauppayhtiöt tekevät sähkönhankintasopimuksia sekä perinteisen että uusiutuvan energian tuottajien kanssa ja kilpailevat sähkönhankintasopimusten tekemisestä.

| (19) | Kuten muissakin kahdenvälisissä liiketoimissa, pitkäaikaisia sähkönhankintasopimuksia tekevien asiakkaiden on tehtävä sopimus tasevastaavan kanssa tasepoikkeamiensa hallitsemiseksi. Tuotannon tasapainottamisen osalta energiantuottajien (kuten merituulipuistojen omistajien) on mukautettava ennustettua sähköntuotantoaan reaaliajassa eli mukautettava ennustettua tuotantoa todelliseen tuotantoon. Tähän vastuuseen ei vaikuta se, miten sähköntuottaja päättää myydä tuottamansa sähkön, mukaan lukien yritysten sähkönhankintasopimuksilla. |
| --- | --- |

(19)

Kuten muissakin kahdenvälisissä liiketoimissa, pitkäaikaisia sähkönhankintasopimuksia tekevien asiakkaiden on tehtävä sopimus tasevastaavan kanssa tasepoikkeamiensa hallitsemiseksi. Tuotannon tasapainottamisen osalta energiantuottajien (kuten merituulipuistojen omistajien) on mukautettava ennustettua sähköntuotantoaan reaaliajassa eli mukautettava ennustettua tuotantoa todelliseen tuotantoon. Tähän vastuuseen ei vaikuta se, miten sähköntuottaja päättää myydä tuottamansa sähkön, mukaan lukien yritysten sähkönhankintasopimuksilla.

| (20) | Komissio on tehnyt erilaisia päätelmiä tosiasiallisen tilanteen mukaan sen osalta, kuuluuko perinteinen ja uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö samoille tuotemarkkinoille. Se katsoi, että perinteisen ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoa Saksassa (13) ja Italiassa (14) olisi pidettävä eri tuotemarkkinoina. |
| --- | --- |

(20)

Komissio on tehnyt erilaisia päätelmiä tosiasiallisen tilanteen mukaan sen osalta, kuuluuko perinteinen ja uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö samoille tuotemarkkinoille. Se katsoi, että perinteisen ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoa Saksassa (13) ja Italiassa (14) olisi pidettävä eri tuotemarkkinoina.

13

14

| (21) | Alankomaiden (15) tapauksessa komissio kuitenkin totesi, että perinteisen ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkutoimitukset olivat osa samoja merkityksellisiä tuotemarkkinoita. Pohjoismaiden osalta komissio on yrityskeskittymiä koskevassa päätöskäytännössään katsonut, että sähkön lähteellä ei ole merkitystä tuotteen määritelmän kannalta (16). |
| --- | --- |

(21)

Alankomaiden (15) tapauksessa komissio kuitenkin totesi, että perinteisen ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto ja tukkutoimitukset olivat osa samoja merkityksellisiä tuotemarkkinoita. Pohjoismaiden osalta komissio on yrityskeskittymiä koskevassa päätöskäytännössään katsonut, että sähkön lähteellä ei ole merkitystä tuotteen määritelmän kannalta (16).

15

16

| (22) | Pyynnön esittäjä väittää, että Tanskan tilanne eroaa edellä mainituissa päätöksissä tarkoitetusta Saksan ja Italian tilanteesta ja on samankaltainen kuin Alankomaissa. Pyynnön esittäjä toimitti taulukoita, joissa eriteltiin yksityiskohtaisesti Tanskan, Saksan, Italian ja Alankomaiden tapausten samankaltaisuudet ja erot. Pyynnön esittäjä korostaa, että suurimmat erot Saksan ja Italian tilanteeseen nähden ovat lakisääteisen korvauksen puuttuminen, syöttöprioriteettisääntöjen puuttuminen ja se, että uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä myydään tukkumarkkinoilla samalla hinnalla kuin perinteistä sähköä. |
| --- | --- |

(22)

Pyynnön esittäjä väittää, että Tanskan tilanne eroaa edellä mainituissa päätöksissä tarkoitetusta Saksan ja Italian tilanteesta ja on samankaltainen kuin Alankomaissa. Pyynnön esittäjä toimitti taulukoita, joissa eriteltiin yksityiskohtaisesti Tanskan, Saksan, Italian ja Alankomaiden tapausten samankaltaisuudet ja erot. Pyynnön esittäjä korostaa, että suurimmat erot Saksan ja Italian tilanteeseen nähden ovat lakisääteisen korvauksen puuttuminen, syöttöprioriteettisääntöjen puuttuminen ja se, että uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä myydään tukkumarkkinoilla samalla hinnalla kuin perinteistä sähköä.

| (23) | Yrityskeskittymäpäätöksessään Fortum/Uniper (17) komissio muistutti, että Pohjoismaiden alueen merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat sekä sähkön tuotannon että tukkumyynnin riippumatta tuotantolähteistä ja kauppakanavista ja että ne kattavat kahdenvälisillä sopimuksilla ja Pohjoismaiden sähköpörssissä Nord Poolissa myydyn sähkön. |
| --- | --- |

(23)

Yrityskeskittymäpäätöksessään Fortum/Uniper (17) komissio muistutti, että Pohjoismaiden alueen merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat sekä sähkön tuotannon että tukkumyynnin riippumatta tuotantolähteistä ja kauppakanavista ja että ne kattavat kahdenvälisillä sopimuksilla ja Pohjoismaiden sähköpörssissä Nord Poolissa myydyn sähkön.

17

| (24) | Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osalta pyyntö kattaa Horns Rev 3:n, Vesterhav Sydin, Vesterhav Nordin ja Kriegers Flakin merituulipuistot sekä tulevat tuulipuistot, mukaan lukien Thorin merituulipuiston. Kaikkiin kyseisiin tukijärjestelmiin sovellettiin komission päätöksiä (18), joissa vahvistettiin niiden yhteensopivuus EU:n valtiontukisääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

(24)

Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osalta pyyntö kattaa Horns Rev 3:n, Vesterhav Sydin, Vesterhav Nordin ja Kriegers Flakin merituulipuistot sekä tulevat tuulipuistot, mukaan lukien Thorin merituulipuiston. Kaikkiin kyseisiin tukijärjestelmiin sovellettiin komission päätöksiä (18), joissa vahvistettiin niiden yhteensopivuus EU:n valtiontukisääntöjen kanssa.

18

| (25) | Lisäksi tuulivoiman tuotannosta maksetut palkkiot ovat laskeneet minimiin lisääntyneen kilpailun ansiosta. Tanskan energiavirasto järjesti kaikille edellä mainituille tuulipuistoille avoimen tarjouskilpailun sähköntuotannosta uusiutuvista energialähteistä. Vuoden 2015 Horns Rev 3:n (400 MW) tarjouskilpailuun osallistui neljä tarjoajaa, vuoden 2016 Kriegers Flakin (600 MW) tarjouskilpailuun seitsemän ja vuoden 2016 Vesterhav Nord/Sudin (350 MW) tarjouskilpailuun kolme tarjoajaa. |
| --- | --- |

(25)

Lisäksi tuulivoiman tuotannosta maksetut palkkiot ovat laskeneet minimiin lisääntyneen kilpailun ansiosta. Tanskan energiavirasto järjesti kaikille edellä mainituille tuulipuistoille avoimen tarjouskilpailun sähköntuotannosta uusiutuvista energialähteistä. Vuoden 2015 Horns Rev 3:n (400 MW) tarjouskilpailuun osallistui neljä tarjoajaa, vuoden 2016 Kriegers Flakin (600 MW) tarjouskilpailuun seitsemän ja vuoden 2016 Vesterhav Nord/Sudin (350 MW) tarjouskilpailuun kolme tarjoajaa.

| (26) | Ennen tarjouskilpailuja suojaudutaan riskeiltä, ja Tanskan viranomaisilla on nyt parempi ymmärrys markkinoista ja ne ovat aloittaneet todellisen markkinavuoropuhelun osapuolten kesken. |
| --- | --- |

(26)

Ennen tarjouskilpailuja suojaudutaan riskeiltä, ja Tanskan viranomaisilla on nyt parempi ymmärrys markkinoista ja ne ovat aloittaneet todellisen markkinavuoropuhelun osapuolten kesken.

| (27) | Myös uusiutuviin energialähteisiin perustuvien teknologioiden, kuten merituulivoimaloiden tai aurinkosähkön, kokonaiskustannukset ovat laskeneet merkittävästi. Tämä on aiheuttanut sen, että kun vuonna 2010 voittajatarjous Anholtin merituulipuistosta oli 105 äyriä/kWh, vuonna 2016 voittajatarjous Kriegers Flakin merituulipuistosta oli 37 äyriä/kWh. |
| --- | --- |

(27)

Myös uusiutuviin energialähteisiin perustuvien teknologioiden, kuten merituulivoimaloiden tai aurinkosähkön, kokonaiskustannukset ovat laskeneet merkittävästi. Tämä on aiheuttanut sen, että kun vuonna 2010 voittajatarjous Anholtin merituulipuistosta oli 105 äyriä/kWh, vuonna 2016 voittajatarjous Kriegers Flakin merituulipuistosta oli 37 äyriä/kWh.

| (28) | Tanska aikoo myös perustaa kolme uutta suurta merituulipuistoa. Ensimmäisen merituulipuiston tuotantokapasiteetti tulee olemaan noin 800 MW ja sitä seuraavien vähintään 800 MW. Tanskan energiavirasto järjestää tarjouskilpailun kunkin tulevan merituulipuiston osalta. |
| --- | --- |

(28)

Tanska aikoo myös perustaa kolme uutta suurta merituulipuistoa. Ensimmäisen merituulipuiston tuotantokapasiteetti tulee olemaan noin 800 MW ja sitä seuraavien vähintään 800 MW. Tanskan energiavirasto järjestää tarjouskilpailun kunkin tulevan merituulipuiston osalta.

| (29) | Samoin kuin sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä Alankomaissa koskevassa komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2018/71 (19), komissio toteaa, että tukien jakamiseen kohdistuu kilpailua tarjousprosessissa, joka sääntelee uusiutuvan energian tuottajien toimintaa näiden julkisiin hankintoihin soveltamien menettelytapojen osalta. Tämä asettaa perinteisen ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvan (pyynnön kohteena olevat merituulipuistot) sähkön tuotannon tasavertaiseen asemaan Tanskassa. |
| --- | --- |

(29)

Samoin kuin sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä Alankomaissa koskevassa komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2018/71 (19), komissio toteaa, että tukien jakamiseen kohdistuu kilpailua tarjousprosessissa, joka sääntelee uusiutuvan energian tuottajien toimintaa näiden julkisiin hankintoihin soveltamien menettelytapojen osalta. Tämä asettaa perinteisen ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvan (pyynnön kohteena olevat merituulipuistot) sähkön tuotannon tasavertaiseen asemaan Tanskassa.

19

| (30) | Komissio katsoo direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten arvioimiseksi ja rajoittamatta unionin kilpailulainsäädännön soveltamista, että poikkeushakemuksen kannalta merkitykselliset tuotemarkkinat ovat perinteisen ja merituulipuistoissa tuotetun sähkön tuotannon ja tukkutoimitusten markkinat, mukaan lukien yritysten sähkönhankintasopimukset. |
| --- | --- |

(30)

Komissio katsoo direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten arvioimiseksi ja rajoittamatta unionin kilpailulainsäädännön soveltamista, että poikkeushakemuksen kannalta merkitykselliset tuotemarkkinat ovat perinteisen ja merituulipuistoissa tuotetun sähkön tuotannon ja tukkutoimitusten markkinat, mukaan lukien yritysten sähkönhankintasopimukset.

3.2.2   MAANTIETEELLISTEN MARKKINOIDEN MÄÄRITTELY

| (31) | Vuoden 2006 yhteenliittymää koskevassa komission päätöksessä (20) määritellään kaksi erillistä maantieteellistä markkina-aluetta sähkön tukkumyynnille: Itä-Tanskan alue, jäljempänä ’DK2’, ja Länsi-Tanskan alue, jäljempänä ’DK1’, sillä kyseisenä ajankohtana näiden kahden Tanskan tarjous- tai hinta-alueen välillä ei ollut suoraa yhteyttä. Komissio teki saman päätelmän Saksan ja Tanskan välistä rajayhdysjohtoa koskevassa päätöksessään vuonna 2018 (21). |
| --- | --- |

(31)

Vuoden 2006 yhteenliittymää koskevassa komission päätöksessä (20) määritellään kaksi erillistä maantieteellistä markkina-aluetta sähkön tukkumyynnille: Itä-Tanskan alue, jäljempänä ’DK2’, ja Länsi-Tanskan alue, jäljempänä ’DK1’, sillä kyseisenä ajankohtana näiden kahden Tanskan tarjous- tai hinta-alueen välillä ei ollut suoraa yhteyttä. Komissio teki saman päätelmän Saksan ja Tanskan välistä rajayhdysjohtoa koskevassa päätöksessään vuonna 2018 (21).

20

21

| (32) | Tanskan kilpailuneuvosto tutki vuonna 2014 virtuaalisia voimalaitoksia (Virtual Power Plant), jäljempänä ’VPP’, koskevassa päätöksessään (22) sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinoita Tanskassa. Tällä päätöksellä Tanskan kilpailuneuvosto kumosi Elsam A/S:n antamat aiemmat sitoumukset Elsam A/S:n ja Nesa A/S:n yhteenliittymässä vuonna 2004. Tanskan kilpailuneuvosto vahvisti osittain maantieteellisten markkinoiden olevan laajemmat kuin DK1. DK1 on liitetty Norjaan, Ruotsiin ja Saksaan siirtoyhteyksin. Fyysisen sähkön tukkuhinta DK1:ssä poikkesi kaikista verkkoon liitetyistä hintavyöhykkeistä alle 10 prosentissa tunneista vuonna 2013. DK1:n tukkuhinta oli useimpina tunteina sama kuin vähintään yhdessä verkkoon liitetyistä hintavyöhykkeistä, mikä tukee laajempaa maantieteellistä markkinaa kuin Länsi-Tanska. Jätettiin kuitenkin avoimeksi, ovatko maantieteelliset markkinat laajemmat kuin Länsi-Tanska. Tanskan kilpailuneuvosto totesi vuonna 2019 (23), että sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinat ovat laajuudeltaan kansalliset, mutta jätti avoimeksi kysymyksen siitä, olisiko määriteltävä laajempi ja kapeampi maantieteellisten markkinoiden määritelmä. Tämä päätelmä perustui seuraaviin ennakkotapauksiin: 1) asiassa M.8660 Fortum/Uniper tehty päätös, jossa komissio teki päätelmänsä Ruotsin kansallisten markkinoiden olemassaolosta, 2) asiassa M.3268 Sydkraft ja Graninge tehty päätös, jossa komissio totesi, että Ruotsin markkinat muodostavat vain vähäisen tuntimäärän ajan Suomesta ja Tanskasta erilliset markkinat, mikä osoittaa, että sähkön tukkumarkkinat ovat laajemmat kuin kansalliset ja 3) Tanskan kilpailuneuvoston VPP-päätös, jossa se totesi Tanskan sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinoiden kehityksen vuoksi merkkejä suuremmista maantieteellisistä markkinoista kuin DK1. Tanskan ja sen naapurimaiden yhteenliittämiskapasiteettia on lisätty merkittävästi vuodesta 2006. Erityisesti rajayhdysjohdot Skagerrak Norjan kanssa, Kontiskan Ruotsin kanssa ja Kontek Saksan kanssa on otettu käyttöön tai niitä on laajennettu. Vuonna 2019 otettiin käyttöön Cobra-yhdysjohto Alankomaiden kanssa. Länsi- ja Itä-Tanskan yhdistää nykyään Ison Beltin yhdysjohto. |
| --- | --- |

(32)

Tanskan kilpailuneuvosto tutki vuonna 2014 virtuaalisia voimalaitoksia (Virtual Power Plant), jäljempänä ’VPP’, koskevassa päätöksessään (22) sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinoita Tanskassa. Tällä päätöksellä Tanskan kilpailuneuvosto kumosi Elsam A/S:n antamat aiemmat sitoumukset Elsam A/S:n ja Nesa A/S:n yhteenliittymässä vuonna 2004. Tanskan kilpailuneuvosto vahvisti osittain maantieteellisten markkinoiden olevan laajemmat kuin DK1. DK1 on liitetty Norjaan, Ruotsiin ja Saksaan siirtoyhteyksin. Fyysisen sähkön tukkuhinta DK1:ssä poikkesi kaikista verkkoon liitetyistä hintavyöhykkeistä alle 10 prosentissa tunneista vuonna 2013. DK1:n tukkuhinta oli useimpina tunteina sama kuin vähintään yhdessä verkkoon liitetyistä hintavyöhykkeistä, mikä tukee laajempaa maantieteellistä markkinaa kuin Länsi-Tanska. Jätettiin kuitenkin avoimeksi, ovatko maantieteelliset markkinat laajemmat kuin Länsi-Tanska. Tanskan kilpailuneuvosto totesi vuonna 2019 (23), että sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinat ovat laajuudeltaan kansalliset, mutta jätti avoimeksi kysymyksen siitä, olisiko määriteltävä laajempi ja kapeampi maantieteellisten markkinoiden määritelmä. Tämä päätelmä perustui seuraaviin ennakkotapauksiin: 1) asiassa M.8660 Fortum/Uniper tehty päätös, jossa komissio teki päätelmänsä Ruotsin kansallisten markkinoiden olemassaolosta, 2) asiassa M.3268 Sydkraft ja Graninge tehty päätös, jossa komissio totesi, että Ruotsin markkinat muodostavat vain vähäisen tuntimäärän ajan Suomesta ja Tanskasta erilliset markkinat, mikä osoittaa, että sähkön tukkumarkkinat ovat laajemmat kuin kansalliset ja 3) Tanskan kilpailuneuvoston VPP-päätös, jossa se totesi Tanskan sähkön tuotanto- ja tukkumarkkinoiden kehityksen vuoksi merkkejä suuremmista maantieteellisistä markkinoista kuin DK1. Tanskan ja sen naapurimaiden yhteenliittämiskapasiteettia on lisätty merkittävästi vuodesta 2006. Erityisesti rajayhdysjohdot Skagerrak Norjan kanssa, Kontiskan Ruotsin kanssa ja Kontek Saksan kanssa on otettu käyttöön tai niitä on laajennettu. Vuonna 2019 otettiin käyttöön Cobra-yhdysjohto Alankomaiden kanssa. Länsi- ja Itä-Tanskan yhdistää nykyään Ison Beltin yhdysjohto.

22

23

M.8660 Fortum/Uniper

päätös

M.3268 Sydkraft ja Graninge

päätös

VPP-päätös

| (33) | Pyynnön esittäjän toimittama näyttö (24) osoittaa hintojen kasvavan korrelaation Itä- ja Länsi-Tanskan sekä Ruotsin, Norjan ja Tanskan naapurihintavyöhykkeiden (SE3, SE4, NO2 ja DE) välillä. Esimerkiksi vuonna 2013 hinta DK1:ssä oli sama 91,7 prosenttia tunneista ja vuonna 2018 96,3 prosenttia tunneista kuin muilla alueilla (DK2, SE3, SE4, NO2 ja DE); DK2:n osalta luvut olivat 97,8 prosenttia vuonna 2013 ja 98,6 prosenttia vuonna 2018. Erihintaisten tuntien osuus sitä vastoin laski DK1:ssä 8,3 prosentista 3,7 prosenttiin vuosien 2013 ja 2018 välillä, ja DK2:ssa 2,2 prosentista 1,4 prosenttiin. |
| --- | --- |

(33)

Pyynnön esittäjän toimittama näyttö (24) osoittaa hintojen kasvavan korrelaation Itä- ja Länsi-Tanskan sekä Ruotsin, Norjan ja Tanskan naapurihintavyöhykkeiden (SE3, SE4, NO2 ja DE) välillä. Esimerkiksi vuonna 2013 hinta DK1:ssä oli sama 91,7 prosenttia tunneista ja vuonna 2018 96,3 prosenttia tunneista kuin muilla alueilla (DK2, SE3, SE4, NO2 ja DE); DK2:n osalta luvut olivat 97,8 prosenttia vuonna 2013 ja 98,6 prosenttia vuonna 2018. Erihintaisten tuntien osuus sitä vastoin laski DK1:ssä 8,3 prosentista 3,7 prosenttiin vuosien 2013 ja 2018 välillä, ja DK2:ssa 2,2 prosentista 1,4 prosenttiin.

24

| (34) | Energinetin mukaan Tanskalla on erittäin suuri kapasiteetti naapurimaiden rajayhdysjohdoissaan, se vastaa noin 90:tä prosenttia kotimaisesta huippukysynnästä. Tanskan tiiviit yhteydet naapurimaihin tarkoittavat sitä, että Tanskassa on erillinen sähkön spot-markkinahinta vain noin 10 prosenttia ajasta. Muuna aikana tukkuhinta on sama joko Norjan, Ruotsin tai Saksan kanssa. |
| --- | --- |

(34)

Energinetin mukaan Tanskalla on erittäin suuri kapasiteetti naapurimaiden rajayhdysjohdoissaan, se vastaa noin 90:tä prosenttia kotimaisesta huippukysynnästä. Tanskan tiiviit yhteydet naapurimaihin tarkoittavat sitä, että Tanskassa on erillinen sähkön spot-markkinahinta vain noin 10 prosenttia ajasta. Muuna aikana tukkuhinta on sama joko Norjan, Ruotsin tai Saksan kanssa.

| (35) | Vuonna 2019 Itä-Tanskan (DK2) ja Saksan välisen kansainvälisen yhteyden käytettävissä oleva myytävä kapasiteetti oli 90 prosenttia rajayhdysjohdon kokonaiskapasiteetista vientisuunnassa ja 95 prosenttia tuontisuunnassa. Muiden ulkomaisten yhdysjohtojen myytävä kapasiteetti vientisuunnassa oli 60–88 prosenttia rajayhdysjohdon kokonaiskapasiteetista. Länsi-Tanskan (DK1) sekä Norjan ja Ruotsin välinen myytävä kapasiteetti oli vuonna 2019 pienempi kuin vuonna 2018. Toisaalta myytävä kapasiteetti Saksan ja Tanskan välillä oli korkeampi molemmilla Tanskan tarjousalueilla. Cobra-yhdysjohdon myytävä kapasiteetti sekä vienti- että tuontisuunnassa oli vuonna 2019 87 prosenttia kokonaiskapasiteetista. |
| --- | --- |

(35)

Vuonna 2019 Itä-Tanskan (DK2) ja Saksan välisen kansainvälisen yhteyden käytettävissä oleva myytävä kapasiteetti oli 90 prosenttia rajayhdysjohdon kokonaiskapasiteetista vientisuunnassa ja 95 prosenttia tuontisuunnassa. Muiden ulkomaisten yhdysjohtojen myytävä kapasiteetti vientisuunnassa oli 60–88 prosenttia rajayhdysjohdon kokonaiskapasiteetista. Länsi-Tanskan (DK1) sekä Norjan ja Ruotsin välinen myytävä kapasiteetti oli vuonna 2019 pienempi kuin vuonna 2018. Toisaalta myytävä kapasiteetti Saksan ja Tanskan välillä oli korkeampi molemmilla Tanskan tarjousalueilla. Cobra-yhdysjohdon myytävä kapasiteetti sekä vienti- että tuontisuunnassa oli vuonna 2019 87 prosenttia kokonaiskapasiteetista.

| (36) | Komissio toteaa, että molemmilla alueilla on hinnoitteluun kohdistuvia ulkopuolisia rajoitteita: Hinnat DK1:ssä ovat samat kuin muilla alueilla 89,3 prosenttia tunneista ja DK2:ssa 98,4 prosenttia tunneista. Komissio totesi Fortum/Uniper-yhteenliittymäpäätöksen 28 kohdassa, että Ruotsin neljä tarjousaluetta muodostavat yhdet maantieteelliset markkinat, koska niillä oli yhteinen hinta 89,7 prosentissa tunneista. Komissio toteaa myös, että pyynnön esittäjän mukaan neljä suurinta toimijaa, joiden kunkin markkinaosuus on yli 10 prosenttia, toimivat sekä DK1:ssä että DK2:ssa. |
| --- | --- |

(36)

Komissio toteaa, että molemmilla alueilla on hinnoitteluun kohdistuvia ulkopuolisia rajoitteita: Hinnat DK1:ssä ovat samat kuin muilla alueilla 89,3 prosenttia tunneista ja DK2:ssa 98,4 prosenttia tunneista. Komissio totesi Fortum/Uniper-yhteenliittymäpäätöksen 28 kohdassa, että Ruotsin neljä tarjousaluetta muodostavat yhdet maantieteelliset markkinat, koska niillä oli yhteinen hinta 89,7 prosentissa tunneista. Komissio toteaa myös, että pyynnön esittäjän mukaan neljä suurinta toimijaa, joiden kunkin markkinaosuus on yli 10 prosenttia, toimivat sekä DK1:ssä että DK2:ssa.

Fortum/Uniper

| (37) | Komissio katsoo direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten arvioimiseksi ja rajoittamatta unionin kilpailulainsäädännön soveltamista, että hakemuksen kannalta merkitykselliset maantieteelliset sähkön tuotannon ja tukkumyynnin markkinat, mukaan lukien yritysten sähkönhankintasopimukset, riippumatta siitä, onko sähkö tuotettu perinteisistä tai hakemukseen sisältyvistä uusiutuvan energian lähteistä, voidaan jättää avoimeksi, olipa kyse sitten erillisistä markkinoista alueille DK1 ja DK2 tai Tanskan kansallisista markkinoista. |
| --- | --- |

(37)

Komissio katsoo direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten arvioimiseksi ja rajoittamatta unionin kilpailulainsäädännön soveltamista, että hakemuksen kannalta merkitykselliset maantieteelliset sähkön tuotannon ja tukkumyynnin markkinat, mukaan lukien yritysten sähkönhankintasopimukset, riippumatta siitä, onko sähkö tuotettu perinteisistä tai hakemukseen sisältyvistä uusiutuvan energian lähteistä, voidaan jättää avoimeksi, olipa kyse sitten erillisistä markkinoista alueille DK1 ja DK2 tai Tanskan kansallisista markkinoista.

3.2.3   MARKKINA-ANALYYSI

| (38) | Kaikki markkinaosuuksia koskevat laskelmat ja sähköön tuotannon osuuksiin liittyvät havainnot perustuvat pyynnön esittäjän toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(38)

Kaikki markkinaosuuksia koskevat laskelmat ja sähköön tuotannon osuuksiin liittyvät havainnot perustuvat pyynnön esittäjän toimittamiin tietoihin.

| (39) | Komissio ottaa analyysissaan huomioon useita tekijöitä. Vaikka markkinaosuudet ovat tärkeä näkökohta, huomioon otetaan myös naapurimaiden tuottajien aiheuttama kilpailupaine ja uusiutuvan energian kapasiteettia koskevissa tarjouskilpailuissa olevien tarjoajien määrä. |
| --- | --- |

(39)

Komissio ottaa analyysissaan huomioon useita tekijöitä. Vaikka markkinaosuudet ovat tärkeä näkökohta, huomioon otetaan myös naapurimaiden tuottajien aiheuttama kilpailupaine ja uusiutuvan energian kapasiteettia koskevissa tarjouskilpailuissa olevien tarjoajien määrä.

| (40) | Tanskan sähköntuotanto- ja tukkumarkkinoilla on tällä hetkellä kolme pääasiallista markkinatoimijaa, joihin sovelletaan direktiivin 2014/25/EU nojalla julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Niitä ovat Ørsted A/S, jäljempänä ’Ørsted’, (Tanskan valtion omistusosuus 50,1 prosenttia), Vattenfallin tanskalainen tytäryhtiö Vattenfall AB, jäljempänä ’Vattenfall’ (kokonaan Ruotsin valtion omistuksessa) ja HOFOR Energiproduktion A/S, jäljempänä ’HOFOR’, (viime kädessä Kööpenhaminan kunnan omistuksessa). |
| --- | --- |

(40)

Tanskan sähköntuotanto- ja tukkumarkkinoilla on tällä hetkellä kolme pääasiallista markkinatoimijaa, joihin sovelletaan direktiivin 2014/25/EU nojalla julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Niitä ovat Ørsted A/S, jäljempänä ’Ørsted’, (Tanskan valtion omistusosuus 50,1 prosenttia), Vattenfallin tanskalainen tytäryhtiö Vattenfall AB, jäljempänä ’Vattenfall’ (kokonaan Ruotsin valtion omistuksessa) ja HOFOR Energiproduktion A/S, jäljempänä ’HOFOR’, (viime kädessä Kööpenhaminan kunnan omistuksessa).

| (41) | Nord Pool -sähköpörssiin osallistuu tällä hetkellä 18 tanskalaista yritystä. Suurin osa näistä yrityksistä, kuten Danske Commodities ja Centrica Energy Trading, eivät ole direktiivissä 2014/25/EU tarkoitettuja julkisia yrityksiä. |
| --- | --- |

(41)

Nord Pool -sähköpörssiin osallistuu tällä hetkellä 18 tanskalaista yritystä. Suurin osa näistä yrityksistä, kuten Danske Commodities ja Centrica Energy Trading, eivät ole direktiivissä 2014/25/EU tarkoitettuja julkisia yrityksiä.

| (42) | Vuosina 2018 ja 2019 Ørstedin markkinaosuus DK1:n ja DK2:n yhdistetyillä markkinoilla (sähköntuotannosta) oli 20–30 prosenttia ja 10–20 prosenttia, Vattenfallin markkinaosuus oli 5–10 prosenttia ja 10–20 prosenttia ja HOFORin markkinaosuus 0–5 prosenttia ja 0–5 prosenttia. Näiden yritysten suuremmat kilpailijat, joihin ei sovelleta julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, ovat Vindenergi Danmark (40–50 prosenttia ja 40–50 prosenttia) ja Energi Danmark (10–20 prosenttia ja 10–20 prosenttia). Markkinaosuudet DK1:n ja DK2:n markkinoilla olivat suurin piirtein samalla vaihteluvälillä: Ørsted 20–30 prosenttia DK1:llä ja 10–20 prosenttia DK2:lla vuonna 2018, 20–30 prosenttia DK1:llä ja 10–20 prosenttia DK2:lla vuonna 2019, Vattenfall 5–10 prosenttia DK1:llä ja 0–5 prosenttia DK2:lla vuonna 2018, 10–20 prosenttia DK1:llä ja 0–5 prosenttia DK2:lla vuonna 2019, HOFOR 0–5 prosenttia DK1:llä ja 5–10 prosenttia DK2:lla vuonna 2019. Jos merkitykselliset maantieteelliset markkinat olisivat Tanskan markkinoita laajemmat, markkinaosuudet olisivat pienemmät. |
| --- | --- |

(42)

Vuosina 2018 ja 2019 Ørstedin markkinaosuus DK1:n ja DK2:n yhdistetyillä markkinoilla (sähköntuotannosta) oli 20–30 prosenttia ja 10–20 prosenttia, Vattenfallin markkinaosuus oli 5–10 prosenttia ja 10–20 prosenttia ja HOFORin markkinaosuus 0–5 prosenttia ja 0–5 prosenttia. Näiden yritysten suuremmat kilpailijat, joihin ei sovelleta julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, ovat Vindenergi Danmark (40–50 prosenttia ja 40–50 prosenttia) ja Energi Danmark (10–20 prosenttia ja 10–20 prosenttia). Markkinaosuudet DK1:n ja DK2:n markkinoilla olivat suurin piirtein samalla vaihteluvälillä: Ørsted 20–30 prosenttia DK1:llä ja 10–20 prosenttia DK2:lla vuonna 2018, 20–30 prosenttia DK1:llä ja 10–20 prosenttia DK2:lla vuonna 2019, Vattenfall 5–10 prosenttia DK1:llä ja 0–5 prosenttia DK2:lla vuonna 2018, 10–20 prosenttia DK1:llä ja 0–5 prosenttia DK2:lla vuonna 2019, HOFOR 0–5 prosenttia DK1:llä ja 5–10 prosenttia DK2:lla vuonna 2019. Jos merkitykselliset maantieteelliset markkinat olisivat Tanskan markkinoita laajemmat, markkinaosuudet olisivat pienemmät.

| (43) | Tuonti ja vienti ovat hyvin merkittävä piirre Tanskan sähkömarkkinoilla. Vuosina 2018 ja 2019 sähkönkulutus oli noin 33,5 TWh. Tuonnin osuus kokonaiskulutuksesta oli noin 45,6 prosenttia vuonna 2018, kun taas kansallinen tuotanto kattoi 41 prosenttia kulutuksesta vuonna 2018 ja 48 prosenttia vuonna 2019. Myös vienti on merkittävää, sillä vuonna 2018 se oli 73 prosenttia ja vuonna 2019 62 prosenttia Tanskan sähköntuotannosta. |
| --- | --- |

(43)

Tuonti ja vienti ovat hyvin merkittävä piirre Tanskan sähkömarkkinoilla. Vuosina 2018 ja 2019 sähkönkulutus oli noin 33,5 TWh. Tuonnin osuus kokonaiskulutuksesta oli noin 45,6 prosenttia vuonna 2018, kun taas kansallinen tuotanto kattoi 41 prosenttia kulutuksesta vuonna 2018 ja 48 prosenttia vuonna 2019. Myös vienti on merkittävää, sillä vuonna 2018 se oli 73 prosenttia ja vuonna 2019 62 prosenttia Tanskan sähköntuotannosta.

| (44) | Tämä osoittaa Tanskan sähkömarkkinoiden yhdentymisen laajuuden laajemmille maantieteellisille markkinoille ja tämän synnyttämän kilpailupaineen, joka kohdistuu ennen kaikkea, mutta ei yksinomaan, naapurimaiden sähköntuottajilta tanskalaisiin tuottajiin rajat ylittävien rajayhdysjohtojen kautta. |
| --- | --- |

(44)

Tämä osoittaa Tanskan sähkömarkkinoiden yhdentymisen laajuuden laajemmille maantieteellisille markkinoille ja tämän synnyttämän kilpailupaineen, joka kohdistuu ennen kaikkea, mutta ei yksinomaan, naapurimaiden sähköntuottajilta tanskalaisiin tuottajiin rajat ylittävien rajayhdysjohtojen kautta.

| (45) | Tukkukaupan pohjoismaiset spot-hinnat vahvistetaan Nord Pool -sähköpörssissä. Keskimääräinen tuntihinta spot-markkinoilla vuonna 2019 DK1:ssä oli 38,50 euroa/MWh ja DK2:ssa 39,84 euroa/MWh, eli se laski molemmilla vyöhykkeillä 13 prosenttia vuoden 2018 hinnoista. Vuoden 2019 järjestelmähinta oli 38,94 euroa/MWh. Pohjoismainen järjestelmähinta on fiktiivinen spot-hinta, joka olisi toteutunut, jos koko Pohjoismaiden alue olisi yksi tarjousalue. DK1:n hinnat ovat yleensä alhaisemmat kuin DK2:n johtuen DK1:n suhteellisen suuresta tuulivoimalakapasiteetista, mikä auttaa alentamaan hintoja. Keskimääräinen spot-hinta vuonna 2019 oli Norjassa 39,28 euroa/MWh, Saksassa 37,68 euroa/MWh ja Ruotsissa 38,79 euroa/MWh, jotka kaikki ovat hyvin samankaltaisia kuin hinnat DK1:ssä ja DK2:ssa. |
| --- | --- |

(45)

Tukkukaupan pohjoismaiset spot-hinnat vahvistetaan Nord Pool -sähköpörssissä. Keskimääräinen tuntihinta spot-markkinoilla vuonna 2019 DK1:ssä oli 38,50 euroa/MWh ja DK2:ssa 39,84 euroa/MWh, eli se laski molemmilla vyöhykkeillä 13 prosenttia vuoden 2018 hinnoista. Vuoden 2019 järjestelmähinta oli 38,94 euroa/MWh. Pohjoismainen järjestelmähinta on fiktiivinen spot-hinta, joka olisi toteutunut, jos koko Pohjoismaiden alue olisi yksi tarjousalue. DK1:n hinnat ovat yleensä alhaisemmat kuin DK2:n johtuen DK1:n suhteellisen suuresta tuulivoimalakapasiteetista, mikä auttaa alentamaan hintoja. Keskimääräinen spot-hinta vuonna 2019 oli Norjassa 39,28 euroa/MWh, Saksassa 37,68 euroa/MWh ja Ruotsissa 38,79 euroa/MWh, jotka kaikki ovat hyvin samankaltaisia kuin hinnat DK1:ssä ja DK2:ssa.

| (46) | Noin 6 prosenttia Tanskan sähköstä myydään yhteenkytketyillä eurooppalaisilla päivänsisäisillä XBID-markkinoilla. Päivänsisäiset markkinat perustuvat jatkuvaan kaupankäyntiin, jossa kaupat tehdään tarjotulla hinnalla, toisin kuin vuorokausimarkkinoilla, jotka perustuvat huutokauppaan yhdellä selvityshinnalla. Päivänsisäisiä markkinoita käytetään kulutus- ja tuotantosuunnitelmien mukauttamiseen muun muassa tasehallintasalkun tasapainottamiseksi. Tämä tarkoittaa, että päivänsisäisten markkinoiden tuntihinta lähtee spot-hinnasta ja nousee tai laskee, jos kaupankäynti-ikkunan aikana ilmenee odottamattomia tapahtumia. Vuonna 2019 päivänsisäisten markkinoiden keskimääräinen hinta DK1:ssä oli 35,1 euroa/MWh. DK2:ssa hinta oli 36,7 euroa/MWh. Vuonna 2018 DK1:n keskimääräinen hinta oli 40,4 euroa/MWh ja DK2:n 41,9 euroa/MWh. |
| --- | --- |

(46)

Noin 6 prosenttia Tanskan sähköstä myydään yhteenkytketyillä eurooppalaisilla päivänsisäisillä XBID-markkinoilla. Päivänsisäiset markkinat perustuvat jatkuvaan kaupankäyntiin, jossa kaupat tehdään tarjotulla hinnalla, toisin kuin vuorokausimarkkinoilla, jotka perustuvat huutokauppaan yhdellä selvityshinnalla. Päivänsisäisiä markkinoita käytetään kulutus- ja tuotantosuunnitelmien mukauttamiseen muun muassa tasehallintasalkun tasapainottamiseksi. Tämä tarkoittaa, että päivänsisäisten markkinoiden tuntihinta lähtee spot-hinnasta ja nousee tai laskee, jos kaupankäynti-ikkunan aikana ilmenee odottamattomia tapahtumia. Vuonna 2019 päivänsisäisten markkinoiden keskimääräinen hinta DK1:ssä oli 35,1 euroa/MWh. DK2:ssa hinta oli 36,7 euroa/MWh. Vuonna 2018 DK1:n keskimääräinen hinta oli 40,4 euroa/MWh ja DK2:n 41,9 euroa/MWh.

| (47) | Pyyntöön (25) sisältyvät lisälaskelmat osoittavat, että DK1:n ja DK2:n hinnat ovat valtaosan ajasta samat kuin yhden tai useamman vierekkäisen hintavyöhykkeen hinnat. Vuonna 2018 ja 2019 hinnat DK1:ssä olivat samat kuin alueen toisella hinnoittelualueella (DK2, SE3, SE4, NO2 ja DE) 94,8 prosenttia ja 96,3 prosenttia ajasta, kun taas DK2:n hinnat olivat samat kuin alueen toisella hinnoittelualueella (DK1, SE3, SE4, NO2 ja DE) 98,8 prosenttia ja 98,6 prosenttia ajasta. Lisäksi näiden Tanskan vyöhykkeiden ja Pohjoismaiden järjestelmän sekä Saksan tukkuhinnan välinen korrelaatio on melko suuri, 64–83 prosenttia vuosina 2017–2018. |
| --- | --- |

(47)

Pyyntöön (25) sisältyvät lisälaskelmat osoittavat, että DK1:n ja DK2:n hinnat ovat valtaosan ajasta samat kuin yhden tai useamman vierekkäisen hintavyöhykkeen hinnat. Vuonna 2018 ja 2019 hinnat DK1:ssä olivat samat kuin alueen toisella hinnoittelualueella (DK2, SE3, SE4, NO2 ja DE) 94,8 prosenttia ja 96,3 prosenttia ajasta, kun taas DK2:n hinnat olivat samat kuin alueen toisella hinnoittelualueella (DK1, SE3, SE4, NO2 ja DE) 98,8 prosenttia ja 98,6 prosenttia ajasta. Lisäksi näiden Tanskan vyöhykkeiden ja Pohjoismaiden järjestelmän sekä Saksan tukkuhinnan välinen korrelaatio on melko suuri, 64–83 prosenttia vuosina 2017–2018.

25

| (48) | Tanskalla on erittäin suuri kapasiteetti naapurimaidensa rajayhdysjohdoissa, se vastaa noin 90:tä prosenttia kotimaisesta huippukysynnästä. Tanskan tiiviit yhteydet naapurimaihin tarkoittavat sitä, että Tanskassa on erillinen sähkön spot-markkinahinta DK1:lle ja DK2:lle vain noin 10 prosenttia ajasta. Muuna aikana DK1:n ja DK2:n tukkuhinta on sama joko Norjan, Ruotsin tai Saksan kanssa. |
| --- | --- |

(48)

Tanskalla on erittäin suuri kapasiteetti naapurimaidensa rajayhdysjohdoissa, se vastaa noin 90:tä prosenttia kotimaisesta huippukysynnästä. Tanskan tiiviit yhteydet naapurimaihin tarkoittavat sitä, että Tanskassa on erillinen sähkön spot-markkinahinta DK1:lle ja DK2:lle vain noin 10 prosenttia ajasta. Muuna aikana DK1:n ja DK2:n tukkuhinta on sama joko Norjan, Ruotsin tai Saksan kanssa.

| (49) | Komissio katsoo näiden tekijöiden osoittavan, että sähkön hinnat ovat Tanskassa hyvin lähellä Pohjoismaiden ja Saksan hintoja. |
| --- | --- |

(49)

Komissio katsoo näiden tekijöiden osoittavan, että sähkön hinnat ovat Tanskassa hyvin lähellä Pohjoismaiden ja Saksan hintoja.

3.2.4   PÄÄTELMÄT

| (50) | Hankintayksiköillä on rajallinen markkinaosuus niillä Tanskan sähköntuotanto- ja tukkumarkkinoilla, joita pyyntö koskee. |
| --- | --- |

(50)

Hankintayksiköillä on rajallinen markkinaosuus niillä Tanskan sähköntuotanto- ja tukkumarkkinoilla, joita pyyntö koskee.

| (51) | Sähkön tuonnin ja viennin korkea osuus Tanskan sähköntuotannosta sekä yhteenliitäntäkapasiteetti naapurimaiden kanssa osoittaa, että Tanskan sähkö- ja tukkumarkkinat ovat suurelta osin yhdentyneet laajemmille, monikansallisille markkinoille. Vaikka maantieteelliset markkinat eivät välttämättä ole valtioiden rajat ylittäviä, sähkön tuonti Tanskaan aiheuttaa joka tapauksessa kilpailupainetta Tanskan sähkön tukkuhintoihin huomattavana tuntimääränä vuodessa. |
| --- | --- |

(51)

Sähkön tuonnin ja viennin korkea osuus Tanskan sähköntuotannosta sekä yhteenliitäntäkapasiteetti naapurimaiden kanssa osoittaa, että Tanskan sähkö- ja tukkumarkkinat ovat suurelta osin yhdentyneet laajemmille, monikansallisille markkinoille. Vaikka maantieteelliset markkinat eivät välttämättä ole valtioiden rajat ylittäviä, sähkön tuonti Tanskaan aiheuttaa joka tapauksessa kilpailupainetta Tanskan sähkön tukkuhintoihin huomattavana tuntimääränä vuodessa.

| (52) | Tämän vahvistavat pyynnön esittäjän toimittamat tukkuhintoja koskevat tiedot, jotka osoittavat, että Tanskan hinnat ovat hyvin samankaltaiset kuin Nord Poolin ja Saksan hinnat. |
| --- | --- |

(52)

Tämän vahvistavat pyynnön esittäjän toimittamat tukkuhintoja koskevat tiedot, jotka osoittavat, että Tanskan hinnat ovat hyvin samankaltaiset kuin Nord Poolin ja Saksan hinnat.

| (53) | Tämän päätöksen tavoitteena on selvittää, kohdistuuko sähkön tuotantoon ja tukkukauppaan siinä määrin kilpailua (markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu), että voidaan varmistaa, että näiden toimintojen harjoittamiseksi tehtävät hankinnat tehdään myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, jotka antavat hankintayksiköille mahdollisuuden löytää kokonaisuudessaan taloudellisesti edullisimman ratkaisun. |
| --- | --- |

(53)

Tämän päätöksen tavoitteena on selvittää, kohdistuuko sähkön tuotantoon ja tukkukauppaan siinä määrin kilpailua (markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu), että voidaan varmistaa, että näiden toimintojen harjoittamiseksi tehtävät hankinnat tehdään myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, jotka antavat hankintayksiköille mahdollisuuden löytää kokonaisuudessaan taloudellisesti edullisimman ratkaisun.

| (54) | Edellä tarkasteltujen seikkojen perusteella komissio voi päätellä, että Tanskassa tarjouskilpailun kohteena oleva sähkön tuotanto perinteisistä lähteistä ja merituulipuistoissa sekä sen tukkumyynti ovat suoraan kilpailun kohteena markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(54)

Edellä tarkasteltujen seikkojen perusteella komissio voi päätellä, että Tanskassa tarjouskilpailun kohteena oleva sähkön tuotanto perinteisistä lähteistä ja merituulipuistoissa sekä sen tukkumyynti ovat suoraan kilpailun kohteena markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

4.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (55) | Tätä päätöstä sovellettaessa johdanto-osan 11–53 kappaleesta seuraa, että Tanskassa tarjouskilpailun kohteena oleva sähkön tuotanto perinteisistä lähteistä ja merituulipuistoissa sekä sen tukkumyynti ovat suoraan kilpailun kohteena markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön soveltamista. Sen vuoksi direktiiviä 2014/25/EU ei olisi enää sovellettava hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kyseisen toiminnon harjoittaminen Tanskassa. |
| --- | --- |

(55)

Tätä päätöstä sovellettaessa johdanto-osan 11–53 kappaleesta seuraa, että Tanskassa tarjouskilpailun kohteena oleva sähkön tuotanto perinteisistä lähteistä ja merituulipuistoissa sekä sen tukkumyynti ovat suoraan kilpailun kohteena markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön soveltamista. Sen vuoksi direktiiviä 2014/25/EU ei olisi enää sovellettava hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kyseisen toiminnon harjoittaminen Tanskassa.

| (56) | Direktiiviä 2014/25/EU olisi edelleen sovellettava sopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa toiminnot, jotka on nimenomaisesti jätetty pyynnön ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(56)

Direktiiviä 2014/25/EU olisi edelleen sovellettava sopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa toiminnot, jotka on nimenomaisesti jätetty pyynnön ulkopuolelle.

| (57) | Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen lokakuusta 2021 maaliskuuhun 2022, sellaisena kuin se käy ilmi pyynnön esittäjien lähettämistä tiedoista. Päätöstä voidaan tarkistaa, jos oikeudellinen tai tosiasiallinen tilanne muuttuu merkittävästi siten, etteivät direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisen edellytykset enää täyty. |
| --- | --- |

(57)

Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen lokakuusta 2021 maaliskuuhun 2022, sellaisena kuin se käy ilmi pyynnön esittäjien lähettämistä tiedoista. Päätöstä voidaan tarkistaa, jos oikeudellinen tai tosiasiallinen tilanne muuttuu merkittävästi siten, etteivät direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisen edellytykset enää täyty.

| (58) | Muistutetaan mieliin, että direktiivin 2014/23/EU (26) 16 artiklassa säädetään, ettei mainittua direktiiviä sovelleta hankintayksiköiden tekemiin käyttöoikeussopimuksiin, jos direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisesti on todettu, että kyseinen toiminta on suoran kilpailun kohteena jäsenvaltiossa saman direktiivin 34 artiklan mukaisesti. Koska pääteltiin, että pyynnön kohteena oleva sähkön tuotanto- ja tukkumyynti on kilpailun kohteena markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu, käyttöoikeussopimukset, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kyseisten toimintojen suorittaminen Tanskassa, jäävät direktiivin 2014/23/EU soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(58)

Muistutetaan mieliin, että direktiivin 2014/23/EU (26) 16 artiklassa säädetään, ettei mainittua direktiiviä sovelleta hankintayksiköiden tekemiin käyttöoikeussopimuksiin, jos direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisesti on todettu, että kyseinen toiminta on suoran kilpailun kohteena jäsenvaltiossa saman direktiivin 34 artiklan mukaisesti. Koska pääteltiin, että pyynnön kohteena oleva sähkön tuotanto- ja tukkumyynti on kilpailun kohteena markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu, käyttöoikeussopimukset, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kyseisten toimintojen suorittaminen Tanskassa, jäävät direktiivin 2014/23/EU soveltamisalan ulkopuolelle.

26

| (59) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat julkisia hankintoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(59)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat julkisia hankintoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

Ainoa artikla

Direktiiviä 2014/25/EU ei sovelleta hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa sähkön tuotanto ja tukkumyynti perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä Tanskassa direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 1 kohdan nojalla esitetyn pyynnön mukaisesti.

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 2022.

Komission puolesta

Thierry BRETON

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1804, annettu 10 päivänä lokakuuta 2016, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 34 ja 35 artiklan yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EUVL L 275, 12.10.2016, s. 39).

2

(3)  Direktiivin 2014/25/EU johdanto-osan 44 kappale.

3

(4)  Ks. edellinen alaviite.

4

(5)  Tuomio asiassa T-463/14, Österreichische Post AG vastaan Euroopan komissio, annettu 27.4.2016, EU:T:2016:243, 28 kohta ja direktiivin 2014/25/EU johdanto-osan 44 kappale.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125).

6

(7)  Rajoittamatta kuitenkaan komission arviointia tämän direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä Tanskassa.

7

(8)  Ks. pyynnön s. 28.

8

(9)  Asia COMP/M.4110, E.ON/ENDESA, 25.4.2006, 10 kohta, s. 3.

9

(10)  Asia COMP/M.3696, E.ON/MOL, 21.1.2005, 223 kohta ja asia COMP/M.5467, RWE – ESSENT, 23.6.2009, 23 kohta.

10

(11)  Ks. asia M.8660 Fortum/Uniper, 15.6.2018, 18 kohta. Ks. myös COMP/M/7927 – EPH/ENEL/SE, 9–12 kohta; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, 15 kohta; M.3268 – Sydkraft/Graninge, 19–20 kohta.

11

(12)  Ks. asia M.8660 Fortum/Uniper, 15.6.2018, 18 kohta. Ks. myös COMP/M/7927 – EPH/ENEL/SE, 9–12 kohta; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, 15 kohta; M.3268 – Sydkraft/Graninge, 19–20 kohta.

12

(13)  
  EUVL L 114, 26.4.2012, s. 21, 36–40 kohta.

13

(14)  
  EUVL L 271, 5.10.2012, s. 4, 46–50 kohta.

14

(15)  
  EUVL L 12, 17.1.2018, s. 53
  , 19–23 kohta.

15

,

(16)  Ks. asia M.8660 Fortum/Uniper, 15.6.2018, 18 kohta.

16

(17)  Ks. asia M.8660 Fortum/Uniper 15.6.2018, 18 kohta sekä asiat COMP/M/7927 – EPH/ENEL/SE, 9–12 kohta; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, 15 kohta; M.3268 – Sydkraft/Graninge, 19–20 kohta.

17

(18)  Asiat SA.40305, SA.43751, SA.45974 ja SA.57858.

18

(19)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/71, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU soveltamatta jättämisestä sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Alankomaissa (EUVL L 12, 17.1.2018, s. 53) 21 kohta.

19

(20)  Komission päätös 2007/353/EY, tehty 14 päivänä maaliskuuta 2006, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2) (EUVL L 133, 25.5.2007, s. 24), 258–260 kohta.

20

(21)  Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 7 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia AT.40461 – Saksan ja Tanskan välinen rajayhdysjohto) (EUVL C 58, 14.2.2019, s. 7), 49–50 kohta.

21

(22)  Tanskan kilpailuneuvosto, DONG Energys anmodning om ophævelse af VPP tilsagn, 2014:

22

https://www.kfst.dk/media/13295/20140528-ikkefortrolig-afgoerelse-dong.pdf

(23)  Tanskan kilpailuneuvoston päätös, 25.6.2019: https://www.kfst.dk/media/54483/20190625-fusion-se-eniig.pdf

23

(24)  Ks. pyynnön 94–97 kohta.

24

(25)  Ks. pyynnön 95 kohta.

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

26

---

| 8.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/51

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/1377,

annettu 4 päivänä elokuuta 2022,

päätöksen 2007/453/EY liitteen muuttamisesta Ranskan BSE-aseman osalta

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 5507)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 999/2001 säädetään, että jäsenvaltiot, kolmannet maat tai niiden alueet, jäljempänä ’maat tai alueet’, on luokiteltava niiden naudan spongiformisen enkefalopatian tilannetta tarkoittavan BSE-aseman mukaan johonkin seuraavista kolmesta luokasta: merkityksettömän alhainen BSE-riski, hallinnassa oleva BSE-riski ja määrittelemätön BSE-riski. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 999/2001 säädetään, että jäsenvaltiot, kolmannet maat tai niiden alueet, jäljempänä ’maat tai alueet’, on luokiteltava niiden naudan spongiformisen enkefalopatian tilannetta tarkoittavan BSE-aseman mukaan johonkin seuraavista kolmesta luokasta: merkityksettömän alhainen BSE-riski, hallinnassa oleva BSE-riski ja määrittelemätön BSE-riski.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos Maailman eläintautijärjestö (OIE) on luokitellut hakemuksen esittäneen maan johonkin kolmesta BSE-aseman mukaisesta luokasta, BSE-asemaa koskevan unionin tason luokituksen uudelleenarvioinnista voidaan päättää. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos Maailman eläintautijärjestö (OIE) on luokitellut hakemuksen esittäneen maan johonkin kolmesta BSE-aseman mukaisesta luokasta, BSE-asemaa koskevan unionin tason luokituksen uudelleenarvioinnista voidaan päättää.

| (3) | Komission päätöksen 2007/453/EY (2) liitteessä olevissa A, B tai C osassa luetellaan maiden tai alueiden BSE-asema niiden BSE-riskin mukaan. Kyseisen liitteen A osassa luetelluilla mailla tai alueilla katsotaan olevan merkityksettömän alhainen BSE-riski ja B osassa luetelluilla mailla ja alueilla katsotaan olevan hallinnassa oleva BSE-riski, kun taas kyseisen liitteen C osan mukaan mailla tai alueilla, joita ei ole lueteltu A tai B osassa, katsotaan olevan määrittelemätön BSE-riski. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätöksen 2007/453/EY (2) liitteessä olevissa A, B tai C osassa luetellaan maiden tai alueiden BSE-asema niiden BSE-riskin mukaan. Kyseisen liitteen A osassa luetelluilla mailla tai alueilla katsotaan olevan merkityksettömän alhainen BSE-riski ja B osassa luetelluilla mailla ja alueilla katsotaan olevan hallinnassa oleva BSE-riski, kun taas kyseisen liitteen C osan mukaan mailla tai alueilla, joita ei ole lueteltu A tai B osassa, katsotaan olevan määrittelemätön BSE-riski.

| (4) | Ranska sisältyy tällä hetkellä päätöksen 2007/453/EY liitteessä olevaan B osaan niiden maiden tai alueiden joukossa, joiden BSE-riski on hallinnassa. |
| --- | --- |

(4)

Ranska sisältyy tällä hetkellä päätöksen 2007/453/EY liitteessä olevaan B osaan niiden maiden tai alueiden joukossa, joiden BSE-riski on hallinnassa.

| (5) | OIE:n kokouksessa (World Assembly of Delegates) hyväksyttiin 24 päivänä toukokuuta 2022 jäsenten BSE-asemaa koskeva päätöslauselma nro 15 (3) tarkoituksena saada se voimaan 27 päivänä toukokuuta 2022. Päätöslauselmassa todettiin, että Ranskalla on maaeläinten terveyttä koskevan OIE:n säännöstön mukaisesti merkityksettömän alhainen BSE-riski. Arvioituaan tilanteen uudelleen unionin tasolla OIE:n päätöslauselman nro 15 perusteella komissio katsoi, että Ranskan uusi OIE:n määrittämä BSE-asema olisi otettava huomioon päätöksen 2007/453/EY liitteessä. |
| --- | --- |

(5)

OIE:n kokouksessa (World Assembly of Delegates) hyväksyttiin 24 päivänä toukokuuta 2022 jäsenten BSE-asemaa koskeva päätöslauselma nro 15 (3) tarkoituksena saada se voimaan 27 päivänä toukokuuta 2022. Päätöslauselmassa todettiin, että Ranskalla on maaeläinten terveyttä koskevan OIE:n säännöstön mukaisesti merkityksettömän alhainen BSE-riski. Arvioituaan tilanteen uudelleen unionin tasolla OIE:n päätöslauselman nro 15 perusteella komissio katsoi, että Ranskan uusi OIE:n määrittämä BSE-asema olisi otettava huomioon päätöksen 2007/453/EY liitteessä.

| (6) | Päätöksen 2007/453/EY liitteessä olevaa maiden tai alueiden luetteloa olisi tämän vuoksi muutettava Ranskan sisällyttämiseksi kyseisen liitteen A osaan niiden maiden tai alueiden joukkoon, joiden BSE-riski on merkityksettömän alhainen. |
| --- | --- |

(6)

Päätöksen 2007/453/EY liitteessä olevaa maiden tai alueiden luetteloa olisi tämän vuoksi muutettava Ranskan sisällyttämiseksi kyseisen liitteen A osaan niiden maiden tai alueiden joukkoon, joiden BSE-riski on merkityksettömän alhainen.

| (7) | Sen vuoksi päätöksen 2007/453/EY liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi päätöksen 2007/453/EY liitettä olisi muutettava.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2007/453/EY liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 4 päivänä elokuuta 2022.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Komission päätös 2007/453/EY, tehty 29 päivänä kesäkuuta 2007, jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden tai niiden alueiden BSE-aseman vahvistamisesta niiden BSE-riskin perusteella (EUVL L 172, 30.6.2007, s. 84).

2

(3)  https://www.woah.org/app/uploads/2022/05/a-r15-2022-bse-final-1.pdf

3

---

LIITE

Korvataan päätöksen 2007/453/EY liite seuraavasti:

”LIITE

MAIDEN TAI ALUEIDEN LUETTELO

A.   Maat tai alueet, joiden BSE-riski on merkityksettömän alhainen

Jäsenvaltiot

| — | Belgia |
| --- | --- |

—

Belgia

| — | Bulgaria |
| --- | --- |

—

Bulgaria

| — | Tšekki |
| --- | --- |

—

Tšekki

| — | Tanska |
| --- | --- |

—

Tanska

| — | Saksa |
| --- | --- |

—

Saksa

| — | Viro |
| --- | --- |

—

Viro

| — | Irlanti |
| --- | --- |

—

Irlanti

| — | Espanja |
| --- | --- |

—

Espanja

| — | Ranska |
| --- | --- |

—

Ranska

| — | Kroatia |
| --- | --- |

—

Kroatia

| — | Italia |
| --- | --- |

—

Italia

| — | Kypros |
| --- | --- |

—

Kypros

| — | Latvia |
| --- | --- |

—

Latvia

| — | Liettua |
| --- | --- |

—

Liettua

| — | Luxemburg |
| --- | --- |

—

Luxemburg

| — | Unkari |
| --- | --- |

—

Unkari

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Alankomaat |
| --- | --- |

—

Alankomaat

| — | Itävalta |
| --- | --- |

—

Itävalta

| — | Puola |
| --- | --- |

—

Puola

| — | Portugali |
| --- | --- |

—

Portugali

| — | Romania |
| --- | --- |

—

Romania

| — | Slovenia |
| --- | --- |

—

Slovenia

| — | Slovakia |
| --- | --- |

—

Slovakia

| — | Suomi |
| --- | --- |

—

Suomi

| — | Ruotsi |
| --- | --- |

—

Ruotsi

Jäsenvaltioiden alueet
   (*1)

| — | Pohjois-Irlanti |
| --- | --- |

—

Pohjois-Irlanti

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maat

| — | Islanti |
| --- | --- |

—

Islanti

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Norja |
| --- | --- |

—

Norja

| — | Sveitsi |
| --- | --- |

—

Sveitsi

Kolmannet maat

| — | Argentiina |
| --- | --- |

—

Argentiina

| — | Australia |
| --- | --- |

—

Australia

| — | Brasilia |
| --- | --- |

—

Brasilia

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | Kolumbia |
| --- | --- |

—

Kolumbia

| — | Costa Rica |
| --- | --- |

—

Costa Rica

| — | Intia |
| --- | --- |

—

Intia

| — | Israel |
| --- | --- |

—

Israel

| — | Japani |
| --- | --- |

—

Japani

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Namibia |
| --- | --- |

—

Namibia

| — | Uusi-Seelanti |
| --- | --- |

—

Uusi-Seelanti

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Serbia (*2) |
| --- | --- |

—

Serbia (*2)

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | Yhdysvallat |
| --- | --- |

—

Yhdysvallat

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

B.   Maat tai alueet, joiden BSE-riski on hallinnassa

Jäsenvaltiot

| — | Kreikka |
| --- | --- |

—

Kreikka

Kolmannet maat

| — | Meksiko |
| --- | --- |

—

Meksiko

| — | Nicaragua |
| --- | --- |

—

Nicaragua

| — | Etelä-Korea |
| --- | --- |

—

Etelä-Korea

| — | Taiwan |
| --- | --- |

—

Taiwan

| — | Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlantia lukuun ottamatta) |
| --- | --- |

—

Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlantia lukuun ottamatta)

C.   Maat tai alueet, joiden BSE-riskiä ei ole määritelty

| — | Maat tai alueet, joita ei ole lueteltu A tai B osassa. |
| --- | --- |

—

Maat tai alueet, joita ei ole lueteltu A tai B osassa.

---

(*1)  Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan sekä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 mukaisesti tässä liitteessä olevilla viittauksilla jäsenvaltioihin tarkoitetaan myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa Pohjois-Irlannin osalta.

*1

(*2)  Sellaisena kuin se on mainittuna Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Serbian tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (EUVL L 278, 18.10.2013. s. 16) 135 artiklassa.”

*2

---

SUUNTAVIIVAT

| 8.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/55

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT (EU) 2022/1378,

annettu 28 päivänä heinäkuuta 2022,

kansallisten keskuspankkien suorittamasta Euroopan keskuspankin valuuttavarantosaamisten hoidosta sekä näillä valuuttavarantosaamisilla suoritettavia operaatioita varten laadituista oikeudellisista asiakirjoista annettujen suuntaviivojen 2008/596/EY (EKP/2008/5) muuttamisesta (EKP/2022/28)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan kolmannen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 3.1 artiklan kolmannen luetelmakohdan sekä 12.1 ja 30.6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa 2008/596/EY (EKP/2008/5) (1) säädetään niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, suorittamasta Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttavarantojen hoidosta, sekä näillä valuuttavarannoilla suoritettaviin operaatioihin liittyvistä oikeudellisista asiakirjoista. Säännöllisen arvioinnin perusteella suuntaviivoihin on tarpeen tehdä useita muutoksia. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa 2008/596/EY (EKP/2008/5) (1) säädetään niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, suorittamasta Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttavarantojen hoidosta, sekä näillä valuuttavarannoilla suoritettaviin operaatioihin liittyvistä oikeudellisista asiakirjoista. Säännöllisen arvioinnin perusteella suuntaviivoihin on tarpeen tehdä useita muutoksia.

| (2) | Ensinnäkin, jos vastapuolet eivät noudata rahanpesun ja/tai terrorismin rahoituksen estämistä koskevia sovellettavia lakeja ja/tai osallistuvat rahanpesuun ja/tai terrorismin rahoitukseen, EKP:n olisi voitava irtisanoa sellaiset nettoutusta koskevat sopimukset, jotka se on tehnyt kyseisten vastapuolten kanssa 1 päivästä elokuuta 2022 lähtien tai jotka EKP on tehnyt ennen kyseistä päivää ja joita on muutettu sen jälkeen. Tämä vastaisi EKP:n nykyistä käytäntöä muiden vastaavien EKP:n käyttämien sopimusten osalta. Toiseksi EKP:n valuuttavarantoihin liittyvien transaktioiden vastapuolet olisi velvoitettava noudattamaan jatkuvasti kaikkia sovellettavia Euroopan unionin ja/tai Yhdistyneiden kansakuntien tasolla määrättyjä tai jonkin muun toimivaltaisen viranomaisen määräämiä seuraamuksia. |
| --- | --- |

(2)

Ensinnäkin, jos vastapuolet eivät noudata rahanpesun ja/tai terrorismin rahoituksen estämistä koskevia sovellettavia lakeja ja/tai osallistuvat rahanpesuun ja/tai terrorismin rahoitukseen, EKP:n olisi voitava irtisanoa sellaiset nettoutusta koskevat sopimukset, jotka se on tehnyt kyseisten vastapuolten kanssa 1 päivästä elokuuta 2022 lähtien tai jotka EKP on tehnyt ennen kyseistä päivää ja joita on muutettu sen jälkeen. Tämä vastaisi EKP:n nykyistä käytäntöä muiden vastaavien EKP:n käyttämien sopimusten osalta. Toiseksi EKP:n valuuttavarantoihin liittyvien transaktioiden vastapuolet olisi velvoitettava noudattamaan jatkuvasti kaikkia sovellettavia Euroopan unionin ja/tai Yhdistyneiden kansakuntien tasolla määrättyjä tai jonkin muun toimivaltaisen viranomaisen määräämiä seuraamuksia.

| (3) | Lisäksi suuntaviivoihin on tehtävä useita muita toiminnallisia tai teknisiä mukautuksia. |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi suuntaviivoihin on tehtävä useita muita toiminnallisia tai teknisiä mukautuksia.

| (4) | Näin ollen suuntaviivat 2008/596/EY (EKP/2008/5) olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(4)

Näin ollen suuntaviivat 2008/596/EY (EKP/2008/5) olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan suuntaviivat 2008/596/EY (EKP/2008/5) seuraavasti:

| 1) | korvataan 1 artiklan toinen luetelmakohta kohta seuraavasti:

  ”
  ’eurooppalaisilla lainkäyttöalueilla’ kaikkien perussopimuksen mukaisesti euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden lainkäyttöalueita ja Tanskaa, Ruotsia, Sveitsiä sekä Englantia ja Walesia.”; |
| --- | --- |

1)

korvataan 1 artiklan toinen luetelmakohta kohta seuraavasti:

”
  ’eurooppalaisilla lainkäyttöalueilla’ kaikkien perussopimuksen mukaisesti euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden lainkäyttöalueita ja Tanskaa, Ruotsia, Sveitsiä sekä Englantia ja Walesia.”;

| 2) | korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   EKP:n valuuttavarantosaamisilla suoritettavista takaisinosto-, takaisinmyynti-, buy/sell-back- ja sell/buy-back-operaatioista laaditaan asiakirjat käyttäen seuraavien vakiosopimusten mainittua painosta tai versiota tai EKP:n hyväksymää uudempaa painosta tai versiota:






  a) | rahoitustransaktioita varten tehtyä EBF:n vakiosopimusta (vuoden 2004 versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu tai järjestäytynyt jonkin eurooppalaisen lainkäyttöalueen lain taikka Pohjois-Irlannin tai Skotlannin lain mukaan, |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   EKP:n valuuttavarantosaamisilla suoritettavista takaisinosto-, takaisinmyynti-, buy/sell-back- ja sell/buy-back-operaatioista laaditaan asiakirjat käyttäen seuraavien vakiosopimusten mainittua painosta tai versiota tai EKP:n hyväksymää uudempaa painosta tai versiota:

a)

rahoitustransaktioita varten tehtyä EBF:n vakiosopimusta (vuoden 2004 versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu tai järjestäytynyt jonkin eurooppalaisen lainkäyttöalueen lain taikka Pohjois-Irlannin tai Skotlannin lain mukaan,

| b) | sopimusta ”Bond Market Association Master Repurchase Agreement” (syyskuun 1996 versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu tai järjestäytynyt Yhdysvaltojen liittovaltion tai osavaltion lain mukaan, ja |
| --- | --- |

b)

sopimusta ”Bond Market Association Master Repurchase Agreement” (syyskuun 1996 versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu tai järjestäytynyt Yhdysvaltojen liittovaltion tai osavaltion lain mukaan, ja

| c) | sopimusta ”TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement” (vuoden 2000 versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu muun kuin a ja b alakohdassa mainitun lainkäyttöalueen lain mukaan.”; |
| --- | --- |

c)

sopimusta ”TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement” (vuoden 2000 versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu muun kuin a ja b alakohdassa mainitun lainkäyttöalueen lain mukaan.”;

| 3) | korvataan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   EKP:n valuuttavarantosaamisilla suoritettavista OTC-johdannaisoperaatioista laaditaan asiakirjat käyttäen seuraavien vakiosopimusten mainittua painosta tai versiota tai EKP:n hyväksymää uudempaa painosta tai versiota:






  a) | rahoitustransaktioita varten tehtyä EBF:n vakiosopimusta (vuoden 2004 versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu tai järjestäytynyt jonkin eurooppalaisen lainkäyttöalueen lain mukaan, |
| --- | --- | --- |

3)

korvataan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   EKP:n valuuttavarantosaamisilla suoritettavista OTC-johdannaisoperaatioista laaditaan asiakirjat käyttäen seuraavien vakiosopimusten mainittua painosta tai versiota tai EKP:n hyväksymää uudempaa painosta tai versiota:

a)

rahoitustransaktioita varten tehtyä EBF:n vakiosopimusta (vuoden 2004 versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu tai järjestäytynyt jonkin eurooppalaisen lainkäyttöalueen lain mukaan,

| b) | sopimusta “1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement” (Multicurrency – cross border, New Yorkin lain mukainen versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu tai järjestäytynyt Yhdysvaltojen liittovaltion tai osavaltion lain mukaan; ja |
| --- | --- |

b)

sopimusta “1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement” (Multicurrency – cross border, New Yorkin lain mukainen versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu tai järjestäytynyt Yhdysvaltojen liittovaltion tai osavaltion lain mukaan; ja

| c) | sopimusta ”1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement” (Multicurrency – cross border, Englannin lain mukainen versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu tai järjestäytynyt muun kuin a ja b alakohdassa mainitun lainkäyttöalueen lain mukaan.”; |
| --- | --- |

c)

sopimusta ”1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement” (Multicurrency – cross border, Englannin lain mukainen versio) käytetään operaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu tai järjestäytynyt muun kuin a ja b alakohdassa mainitun lainkäyttöalueen lain mukaan.”;

| 4) | korvataan 3 artiklan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   EKP:n valuuttavarantosaamisilla suoritettavista talletuksista sellaisille vastapuolille, i) jotka hyväksytään vastapuoliksi edellä 2 ja/tai 3 kohdassa tarkoitetuissa operaatioissa ja ii) jotka on perustettu tai jotka ovat järjestäytyneet eurooppalaisen lainkäyttöalueen, ei kuitenkaan Irlannin, lain mukaan, laaditaan asiakirjat käyttäen rahoitustransaktioita varten tehtyä EBF:n vakiosopimusta (vuoden 2004 painos tai EKP:n hyväksymä uudempi painos). Niissä tapauksissa, jotka eivät kuulu edellä olevien i) ja ii) alakohdan soveltamisalaan, EKP:n valuuttavarantosaamisilla suoritettavista talletuksista laaditaan asiakirjat käyttäen jäljempänä 7 kohdassa tarkoitettua nettoutusta koskevaa yleissopimusta.”; |
| --- | --- |

4)

korvataan 3 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   EKP:n valuuttavarantosaamisilla suoritettavista talletuksista sellaisille vastapuolille, i) jotka hyväksytään vastapuoliksi edellä 2 ja/tai 3 kohdassa tarkoitetuissa operaatioissa ja ii) jotka on perustettu tai jotka ovat järjestäytyneet eurooppalaisen lainkäyttöalueen, ei kuitenkaan Irlannin, lain mukaan, laaditaan asiakirjat käyttäen rahoitustransaktioita varten tehtyä EBF:n vakiosopimusta (vuoden 2004 painos tai EKP:n hyväksymä uudempi painos). Niissä tapauksissa, jotka eivät kuulu edellä olevien i) ja ii) alakohdan soveltamisalaan, EKP:n valuuttavarantosaamisilla suoritettavista talletuksista laaditaan asiakirjat käyttäen jäljempänä 7 kohdassa tarkoitettua nettoutusta koskevaa yleissopimusta.”;

| 5) | korvataan 3 artiklan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Liitteen I (jäljempänä ’ECB Annex’) mukainen englanninkielinen asiakirja on liitettävä erottamattomasti kaikkiin vakiosopimuksiin, joiden nojalla EKP:n valuuttavarantosaamisilla suoritetaan takaisinostosopimuksia, takaisinmyyntisopimuksia, buy/sell-back-sopimuksia, sell/buy-back-sopimuksia, arvopapereiden lainaussopimuksia ja kolmikantarepojärjestelyjä tai OTC-johdannaisoperaatioita, paitsi jos nämä operaatiot suoritetaan rahoitustransaktioita varten tehdyn EBF:n vakiosopimuksen nojalla.”; |
| --- | --- |

5)

korvataan 3 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Liitteen I (jäljempänä ’ECB Annex’) mukainen englanninkielinen asiakirja on liitettävä erottamattomasti kaikkiin vakiosopimuksiin, joiden nojalla EKP:n valuuttavarantosaamisilla suoritetaan takaisinostosopimuksia, takaisinmyyntisopimuksia, buy/sell-back-sopimuksia, sell/buy-back-sopimuksia, arvopapereiden lainaussopimuksia ja kolmikantarepojärjestelyjä tai OTC-johdannaisoperaatioita, paitsi jos nämä operaatiot suoritetaan rahoitustransaktioita varten tehdyn EBF:n vakiosopimuksen nojalla.”;

| 6) | korvataan 3 artiklan 7 kohdan johdantolause seuraavasti:

  ”7.   Kaikkien vastapuolien kanssa, lukuun ottamatta vastapuolia, i) joiden kanssa EKP on tehnyt rahoitustransaktioita varten tehdyn EBF:n vakiosopimuksen ja ii) jotka on perustettu tai jotka ovat järjestäytyneet jonkin eurooppalaisen, ei kuitenkaan Irlannin, lainkäyttöalueen lain mukaan, käytetään nettoutusta koskevaa yleissopimusta seuraavasti:”; |
| --- | --- |

6)

korvataan 3 artiklan 7 kohdan johdantolause seuraavasti:

”7.   Kaikkien vastapuolien kanssa, lukuun ottamatta vastapuolia, i) joiden kanssa EKP on tehnyt rahoitustransaktioita varten tehdyn EBF:n vakiosopimuksen ja ii) jotka on perustettu tai jotka ovat järjestäytyneet jonkin eurooppalaisen, ei kuitenkaan Irlannin, lainkäyttöalueen lain mukaan, käytetään nettoutusta koskevaa yleissopimusta seuraavasti:”;

| 7) | lisätään 3 artiklaan 9 kohta seuraavasti:

  ”9.   Kaikkien vakio- ja yleissopimusten, jotka EKP on tehnyt 1.8.2022 alkaen tai jotka EKP on tehnyt ennen kyseistä päivämäärää ja joita on muutettu sen jälkeen, tulee sisältää kunkin vastapuolen antama, jatkuvasti sitova ilmoitus siitä, että a) vastapuoli noudattaa kaikilta olennaisilta osiltaan kaikkea sovellettavaa lainsäädäntöä (mukaan lukien toimivaltaisten viranomaisten antamat ohjeet), joka liittyy rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen; b) vastapuoli ei osallistu rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen; ja c) vastapuoli noudattaa kaikkia sovellettavia rajoittavia toimenpiteitä (joita kutsutaan yleisesti sanktioiksi), jotka on hyväksytty Euroopan unionin ja/tai Yhdistyneiden kansakuntien tasolla, tai jotka toimivaltainen viranomainen on asettanut.” |
| --- | --- |

7)

lisätään 3 artiklaan 9 kohta seuraavasti:

”9.   Kaikkien vakio- ja yleissopimusten, jotka EKP on tehnyt 1.8.2022 alkaen tai jotka EKP on tehnyt ennen kyseistä päivämäärää ja joita on muutettu sen jälkeen, tulee sisältää kunkin vastapuolen antama, jatkuvasti sitova ilmoitus siitä, että a) vastapuoli noudattaa kaikilta olennaisilta osiltaan kaikkea sovellettavaa lainsäädäntöä (mukaan lukien toimivaltaisten viranomaisten antamat ohjeet), joka liittyy rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen; b) vastapuoli ei osallistu rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen; ja c) vastapuoli noudattaa kaikkia sovellettavia rajoittavia toimenpiteitä (joita kutsutaan yleisesti sanktioiksi), jotka on hyväksytty Euroopan unionin ja/tai Yhdistyneiden kansakuntien tasolla, tai jotka toimivaltainen viranomainen on asettanut.”

2 artikla

Voimaantulo

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, joiden rahayksikkö on euro.

2.   Eurojärjestelmän keskuspankit noudattavat näitä suuntaviivoja 1 päivästä elokuuta 2022.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kaikille eurojärjestelmän keskuspankeille.

Tehty Frankfurt am Mainissa 28 päivänä heinäkuuta 2022.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat 2008/596/EY, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2008, kansallisten keskuspankkien suorittamasta Euroopan keskuspankin valuuttavarantosaamisten hoidosta sekä näillä valuuttavarantosaamisilla suoritettavia operaatioita varten laadituista oikeudellisista asiakirjoista (EKP/2008/5) (EUVL L 192, 19.7.2008, s. 63).

1

---

LIITE

Korvataan suuntaviivojen 2008/596/EY (EKP/2008/5) liite I seuraavasti:

”
  ECB ANNEX

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the “Agreement”) between the European Central Bank (the “ECB”) and [name of counterparty] (the “Counterparty”). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the “Master Netting Agreement”) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.” |
| --- | --- |

6.

---