# Uradni list C 256/7. a

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 256 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 607. avgust 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 256

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 607. avgust 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Sodišče Evropske unije |
| 2017/C 256/01 | Zadnje objave Sodišča Evropske unije v Uradnem listu Evropske unije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Sodišče Evropske unije

2017/C 256/01

Zadnje objave Sodišča Evropske unije v Uradnem listu Evropske unije

Uradnem listu Evropske unije

1

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče |
| 2017/C 256/02 | Zadeva C-229/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Verwaltungsgericht Berlin (Nemčija) 2. maja 2017 – Evonik Degussa GmbH/Bundesrepublik Deutschland | 2 |
| 2017/C 256/03 | Zadeva C-232/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Budai Központi Kerületi Bíróság (Madžarska) 4. maja 2017 – VE/WD | 3 |
| 2017/C 256/04 | Zadeva C-243/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Supremo Tribunal Administrativ (Portugalska) 10. maja 2017 – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas, IP/António da Silva Rodrigues | 6 |
| 2017/C 256/05 | Zadeva C-252/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Juzgado de lo Social de Cádiz (Španija) 12. maja 2017 – Moisés Vadillo González/Alestis Aerospace S.L. | 6 |
| 2017/C 256/06 | Zadeva C-256/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Rechtbank Rotterdam (Nizozemska) 15. maja 2017 – Sandd BV/Autoriteit Consument en Markt | 7 |
| 2017/C 256/07 | Zadeva C-259/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Budai Központi Kerületi Bíróság (Madžarska) 16. maja 2017 – Zoltán Rózsavölgyi y Zoltánné Rózsavölgyi/Unicredit Leasing Hungary Zrt. y Unicredit Leasing Immo Truck Zrt. | 8 |
| 2017/C 256/08 | Zadeva C-268/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Županijski Sud u Zagrebu (Hrvaška) 18. maja 2017 – Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta/AY | 11 |
| 2017/C 256/09 | Zadeva C-288/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil d'État (Francija) 19. maja 2017 – Fédération des fabricants de cigares in drugi/Premier ministre, Ministre des Affaires sociales et de la Santé | 12 |
| 2017/C 256/10 | Zadeva C-295/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa — CAAD) (Portugalska) 22. maja 2017 – MEO — Serviços de Comunicações e Multimédia, S.A./Autoridade Tributária e Aduaneira | 13 |
| 2017/C 256/11 | Zadeva C-296/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Varhoven kasatsionen sad (Bolgarija) 22. maja 2017 – Wiemer & Trachte GmbH (v stečaju)/Zhan Oved Tadzher | 14 |
| 2017/C 256/12 | Zadeva C-298/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil d'État (Francija) 23. maja 2017 – France Télévisions SA/Playmédia, Conseil supérieur de l’audiovisuel (CSA) | 14 |
| 2017/C 256/13 | Zadeva C-314/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Varhoven administrativen sad (Bolgarija) 29. maja 2017 – Geocycle Bulgaria EOOD/Direktor na direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Veliko Tarnovo, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite | 15 |
| 2017/C 256/14 | Zadeva C-324/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Spetsializiran nakazatelen sad (Bolgarija) 31. maja 2017 – kazenski postopek zoper Ivana Gavanozova | 16 |
| 2017/C 256/15 | Zadeva C-332/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Riigikohus (Estonija), 2. junija 2017 – Starman Aktsiaselts/Tarbijakaitseamet | 16 |
| 2017/C 256/16 | Zadeva C-333/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal Judicial da Comarca de Braga (Portugalska) 1. junija 2017 – Caixa Económica Montepio Geral/Carlos Samuel Pimenta Marinho in drugi | 17 |
| 2017/C 256/17 | Zadeva C-334/17 P: Pritožba, ki jo je Republika Estonija vložila 5. junija 2017 zoper sodbo Splošnega sodišča (prvi razširjeni senat) z dne 24. marca 2017 v zadevi T-117/15, Republika Estonija/Evropska komisija | 18 |
| | Splošno sodišče |
| 2017/C 256/18 | Zadeva T-13/15: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Deutsche Post/EUIPO – Media Logistik (PostModern) (Znamka Evropske unije — Postopek z ugovorom — Prijava besedne znamke Evropske unije PostModern — Prejšnja nacionalna besedna znamka POST in prejšnja besedna znamka Evropske unije Deutsche Post — Relativni razlog za zavrnitev — Neobstoj verjetnosti zmede — Člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Dokazi, ki so bili prvič predloženi pred Splošnim sodiščem) | 19 |
| 2017/C 256/19 | Zadeva T-541/15: Sodba Splošnega sodišča z dne 20. junija 2017 – Industrie Aeronautiche Reggiane/EUIPO – Audi (NSU) (Znamka Evropske unije — Postopek z ugovorom — Prijava besedne znamke Evropske unije NSU — Prejšnja nacionalna besedna znamka NSU — Relativni razlog za zavrnitev — Verjetnost zmede — Člen 8(1(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Resna in dejanska uporaba prejšnje znamke — Člen 42(2) in (3) Uredbe št. 207/2009) | 19 |
| 2017/C 256/20 | Zadeva T-580/15: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Flamagas/EUIPO – MatMind (CLIPPER) (Znamka Evropske unije — Postopek za ugotovitev ničnosti — Tridimenzionalna znamka Evropske unije — Oblika vžigalnika s stranskim krilcem, ki vsebuje besedni element CLIPPER — Oblika, ki je nujna za dosego tehničnega učinka — Neobstoj razlikovalnega učinka — Člen 7(1)(b) in (e)(ii) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Neobstoj opisa znamke v zahtevi za registracijo) | 20 |
| 2017/C 256/21 | Zadeva T-632/15: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – Tillotts Pharma/EUIPO – Ferring (OCTASA) (Blagovna znamka Evropske unije — Postopek z ugovorom — Zahteva za registracijo besedne znamke Evropske unije OCTASA — Prejšnji nemška in Benelux besedni znamki PENTASA — Relativni razlog za zavrnitev — Verjetnost zmede — Člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009) | 21 |
| 2017/C 256/22 | Zadeva T-699/15: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – City Train/EUIPO (Znamka Evropske unije — Prijava figurativne znamke Evropske unije CityTrain — Rok za pritožbo — Nepredvidene okoliščine — Absolutni razlogi za zavrnitev — Opisnost — Neobstoj razlikovalnega učinka — Člen 7(1)(b) in (c) ter (2 Uredbe (ES)št. 207/2009) | 21 |
| 2017/C 256/23 | Zadeva T-20/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – M/S. Indeutsch International/EUIPO – Crafts Americana Group (ponazoritev ponavljajočih krivulj med vzporednimi črtami) (Znamka Evropske unije — Postopek za ugotovitev ničnosti — Figurativna znamka Evropske unije, ki upodablja ponavljajoče se krivulje med vzporednima črtama — Razlikovalni učinek — Člen 7(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Preizkus znamke, kot je bila registrirana) | 22 |
| 2017/C 256/24 | Zadeva T-89/16 P: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Clarke in drugi/EUIPO (Pritožba — Javni uslužbenci — Začasni uslužbenci — Pogodba za določen čas s klavzulo o odpovedi, v skladu s katero pogodba preneha v primeru, če ime uslužbenca ne bo vpisano na rezervni seznam naslednjega javnega natečaja — Uporaba klavzule o odpovedi — Sprememba pogodbe za določen čas v pogodbo z nedoločen čas — Dolžnost skrbnega ravnanja — Legitimno pričakovanje) | 22 |
| 2017/C 256/25 | Zadeva T-151/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – NC/Komisija (Subvencije — Preiskava OLAF — Ugotovitev nepravilnosti — Sklep Komisije o upravnih sankcijah — Izključitev iz postopkov javnega naročanja in dodeljevanja nepovratnih sredstev, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije, za obdobje 18 mesecev — Vnos v bazo podatkov sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev — Časovna veljavnost več različic finančne uredbe — Bistvena procesna predpostavka — Retroaktivna uporaba milejšega kazenskega zakona) | 23 |
| 2017/C 256/26 | Zadeva T-235/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – GP Joule PV/EUIPO – Green Power Technologies (GPTech) (Znamka Evropske unije — Postopek z ugovorom — Prijava figurativne znamke Evropske unije GPTech — Prejšnje besedne znamke Evropske unije GP JOULE — Nepredložitev dokazov pred oddelkom za ugovore o upravičenosti do vložitve ugovora — Predložitev dokazov prvič pred odborom za pritožbe — Neupoštevanje — Diskrecijska pravica odbora za pritožbe — Okoliščine, ki nasprotujejo upoštevanju dodatnih in dopolnilnih dokazov — Člen 76(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Pravilo 17(4), pravilo 19(2), pravilo 20(1) in pravilo 50(1) Uredbe (ES) št. 2868/95) | 24 |
| 2017/C 256/27 | Zadeva T-236/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 22. junija 2017 – Biogena Naturprodukte/EUIPO (ZUM wohl) (Znamka Evropske unije — Prijava figurativne znamke Evropske unije ZUM wohl — Absolutni razlog za zavrnitev — Opisnost — Člen 7(1)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Sklicevanje na vlogo pred odborom za pritožbe, povzeto v tožbi — Dokazi, priloženi predlogu, naj se opravi obravnava) | 24 |
| 2017/C 256/28 | Zadeva T-286/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – Kneidinger/EUIPO – Topseat International (sedalo straniščne školjke) (Model Skupnosti — Postopek za ugotovitev ničnosti — Registriran model Skupnosti, ki upodablja sedalo straniščne školjke — Prejšnji model Skupnosti — Razlog za ničnost — Individualna narava — Člen 6 Uredbe (ES) št.o 6/2002) | 25 |
| 2017/C 256/29 | Zadeva T-327/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Aldi Einkauf/EUIPO – Fratelli Polli (ANTICO CASALE) (Znamka Evropske unije — Postopek za ugotovitev ničnosti — Besedna znamka Evropske unije ANTICO CASALE — Absolutni razlogi za zavrnitev — Člen 52(1)(a) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Člen 7(1)(b),(c) in (g) ter člen 52(1)(a) Uredbe št. 207/2009) | 26 |
| 2017/C 256/30 | Zadeva T-685/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Jiménez Gasalla/EUIPO (B2B SOLUTIONS) (Znamka Evropske unije — Prijava besedne znamke Evropske unije B2B SOLUTIONS — Absolutni razlogi za zavrnitev — Opisnost — Neobstoj razlikovalnega učinka — Člen 7(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Razlikovalni učinek, pridobljen z uporabo — Člen 7(3) Uredbe (ES) št. 207/2009) | 26 |
| 2017/C 256/31 | Zadeva T-856/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – Rare Hospitality International/EUIPO (LONGHORN STEAKHOUSE) (Znamka Evropske unije — Prijava besedne znamke Evropske unije LONGHORN STEAKHOUSE — Absolutni razlog za zavrnitev — Opisnost — Člen 7(1)(b) in (c), Uredbe (ES) št. 207/2009 — Enako obravnavanje in načelo dobrega upravljanja) | 27 |
| 2017/C 256/32 | Zadeva T-17/16: Sklep Splošnega sodišča z dne 31. maja 2017 – MS/Komisija (Odškodninska tožba — Sklep Komisije, da odstopi od pisnega dogovora o pristopu k Team Europe — Pogodbena odgovornost — Neobstoj arbitražne klavzule — Očitna nedopustnost) | 27 |
| 2017/C 256/33 | Zadeva T-647/16: Sklep Splošnega sodišča z dne 1. junija 2017 – Camerin/Parlament (Javni uslužbenci — Uradniki — Napotitev v interesu službe — Upokojitvena starost — Prošnja za podaljšanje napotitve — Zavrnitev prošnje — Akt, zoper katerega ni pravnega sredstva — Pripravljalni akt — Nedopustnost) | 28 |
| 2017/C 256/34 | Zadeva T-691/16: Sklep Splošnega sodišča z dne 8. junija 2017 – Elevolution – Engenharia/Komisija (ERS — Program podpore za razvoj Mavretanije — Podjemna pogodba, sklenjena z Mavretanijo, v okviru izvrševanja tega programa — Umik izpodbijanih opominov — Ustavitev postopka) | 28 |
| 2017/C 256/35 | Zadeva T-295/17: Tožba, vložena 15. maja 2017 – Danpower Baltic/Komisija | 29 |
| 2017/C 256/36 | Zadeva T-298/17: Tožba, vložena 11. maja 2017 – Iordachescu in drugi/Parlament in drugi | 30 |
| 2017/C 256/37 | Zadeva T-320/17: Tožba, vložena 25. maja 2017 – European Dynamics Luxembourg in Evropaïki Dynamiki/EIF | 31 |
| 2017/C 256/38 | Zadeva T-337/17: Tožba, vložena 30. maja 2017 – Air France-KLM/Komisija | 32 |
| 2017/C 256/39 | Zadeva T-371/17: Tožba, vložena 13. junija 2017 – Qualcomm in Qualcomm Europe/Komisija | 34 |
| 2017/C 256/40 | Zadeva T-372/17: Tožba, vložena 12. junija 2017 – Louis Vuitton Malletier/EUIPO – Bee Fee Group (LV POWER ENERGY DRINK) | 36 |
| 2017/C 256/41 | Zadeva T-373/17: Tožba, vložena 9. junija 2017 – Louis Vuitton Malletier/EUIPO – Fulia Trading (LV BET ZAKŁADY BUKMACHERSKIE) | 37 |
| 2017/C 256/42 | Zadeva T-374/17: Tožba, vložena 13. junija 2017 – Cuervo y Sobrinos1882/EUIPO – A. Salgado Nespereira (Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882) | 37 |
| 2017/C 256/43 | Zadeva T-375/17: Tožba, vložena 5. junija 2017 – Fenyves/EUIPO (Blue) | 38 |
| 2017/C 256/44 | Zadeva T-378/17: Tožba, vložena 8. junija 2017 – La Zaragozana/EUIPO – Heineken (CERVISIA) | 39 |
| 2017/C 256/45 | Zadeva T-379/17: Tožba, vložena 20. junija 2017 – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft/EUIPO – C & C IP (T) | 39 |
| 2017/C 256/46 | Zadeva T-386/17: Tožba, vložena 23. junija 2017 – Lackmann Fleisch- und Feinkostfabrik/EUIPO (Лидер) | 40 |
| 2017/C 256/47 | Zadeva T-387/17: Tožba, vložena 20. junija 2017 – Triggerball/EUIPO (oblika žogi podobnega telesa z robovi) | 40 |
| 2017/C 256/48 | Zadeva T-115/16: Sklep Splošnega sodišča z dne 13. junija 2017 – Sandvik Intellectual Property/EUIPO – Adveo Group International (ADVEON) | 41 |
| 2017/C 256/49 | Zadeva T-83/17: Sklep Splošnega sodišča z dne 14. junija 2017 – Heineken Romania/EUIPO – Lénárd (Csíki Sör) | 41 |
| 2017/C 256/50 | Zadeva T-158/15: Sklep Splošnega sodišča z dne 8. junija 2017 – Post Telecom/EIB | 41 |
| 2017/C 256/51 | Zadeva T-232/17: Sklep Splošnega sodišča z dne 12. junija 2017 – Eco Bat Technologies in drugi/Komisija | 42 |

V   Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče

2017/C 256/02

Zadeva C-229/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Verwaltungsgericht Berlin (Nemčija) 2. maja 2017 – Evonik Degussa GmbH/Bundesrepublik Deutschland

2

2017/C 256/03

Zadeva C-232/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Budai Központi Kerületi Bíróság (Madžarska) 4. maja 2017 – VE/WD

3

2017/C 256/04

Zadeva C-243/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Supremo Tribunal Administrativ (Portugalska) 10. maja 2017 – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas, IP/António da Silva Rodrigues

6

2017/C 256/05

Zadeva C-252/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Juzgado de lo Social de Cádiz (Španija) 12. maja 2017 – Moisés Vadillo González/Alestis Aerospace S.L.

6

2017/C 256/06

Zadeva C-256/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Rechtbank Rotterdam (Nizozemska) 15. maja 2017 – Sandd BV/Autoriteit Consument en Markt

7

2017/C 256/07

Zadeva C-259/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Budai Központi Kerületi Bíróság (Madžarska) 16. maja 2017 – Zoltán Rózsavölgyi y Zoltánné Rózsavölgyi/Unicredit Leasing Hungary Zrt. y Unicredit Leasing Immo Truck Zrt.

8

2017/C 256/08

Zadeva C-268/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Županijski Sud u Zagrebu (Hrvaška) 18. maja 2017 – Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta/AY

11

2017/C 256/09

Zadeva C-288/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil d'État (Francija) 19. maja 2017 – Fédération des fabricants de cigares in drugi/Premier ministre, Ministre des Affaires sociales et de la Santé

12

2017/C 256/10

Zadeva C-295/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa — CAAD) (Portugalska) 22. maja 2017 – MEO — Serviços de Comunicações e Multimédia, S.A./Autoridade Tributária e Aduaneira

13

2017/C 256/11

Zadeva C-296/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Varhoven kasatsionen sad (Bolgarija) 22. maja 2017 – Wiemer & Trachte GmbH (v stečaju)/Zhan Oved Tadzher

14

2017/C 256/12

Zadeva C-298/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil d'État (Francija) 23. maja 2017 – France Télévisions SA/Playmédia, Conseil supérieur de l’audiovisuel (CSA)

14

2017/C 256/13

Zadeva C-314/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Varhoven administrativen sad (Bolgarija) 29. maja 2017 – Geocycle Bulgaria EOOD/Direktor na direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Veliko Tarnovo, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite

15

2017/C 256/14

Zadeva C-324/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Spetsializiran nakazatelen sad (Bolgarija) 31. maja 2017 – kazenski postopek zoper Ivana Gavanozova

16

2017/C 256/15

Zadeva C-332/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Riigikohus (Estonija), 2. junija 2017 – Starman Aktsiaselts/Tarbijakaitseamet

16

2017/C 256/16

Zadeva C-333/17: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal Judicial da Comarca de Braga (Portugalska) 1. junija 2017 – Caixa Económica Montepio Geral/Carlos Samuel Pimenta Marinho in drugi

17

2017/C 256/17

Zadeva C-334/17 P: Pritožba, ki jo je Republika Estonija vložila 5. junija 2017 zoper sodbo Splošnega sodišča (prvi razširjeni senat) z dne 24. marca 2017 v zadevi T-117/15, Republika Estonija/Evropska komisija

18

Splošno sodišče

2017/C 256/18

Zadeva T-13/15: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Deutsche Post/EUIPO – Media Logistik (PostModern) (Znamka Evropske unije — Postopek z ugovorom — Prijava besedne znamke Evropske unije PostModern — Prejšnja nacionalna besedna znamka POST in prejšnja besedna znamka Evropske unije Deutsche Post — Relativni razlog za zavrnitev — Neobstoj verjetnosti zmede — Člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Dokazi, ki so bili prvič predloženi pred Splošnim sodiščem)

19

2017/C 256/19

Zadeva T-541/15: Sodba Splošnega sodišča z dne 20. junija 2017 – Industrie Aeronautiche Reggiane/EUIPO – Audi (NSU) (Znamka Evropske unije — Postopek z ugovorom — Prijava besedne znamke Evropske unije NSU — Prejšnja nacionalna besedna znamka NSU — Relativni razlog za zavrnitev — Verjetnost zmede — Člen 8(1(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Resna in dejanska uporaba prejšnje znamke — Člen 42(2) in (3) Uredbe št. 207/2009)

19

2017/C 256/20

Zadeva T-580/15: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Flamagas/EUIPO – MatMind (CLIPPER) (Znamka Evropske unije — Postopek za ugotovitev ničnosti — Tridimenzionalna znamka Evropske unije — Oblika vžigalnika s stranskim krilcem, ki vsebuje besedni element CLIPPER — Oblika, ki je nujna za dosego tehničnega učinka — Neobstoj razlikovalnega učinka — Člen 7(1)(b) in (e)(ii) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Neobstoj opisa znamke v zahtevi za registracijo)

20

2017/C 256/21

Zadeva T-632/15: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – Tillotts Pharma/EUIPO – Ferring (OCTASA) (Blagovna znamka Evropske unije — Postopek z ugovorom — Zahteva za registracijo besedne znamke Evropske unije OCTASA — Prejšnji nemška in Benelux besedni znamki PENTASA — Relativni razlog za zavrnitev — Verjetnost zmede — Člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009)

21

2017/C 256/22

Zadeva T-699/15: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – City Train/EUIPO (Znamka Evropske unije — Prijava figurativne znamke Evropske unije CityTrain — Rok za pritožbo — Nepredvidene okoliščine — Absolutni razlogi za zavrnitev — Opisnost — Neobstoj razlikovalnega učinka — Člen 7(1)(b) in (c) ter (2 Uredbe (ES)št. 207/2009)

21

2017/C 256/23

Zadeva T-20/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – M/S. Indeutsch International/EUIPO – Crafts Americana Group (ponazoritev ponavljajočih krivulj med vzporednimi črtami) (Znamka Evropske unije — Postopek za ugotovitev ničnosti — Figurativna znamka Evropske unije, ki upodablja ponavljajoče se krivulje med vzporednima črtama — Razlikovalni učinek — Člen 7(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Preizkus znamke, kot je bila registrirana)

22

2017/C 256/24

Zadeva T-89/16 P: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Clarke in drugi/EUIPO (Pritožba — Javni uslužbenci — Začasni uslužbenci — Pogodba za določen čas s klavzulo o odpovedi, v skladu s katero pogodba preneha v primeru, če ime uslužbenca ne bo vpisano na rezervni seznam naslednjega javnega natečaja — Uporaba klavzule o odpovedi — Sprememba pogodbe za določen čas v pogodbo z nedoločen čas — Dolžnost skrbnega ravnanja — Legitimno pričakovanje)

22

2017/C 256/25

Zadeva T-151/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – NC/Komisija (Subvencije — Preiskava OLAF — Ugotovitev nepravilnosti — Sklep Komisije o upravnih sankcijah — Izključitev iz postopkov javnega naročanja in dodeljevanja nepovratnih sredstev, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije, za obdobje 18 mesecev — Vnos v bazo podatkov sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev — Časovna veljavnost več različic finančne uredbe — Bistvena procesna predpostavka — Retroaktivna uporaba milejšega kazenskega zakona)

23

2017/C 256/26

Zadeva T-235/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – GP Joule PV/EUIPO – Green Power Technologies (GPTech) (Znamka Evropske unije — Postopek z ugovorom — Prijava figurativne znamke Evropske unije GPTech — Prejšnje besedne znamke Evropske unije GP JOULE — Nepredložitev dokazov pred oddelkom za ugovore o upravičenosti do vložitve ugovora — Predložitev dokazov prvič pred odborom za pritožbe — Neupoštevanje — Diskrecijska pravica odbora za pritožbe — Okoliščine, ki nasprotujejo upoštevanju dodatnih in dopolnilnih dokazov — Člen 76(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Pravilo 17(4), pravilo 19(2), pravilo 20(1) in pravilo 50(1) Uredbe (ES) št. 2868/95)

24

2017/C 256/27

Zadeva T-236/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 22. junija 2017 – Biogena Naturprodukte/EUIPO (ZUM wohl) (Znamka Evropske unije — Prijava figurativne znamke Evropske unije ZUM wohl — Absolutni razlog za zavrnitev — Opisnost — Člen 7(1)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Sklicevanje na vlogo pred odborom za pritožbe, povzeto v tožbi — Dokazi, priloženi predlogu, naj se opravi obravnava)

24

2017/C 256/28

Zadeva T-286/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – Kneidinger/EUIPO – Topseat International (sedalo straniščne školjke) (Model Skupnosti — Postopek za ugotovitev ničnosti — Registriran model Skupnosti, ki upodablja sedalo straniščne školjke — Prejšnji model Skupnosti — Razlog za ničnost — Individualna narava — Člen 6 Uredbe (ES) št.o 6/2002)

o

25

2017/C 256/29

Zadeva T-327/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Aldi Einkauf/EUIPO – Fratelli Polli (ANTICO CASALE) (Znamka Evropske unije — Postopek za ugotovitev ničnosti — Besedna znamka Evropske unije ANTICO CASALE — Absolutni razlogi za zavrnitev — Člen 52(1)(a) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Člen 7(1)(b),(c) in (g) ter člen 52(1)(a) Uredbe št. 207/2009)

26

2017/C 256/30

Zadeva T-685/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Jiménez Gasalla/EUIPO (B2B SOLUTIONS) (Znamka Evropske unije — Prijava besedne znamke Evropske unije B2B SOLUTIONS — Absolutni razlogi za zavrnitev — Opisnost — Neobstoj razlikovalnega učinka — Člen 7(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Razlikovalni učinek, pridobljen z uporabo — Člen 7(3) Uredbe (ES) št. 207/2009)

26

2017/C 256/31

Zadeva T-856/16: Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – Rare Hospitality International/EUIPO (LONGHORN STEAKHOUSE) (Znamka Evropske unije — Prijava besedne znamke Evropske unije LONGHORN STEAKHOUSE — Absolutni razlog za zavrnitev — Opisnost — Člen 7(1)(b) in (c), Uredbe (ES) št. 207/2009 — Enako obravnavanje in načelo dobrega upravljanja)

27

2017/C 256/32

Zadeva T-17/16: Sklep Splošnega sodišča z dne 31. maja 2017 – MS/Komisija (Odškodninska tožba — Sklep Komisije, da odstopi od pisnega dogovora o pristopu k Team Europe — Pogodbena odgovornost — Neobstoj arbitražne klavzule — Očitna nedopustnost)

27

2017/C 256/33

Zadeva T-647/16: Sklep Splošnega sodišča z dne 1. junija 2017 – Camerin/Parlament (Javni uslužbenci — Uradniki — Napotitev v interesu službe — Upokojitvena starost — Prošnja za podaljšanje napotitve — Zavrnitev prošnje — Akt, zoper katerega ni pravnega sredstva — Pripravljalni akt — Nedopustnost)

28

2017/C 256/34

Zadeva T-691/16: Sklep Splošnega sodišča z dne 8. junija 2017 – Elevolution – Engenharia/Komisija (ERS — Program podpore za razvoj Mavretanije — Podjemna pogodba, sklenjena z Mavretanijo, v okviru izvrševanja tega programa — Umik izpodbijanih opominov — Ustavitev postopka)

28

2017/C 256/35

Zadeva T-295/17: Tožba, vložena 15. maja 2017 – Danpower Baltic/Komisija

29

2017/C 256/36

Zadeva T-298/17: Tožba, vložena 11. maja 2017 – Iordachescu in drugi/Parlament in drugi

30

2017/C 256/37

Zadeva T-320/17: Tožba, vložena 25. maja 2017 – European Dynamics Luxembourg in Evropaïki Dynamiki/EIF

31

2017/C 256/38

Zadeva T-337/17: Tožba, vložena 30. maja 2017 – Air France-KLM/Komisija

32

2017/C 256/39

Zadeva T-371/17: Tožba, vložena 13. junija 2017 – Qualcomm in Qualcomm Europe/Komisija

34

2017/C 256/40

Zadeva T-372/17: Tožba, vložena 12. junija 2017 – Louis Vuitton Malletier/EUIPO – Bee Fee Group (LV POWER ENERGY DRINK)

36

2017/C 256/41

Zadeva T-373/17: Tožba, vložena 9. junija 2017 – Louis Vuitton Malletier/EUIPO – Fulia Trading (LV BET ZAKŁADY BUKMACHERSKIE)

37

2017/C 256/42

Zadeva T-374/17: Tožba, vložena 13. junija 2017 – Cuervo y Sobrinos1882/EUIPO – A. Salgado Nespereira (Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882)

37

2017/C 256/43

Zadeva T-375/17: Tožba, vložena 5. junija 2017 – Fenyves/EUIPO (Blue)

38

2017/C 256/44

Zadeva T-378/17: Tožba, vložena 8. junija 2017 – La Zaragozana/EUIPO – Heineken (CERVISIA)

39

2017/C 256/45

Zadeva T-379/17: Tožba, vložena 20. junija 2017 – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft/EUIPO – C & C IP (T)

39

2017/C 256/46

Zadeva T-386/17: Tožba, vložena 23. junija 2017 – Lackmann Fleisch- und Feinkostfabrik/EUIPO (Лидер)

40

2017/C 256/47

Zadeva T-387/17: Tožba, vložena 20. junija 2017 – Triggerball/EUIPO (oblika žogi podobnega telesa z robovi)

40

2017/C 256/48

Zadeva T-115/16: Sklep Splošnega sodišča z dne 13. junija 2017 – Sandvik Intellectual Property/EUIPO – Adveo Group International (ADVEON)

41

2017/C 256/49

Zadeva T-83/17: Sklep Splošnega sodišča z dne 14. junija 2017 – Heineken Romania/EUIPO – Lénárd (Csíki Sör)

41

2017/C 256/50

Zadeva T-158/15: Sklep Splošnega sodišča z dne 8. junija 2017 – Post Telecom/EIB

41

2017/C 256/51

Zadeva T-232/17: Sklep Splošnega sodišča z dne 12. junija 2017 – Eco Bat Technologies in drugi/Komisija

42

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Sodišče Evropske unije

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/1

---

Zadnje objave Sodišča Evropske unije v Uradnem listu Evropske unije

(2017/C 256/01)

Zadnja objava

UL C 249, 31.7.2017

Prejšnje objave

UL C 239, 24.7.2017.

UL C 231, 17.7.2017.

UL C 221, 10.7.2017.

UL C 213, 3.7.2017.

UL C 202, 26.6.2017.

UL C 195, 19.6.2017.

Ta besedila so na voljo na:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/2

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Verwaltungsgericht Berlin (Nemčija) 2. maja 2017 – Evonik Degussa GmbH/Bundesrepublik Deutschland

(Zadeva C-229/17)

(2017/C 256/02)

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Verwaltungsgericht Berlin

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Evonik Degussa GmbH

Tožena stranka: Bundesrepublik Deutschland

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali gre za „proizvodnjo vodika“ v smislu Priloge I, točka 2, Sklepa 2011/278/EU (1) samo v primeru, če nastane iz dveh atomov vodika H s kemijsko sintezo molekula vodika H2, ali gre za proizvodnjo vodika tudi v primeru, če se v plinski zmesi, ki vsebuje vodik – brez sinteze – relativni delež vodika H2 poveča, tako da se preostale sestavine plina – na fizikalni ali kemijski način – odstranijo z namenom pridobitve „proizvoda, izraženega v neto prodajni proizvodnji, in na 100 % čistost zadevne substance“, kot je opredeljen v Prilogi I, točka 2, Sklepa 2011/278/EU? |
| --- | --- |

1.

Ali gre za „proizvodnjo vodika“ v smislu Priloge I, točka 2, Sklepa 2011/278/EU (1) samo v primeru, če nastane iz dveh atomov vodika H s kemijsko sintezo molekula vodika H2, ali gre za proizvodnjo vodika tudi v primeru, če se v plinski zmesi, ki vsebuje vodik – brez sinteze – relativni delež vodika H2 poveča, tako da se preostale sestavine plina – na fizikalni ali kemijski način – odstranijo z namenom pridobitve „proizvoda, izraženega v neto prodajni proizvodnji, in na 100 % čistost zadevne substance“, kot je opredeljen v Prilogi I, točka 2, Sklepa 2011/278/EU?

| 2. | Če je odgovor na prvo vprašanje, da proizvodnja ne zajema povečanja relativnega deleža vodika H2 v plinski zmesi, se dalje postavlja to vprašanje:
  Ali je treba opredelitev „procesi, neposredno ali posredno povezani s proizvodnjo vodika in ločevanjem vodika od ogljikovega monoksida“ razlagati tako, da se meje sistema referenčne vrednosti za vodik iz Priloge I, točka 2, Sklepa Komisije z dne 27. aprila 2011 (2011/278/EU) nanašajo samo na oba elementa skupaj („in“), ali pa je lahko proces „ločevanja vodika od ogljikovega monoksida“ tudi kot samostojni proces v okviru meja sistema? |
| --- | --- |

2.

Če je odgovor na prvo vprašanje, da proizvodnja ne zajema povečanja relativnega deleža vodika H2 v plinski zmesi, se dalje postavlja to vprašanje:

Ali je treba opredelitev „procesi, neposredno ali posredno povezani s proizvodnjo vodika in ločevanjem vodika od ogljikovega monoksida“ razlagati tako, da se meje sistema referenčne vrednosti za vodik iz Priloge I, točka 2, Sklepa Komisije z dne 27. aprila 2011 (2011/278/EU) nanašajo samo na oba elementa skupaj („in“), ali pa je lahko proces „ločevanja vodika od ogljikovega monoksida“ tudi kot samostojni proces v okviru meja sistema?

| 3. | Če je odgovor na drugo vprašanje, da je lahko proces „ločevanja vodika od ogljikovega monoksida“ tudi kot samostojni proces v okviru meja sistema, se dalje postavlja to vprašanje:
  Ali gre za proces „ločevanja vodika od ogljikovega monoksida“ samo v primeru, če se vodik H2 pridobiva izključno z ločevanjem od ogljikovega monoksida CO, ali pa gre za proces „ločevanja vodika od ogljikovega monoksida“ tudi v primeru, če se vodik ne pridobiva izključno z ločevanjem od ogljikovega monoksida, temveč tudi od drugih snovi – npr. ogljikovega dioksida CO2 ali CnHn? |
| --- | --- |

3.

Če je odgovor na drugo vprašanje, da je lahko proces „ločevanja vodika od ogljikovega monoksida“ tudi kot samostojni proces v okviru meja sistema, se dalje postavlja to vprašanje:

Ali gre za proces „ločevanja vodika od ogljikovega monoksida“ samo v primeru, če se vodik H2 pridobiva izključno z ločevanjem od ogljikovega monoksida CO, ali pa gre za proces „ločevanja vodika od ogljikovega monoksida“ tudi v primeru, če se vodik ne pridobiva izključno z ločevanjem od ogljikovega monoksida, temveč tudi od drugih snovi – npr. ogljikovega dioksida CO2 ali CnHn?

| 4. | Če je treba tožeči stranki sodno priznati brezplačno večkratno dodelitev pravic do emisije, se postavlja vprašanje, ali je treba točko 3 izreka sodbe Sodišča z dne 28. aprila 2014 (C-191/14) razlagati tako,






  (a) | da se medsektorski korekcijski faktor v členu 4 in Prilogi II k Sklepu 2013/448/EU v prvotni različici uporablja za dodelitve, ki jih je pristojni organ države članice za leta od 2013 do 2020 določil pred 1. marcem 2017, in |
| --- | --- | --- |

4.

Če je treba tožeči stranki sodno priznati brezplačno večkratno dodelitev pravic do emisije, se postavlja vprašanje, ali je treba točko 3 izreka sodbe Sodišča z dne 28. aprila 2014 (C-191/14) razlagati tako,

(a)

da se medsektorski korekcijski faktor v členu 4 in Prilogi II k Sklepu 2013/448/EU v prvotni različici uporablja za dodelitve, ki jih je pristojni organ države članice za leta od 2013 do 2020 določil pred 1. marcem 2017, in

| (b) | da se medsektorski korekcijski faktor v členu 4 in Prilogi II k Sklepu 2013/448/EU v prvotni različici uporablja za večkratne dodelitve za leta od 2013 do 2017, ki so bile sodno priznane po 1. marcu 2017, in |
| --- | --- |

(b)

da se medsektorski korekcijski faktor v členu 4 in Prilogi II k Sklepu 2013/448/EU v prvotni različici uporablja za večkratne dodelitve za leta od 2013 do 2017, ki so bile sodno priznane po 1. marcu 2017, in

| (c) | da se medsektorski korekcijski faktor v členu 4 in Prilogi II k Sklepu 2013/448/EU v različici Sklepa 2017/126/EU, ki velja od 1. marca 2017, uporablja za večkratne dodelitve za leta od 2018 do 2020, ki so bile sodno priznane po 1. marcu 2017? |
| --- | --- |

(c)

da se medsektorski korekcijski faktor v členu 4 in Prilogi II k Sklepu 2013/448/EU v različici Sklepa 2017/126/EU, ki velja od 1. marca 2017, uporablja za večkratne dodelitve za leta od 2018 do 2020, ki so bile sodno priznane po 1. marcu 2017?

---

(1)  Sklep Komisije z dne 27. aprila 2011 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 2772) (UL 2011, L 130, str. 1).

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/3

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Budai Központi Kerületi Bíróság (Madžarska) 4. maja 2017 – VE/WD

(Zadeva C-232/17)

(2017/C 256/03)

Jezik postopka: madžarščina

Predložitveno sodišče

Budai Központi Kerületi Bíróság

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: VE

Tožena stranka: WD

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali je treba v zvezi z razlago možnosti preučitve vseh pogojev, navedene v dvajseti uvodni izjavi Direktive 93/13 (1), ter zahteve po jasnosti in razumljivosti, ki jo določata člena 4(2) in 5 te direktive, šteti, da ustrezni pogodbeni pogoji niso nepošteni v primeru, da lahko potrošnik izve znesek nekega bistvenega elementa posojilne pogodbe (predmet pogodbe, tj. znesek posojila, obroki odplačevanja in obresti) šele potem ko je pogodbo sklenil (ne ker bi bilo objektivno potrebno, ampak na podlagi določbe, ki jo profesionalni sopogodbenik določi v svojih splošnih pogodbenih pogojih, o katerih se stranki nista dogovorili posamično) z enostransko izjavo volje (čeprav se navede, da je del pogodbe), ki jo izrazi profesionalni sopogodbenik in je pravno zavezujoča za potrošnika? |
| --- | --- |

1.

Ali je treba v zvezi z razlago možnosti preučitve vseh pogojev, navedene v dvajseti uvodni izjavi Direktive 93/13 (1), ter zahteve po jasnosti in razumljivosti, ki jo določata člena 4(2) in 5 te direktive, šteti, da ustrezni pogodbeni pogoji niso nepošteni v primeru, da lahko potrošnik izve znesek nekega bistvenega elementa posojilne pogodbe (predmet pogodbe, tj. znesek posojila, obroki odplačevanja in obresti) šele potem ko je pogodbo sklenil (ne ker bi bilo objektivno potrebno, ampak na podlagi določbe, ki jo profesionalni sopogodbenik določi v svojih splošnih pogodbenih pogojih, o katerih se stranki nista dogovorili posamično) z enostransko izjavo volje (čeprav se navede, da je del pogodbe), ki jo izrazi profesionalni sopogodbenik in je pravno zavezujoča za potrošnika?

| 2. | Ali je treba v zvezi z razlago možnosti preučitve vseh pogojev, navedene v dvajseti uvodni izjavi Direktive 93/13, ter zahteve po jasnosti in razumljivosti, ki jo določata člena 4(2) in 5 te direktive, šteti, da ustrezni pogodbeni pogoji niso nepošteni v primeru, da je v posojilni pogodbi naveden samo kakšen bistveni element (predmet pogodbe, tj. znesek posojila, obroki odplačevanja in obresti), pri čemer se uporabi izraz „informativni“, brez pojasnila, ali je informativen podatek pravno zavezujoč ali ne, ter ali iz njega lahko izhajajo pravice in dolžnosti? |
| --- | --- |

2.

Ali je treba v zvezi z razlago možnosti preučitve vseh pogojev, navedene v dvajseti uvodni izjavi Direktive 93/13, ter zahteve po jasnosti in razumljivosti, ki jo določata člena 4(2) in 5 te direktive, šteti, da ustrezni pogodbeni pogoji niso nepošteni v primeru, da je v posojilni pogodbi naveden samo kakšen bistveni element (predmet pogodbe, tj. znesek posojila, obroki odplačevanja in obresti), pri čemer se uporabi izraz „informativni“, brez pojasnila, ali je informativen podatek pravno zavezujoč ali ne, ter ali iz njega lahko izhajajo pravice in dolžnosti?

| 3. | Ali je treba v zvezi z razlago možnosti preučitve vseh pogojev, navedene v dvajseti uvodni izjavi Direktive 93/13, ter zahteve po jasnosti in razumljivosti, ki jo določata člena 4(2) in 5 te direktive, šteti, da ustrezni pogodbeni pogoji niso nepošteni v primeru, da posojilna pogodba določa kakšen bistveni element, pri čemer se uporablja nepravilna terminologija, zlasti če se v posojilni pogodbi v tuji valuti (v kateri se krediti, ki izhajajo iz posojilne pogodbe, določijo in zavedejo v tuji valuti (v nadaljevanju: valuta kredita) in se obveznost odplačevanja teh kreditov izvaja v nacionalni valuti (v nadaljevanju: valuta odplačevanja)),






  (1) | znesek posojila določi kot:






  — | znesek kreditne linije, naveden v valuti kredita; ali |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Ali je treba v zvezi z razlago možnosti preučitve vseh pogojev, navedene v dvajseti uvodni izjavi Direktive 93/13, ter zahteve po jasnosti in razumljivosti, ki jo določata člena 4(2) in 5 te direktive, šteti, da ustrezni pogodbeni pogoji niso nepošteni v primeru, da posojilna pogodba določa kakšen bistveni element, pri čemer se uporablja nepravilna terminologija, zlasti če se v posojilni pogodbi v tuji valuti (v kateri se krediti, ki izhajajo iz posojilne pogodbe, določijo in zavedejo v tuji valuti (v nadaljevanju: valuta kredita) in se obveznost odplačevanja teh kreditov izvaja v nacionalni valuti (v nadaljevanju: valuta odplačevanja)),

(1)

znesek posojila določi kot:

—

znesek kreditne linije, naveden v valuti kredita; ali

| — | zgornja meja zneska posojila, določena v valuti kredita; ali |
| --- | --- |

—

zgornja meja zneska posojila, določena v valuti kredita; ali

| — | financiranje, za katero zaprosi potrošnik, določeno v valuti odplačevanja; ali |
| --- | --- |

—

financiranje, za katero zaprosi potrošnik, določeno v valuti odplačevanja; ali

| — | največji dovoljen znesek izplačila, določen v valuti odplačevanja? |
| --- | --- |

—

največji dovoljen znesek izplačila, določen v valuti odplačevanja?

| (2) | določi predvidena najvišja zgornja meja obrokov odplačevanja, ki je navedena v valuti kredita in/ali v valuti odplačevanja? |
| --- | --- |

(2)

določi predvidena najvišja zgornja meja obrokov odplačevanja, ki je navedena v valuti kredita in/ali v valuti odplačevanja?

| 4. | Ali je treba v zvezi z razlago možnosti preučitve vseh pogojev, navedene v dvajseti uvodni izjavi Direktive 93/13, ter zahteve po jasnosti in razumljivosti, ki jo določata člena 4(2) in 5 te direktive, šteti, da ustrezni pogodbeni pogoji niso nepošteni v primeru, da se pri posojilni pogodbi v tuji valuti (ne ker bi bilo objektivno potrebno, ampak na podlagi določbe, ki jo profesionalni sopogodbenik določi v svojih splošnih pogodbenih pogojih, o katerih se stranki nista dogovorili posamično), predmet pogodbe, tj. znesek posojila in obroki odplačevanja,






  (1) | določijo v valuti kredita na podlagi konkretnega zneska (ki ga sestavljajo izključno cifre od 0 do 9) in valuti odplačevanja, kvečjemu na podlagi nedvoumne metode izračuna? |
| --- | --- | --- |

4.

Ali je treba v zvezi z razlago možnosti preučitve vseh pogojev, navedene v dvajseti uvodni izjavi Direktive 93/13, ter zahteve po jasnosti in razumljivosti, ki jo določata člena 4(2) in 5 te direktive, šteti, da ustrezni pogodbeni pogoji niso nepošteni v primeru, da se pri posojilni pogodbi v tuji valuti (ne ker bi bilo objektivno potrebno, ampak na podlagi določbe, ki jo profesionalni sopogodbenik določi v svojih splošnih pogodbenih pogojih, o katerih se stranki nista dogovorili posamično), predmet pogodbe, tj. znesek posojila in obroki odplačevanja,

(1)

določijo v valuti kredita na podlagi konkretnega zneska (ki ga sestavljajo izključno cifre od 0 do 9) in valuti odplačevanja, kvečjemu na podlagi nedvoumne metode izračuna?

| (2) | določijo v valuti odplačevanja na podlagi konkretnega zneska in v valuti kredita, kvečjemu na podlagi nedvoumne metode izračuna? |
| --- | --- |

(2)

določijo v valuti odplačevanja na podlagi konkretnega zneska in v valuti kredita, kvečjemu na podlagi nedvoumne metode izračuna?

| (3) | določijo tako v valuti kredita kot v valuti odplačevanja, kvečjemu na podlagi nedvoumne metode izračuna? |
| --- | --- |

(3)

določijo tako v valuti kredita kot v valuti odplačevanja, kvečjemu na podlagi nedvoumne metode izračuna?

| (4) | ne določijo v absolutni vrednosti v valuti kredita in se določijo v valuti odplačevanja, kvečjemu na podlagi nedvoumne metode izračuna? |
| --- | --- |

(4)

ne določijo v absolutni vrednosti v valuti kredita in se določijo v valuti odplačevanja, kvečjemu na podlagi nedvoumne metode izračuna?

| (5) | ne določijo v absolutni vrednosti v valuti odplačevanja in se določijo v valuti kredita, kvečjemu na podlagi nedvoumne metode izračuna? |
| --- | --- |

(5)

ne določijo v absolutni vrednosti v valuti odplačevanja in se določijo v valuti kredita, kvečjemu na podlagi nedvoumne metode izračuna?

| 4.1. | V okviru vprašanja 4.(5) zgoraj v primeru, da ne bi bilo treba določiti konkretnega zneska in ga vključiti v posojilno pogodbo ob sklenitvi, ali je še vedno zagotovljeno, da se nedvoumno izračuna znesek posojila ob sklenitvi posojilne pogodbe (ne ker bi bilo objektivno potrebno, ampak na podlagi določbe, ki jo profesionalni sopogodbenik navede v svojih splošnih pogodbenih pogojih, o katerih se stranki nista dogovorili posamično), kjer:






  (1) | posojilna pogodba ne vsebuje konkretnega zneska posojila v nobeni valuti; |
| --- | --- | --- |

4.1.

V okviru vprašanja 4.(5) zgoraj v primeru, da ne bi bilo treba določiti konkretnega zneska in ga vključiti v posojilno pogodbo ob sklenitvi, ali je še vedno zagotovljeno, da se nedvoumno izračuna znesek posojila ob sklenitvi posojilne pogodbe (ne ker bi bilo objektivno potrebno, ampak na podlagi določbe, ki jo profesionalni sopogodbenik navede v svojih splošnih pogodbenih pogojih, o katerih se stranki nista dogovorili posamično), kjer:

(1)

posojilna pogodba ne vsebuje konkretnega zneska posojila v nobeni valuti;

| (2) | posojilna pogodba vsebuje konkretno financiranje, za katero zaprosi potrošnik, ali konkretno zgornjo mejo izplačila, oboje določeno v valuti odplačevanja; |
| --- | --- |

(2)

posojilna pogodba vsebuje konkretno financiranje, za katero zaprosi potrošnik, ali konkretno zgornjo mejo izplačila, oboje določeno v valuti odplačevanja;

| (3) | posojilna pogodba ne vsebuje zneska posojila, določenega z nedvoumno metodo izračuna v valuti odplačevanja; ali |
| --- | --- |

(3)

posojilna pogodba ne vsebuje zneska posojila, določenega z nedvoumno metodo izračuna v valuti odplačevanja; ali

| (4) | glede nedvoumnega izračuna zneska posojila v valuti kredita, element izračuna, naveden v posojilni pogodbi, ni natančno določen, ampak gre le za zgornjo mejo (konkretno financiranje, za katero zaprosi potrošnik, ali konkretno zgornjo mejo izplačila, oboje določeno v valuti odplačevanja)? |
| --- | --- |

(4)

glede nedvoumnega izračuna zneska posojila v valuti kredita, element izračuna, naveden v posojilni pogodbi, ni natančno določen, ampak gre le za zgornjo mejo (konkretno financiranje, za katero zaprosi potrošnik, ali konkretno zgornjo mejo izplačila, oboje določeno v valuti odplačevanja)?

| 4.2. | 4.2.1. | Če ni treba določiti konkretnih zneskov in jih vključiti v posojilno pogodbo ob sklenitvi: ali je v zvezi z nedvoumnim izračunom:






  (1) | pravno zahtevano, da se v posojilni pogodbi ovrednoti predmet pogodbe, tj. znesek posojila in obroki odplačevanja — v primeru spremenljive obrestne mere obroke odplačevanja v prvem obrestnem obdobju — na podlagi metode, ki omogoča nedvoumen izračun ob sklenitvi pogodbe; ali |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.

4.2.1.

Če ni treba določiti konkretnih zneskov in jih vključiti v posojilno pogodbo ob sklenitvi: ali je v zvezi z nedvoumnim izračunom:

(1)

pravno zahtevano, da se v posojilni pogodbi ovrednoti predmet pogodbe, tj. znesek posojila in obroki odplačevanja — v primeru spremenljive obrestne mere obroke odplačevanja v prvem obrestnem obdobju — na podlagi metode, ki omogoča nedvoumen izračun ob sklenitvi pogodbe; ali

| (2) | dovolj, da ob sklenitvi posojilna pogodba zajema objektivno določljive parametre, s katerimi se da te podatke (predmet pogodbe in obroke odplačevanja) izračunati pozneje (to pomeni, da se v posojilni pogodbi ob njeni sklenitvi določijo samo parametri, na podlagi katerih je pozneje možen nedvoumen izračun)? |
| --- | --- |

(2)

dovolj, da ob sklenitvi posojilna pogodba zajema objektivno določljive parametre, s katerimi se da te podatke (predmet pogodbe in obroke odplačevanja) izračunati pozneje (to pomeni, da se v posojilni pogodbi ob njeni sklenitvi določijo samo parametri, na podlagi katerih je pozneje možen nedvoumen izračun)?

| 4.2.2. | V primeru, da je dovolj, da se vrednost predmeta pogodbe, tj. znesek posojila in obroke odplačevanja — v primeru spremenljive obrestne mere obroke odplačevanja v prvem obrestnem obdobju — lahko pozneje izračuna v valuti kredita, ali je treba ta trenutek v prihodnosti (ki bo logično sovpadel s trenutkom, ko se določi znesek pogodbenih terjatev v valuti kredita) objektivno določiti v posojilni pogodbi ob sklenitvi, ali lahko določitev tega trenutka v prihodnosti spada v izključno diskrecijo profesionalnega sopogodbenika? |
| --- | --- |

4.2.2.

V primeru, da je dovolj, da se vrednost predmeta pogodbe, tj. znesek posojila in obroke odplačevanja — v primeru spremenljive obrestne mere obroke odplačevanja v prvem obrestnem obdobju — lahko pozneje izračuna v valuti kredita, ali je treba ta trenutek v prihodnosti (ki bo logično sovpadel s trenutkom, ko se določi znesek pogodbenih terjatev v valuti kredita) objektivno določiti v posojilni pogodbi ob sklenitvi, ali lahko določitev tega trenutka v prihodnosti spada v izključno diskrecijo profesionalnega sopogodbenika?

| 4.3. | Če gre za produkte s periodično spremenljivo obrestno mero, ali je treba šteti za zadostno in zato ne nepošteno, če se za obroke odplačevanja določijo (in vključijo v posojilno pogodbo ob sklenitvi) konkretni zneski in/ali nedvoumna metoda izračunavanja v valuti kredita in/ali valuti odplačevanja za prvo obrestno obdobje trajanja pogodbe, ali je pravno zahtevano, da se določi (in vključi v posojilno pogodbo ob sklenitvi) nedvoumna metoda izračunavanja v valuti kredita in/ali v valuti odplačevanja za vsa obrestna obdobja trajanja pogodbe? |
| --- | --- |

4.3.

Če gre za produkte s periodično spremenljivo obrestno mero, ali je treba šteti za zadostno in zato ne nepošteno, če se za obroke odplačevanja določijo (in vključijo v posojilno pogodbo ob sklenitvi) konkretni zneski in/ali nedvoumna metoda izračunavanja v valuti kredita in/ali valuti odplačevanja za prvo obrestno obdobje trajanja pogodbe, ali je pravno zahtevano, da se določi (in vključi v posojilno pogodbo ob sklenitvi) nedvoumna metoda izračunavanja v valuti kredita in/ali v valuti odplačevanja za vsa obrestna obdobja trajanja pogodbe?

| 4.4. | Ali je nedvoumen izračun na pošten način možno zagotoviti le z uporabo ustrezne matematične formule ali se lahko uporabi kakšna druga metoda?






  4.4.1. | Ali se lahko v primeru, da nedvoumnega izračuna ne bi bilo nujno zagotavljati z uporabo ustrezne matematične formule, uporabi dovolj natančen opis? |
| --- | --- | --- |

4.4.

Ali je nedvoumen izračun na pošten način možno zagotoviti le z uporabo ustrezne matematične formule ali se lahko uporabi kakšna druga metoda?

4.4.1.

Ali se lahko v primeru, da nedvoumnega izračuna ne bi bilo nujno zagotavljati z uporabo ustrezne matematične formule, uporabi dovolj natančen opis?

| 4.4.2. | Ali se lahko v primeru, da nedvoumnega izračuna ne bi bilo nujno zagotavljati z uporabo ustrezne matematične formule, uporablja tudi tehnične izraze (na primer anuiteta ali linearna amortizacija) brez dodatne obrazložitve? |
| --- | --- |

4.4.2.

Ali se lahko v primeru, da nedvoumnega izračuna ne bi bilo nujno zagotavljati z uporabo ustrezne matematične formule, uporablja tudi tehnične izraze (na primer anuiteta ali linearna amortizacija) brez dodatne obrazložitve?

---

(1)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 2, str. 288).

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/6

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Supremo Tribunal Administrativ (Portugalska) 10. maja 2017 – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas, IP/António da Silva Rodrigues

(Zadeva C-243/17)

(2017/C 256/04)

Jezik postopka: portugalščina

Predložitveno sodišče

Supremo Tribunal Administrativ

Stranki v postopku v glavni stvari

Vlagatelj revizije in tožena stranka: Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas, IP

Nasprotna stranka v revizijskem postopku in tožeča stranka: António da Silva Rodrigues

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Kdaj začne teči štiriletni zastaralni rok iz člena 3(1), prvi pododstavek, Uredbe št. 2988/95 v primeru enkratnih (in ne trajajočih oziroma ponavljajočih se) kršitev? |
| --- | --- |

1.

Kdaj začne teči štiriletni zastaralni rok iz člena 3(1), prvi pododstavek, Uredbe št. 2988/95 v primeru enkratnih (in ne trajajočih oziroma ponavljajočih se) kršitev?

| 2. | Ali se ureditev, v skladu s katero „[p]ri večletnih programih zastaralni rok v vsakem primeru teče do zaključka programa“, uporablja za primer kršitve, ki ni trajajoča oziroma ponavljajoča se? |
| --- | --- |

2.

Ali se ureditev, v skladu s katero „[p]ri večletnih programih zastaralni rok v vsakem primeru teče do zaključka programa“, uporablja za primer kršitve, ki ni trajajoča oziroma ponavljajoča se?

| 3. | Ali se pravilo iz tega člena 3, ki določa, da „[č]e pristojni organ ni izrekel kazni, zadeva zastara najpozneje na dan, ko poteče rok, ki je dvakrat daljši od zastaralnega roka“, uporablja tudi takrat, kadar gre za večletni program, povedano drugače, ali tudi navedeni rok teče do zaključka večletnega programa? |
| --- | --- |

3.

Ali se pravilo iz tega člena 3, ki določa, da „[č]e pristojni organ ni izrekel kazni, zadeva zastara najpozneje na dan, ko poteče rok, ki je dvakrat daljši od zastaralnega roka“, uporablja tudi takrat, kadar gre za večletni program, povedano drugače, ali tudi navedeni rok teče do zaključka večletnega programa?

| 4. | Kaj pomeni besedna zveza „[p]ri večletnih programih zastaralni rok v vsakem primeru teče do zaključka programa“:






  a) | zastaralni rok se nikoli ne izteče pred zaključkom večletnega programa; |
| --- | --- | --- |

4.

Kaj pomeni besedna zveza „[p]ri večletnih programih zastaralni rok v vsakem primeru teče do zaključka programa“:

a)

zastaralni rok se nikoli ne izteče pred zaključkom večletnega programa;

| b) | zastaralni rok je prekinjen v času trajanja programa, to pomeni do njegovega zaključka, in odtlej začne teči znova; |
| --- | --- |

b)

zastaralni rok je prekinjen v času trajanja programa, to pomeni do njegovega zaključka, in odtlej začne teči znova;

| c) | zastaralni rok teče še naprej in čeprav gre za večletni program, lahko do zastaranja pride pred zaključkom programa, če se je medtem iztekel ustrezen rok? |
| --- | --- |

c)

zastaralni rok teče še naprej in čeprav gre za večletni program, lahko do zastaranja pride pred zaključkom programa, če se je medtem iztekel ustrezen rok?

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/6

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Juzgado de lo Social de Cádiz (Španija) 12. maja 2017 – Moisés Vadillo González/Alestis Aerospace S.L.

(Zadeva C-252/17)

(2017/C 256/05)

Jezik postopka: španščina

Predložitveno sodišče

Juzgado de lo Social de Cádiz

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Moisés Vadillo González

Tožena stanka: Alestis Aerospace S.L.

Vprašanji za predhodno odločanje

| 1. | Ali Direktiva Sveta 2010/18/EU (1) nasprotuje razlagi člena 37(4) E.T. [zakon o delovnih razmerjih] (dopust enourne dnevne odsotnosti z dela, dokler otrok ne dopolni 9 mesecev), da ne glede to, katerega spola je kateri od staršev, ta dopust ne pripada tistemu, ki je zaposlen in zanj zaprosi, če je drugi starš brezposeln? |
| --- | --- |

1.

Ali Direktiva Sveta 2010/18/EU (1) nasprotuje razlagi člena 37(4) E.T. [zakon o delovnih razmerjih] (dopust enourne dnevne odsotnosti z dela, dokler otrok ne dopolni 9 mesecev), da ne glede to, katerega spola je kateri od staršev, ta dopust ne pripada tistemu, ki je zaposlen in zanj zaprosi, če je drugi starš brezposeln?

| 2. | Ali člen 3 Direktive 2006/54/ES (2), katerega cilj je zagotoviti popolno enakopravnost med moškimi in ženskami v delovnem okolju, nasprotuje razlagi tega člena 37(4) E.T., da oče, ki je zaposlen, nima pravice do tega dopusta, če je njegova žena brezposelna? |
| --- | --- |

2.

Ali člen 3 Direktive 2006/54/ES (2), katerega cilj je zagotoviti popolno enakopravnost med moškimi in ženskami v delovnem okolju, nasprotuje razlagi tega člena 37(4) E.T., da oče, ki je zaposlen, nima pravice do tega dopusta, če je njegova žena brezposelna?

---

(1)  Direktiva Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (UL 2010, L 68, str. 13).

(2)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (UL 2006, L 204, str. 23).

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/7

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Rechtbank Rotterdam (Nizozemska) 15. maja 2017 – Sandd BV/Autoriteit Consument en Markt

(Zadeva C-256/17)

(2017/C 256/06)

Jezik postopka: nizozemščina

Predložitveno sodišče

Rechtbank Rotterdam

Stranke v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Sandd BV

Tožena stranka: Autoriteit Consument en Markt

Druga stranka v postopku: PostNL BV

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali je treba člen 14(2) Direktive 97/67/ES (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2008/6/ES (2) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti (Direktiva o poštnih storitvah), razlagati tako, da mora nacionalni zakon ali predpis določati, da morajo izvajalci univerzalne poštne storitve voditi ločene računovodske evidence znotraj svojih računovodskih sistemov za vsako od storitev in izdelkov, ki so del te storitve, da bi lahko regulativni organ jasno razločeval med temi storitvami in izdelki ter tistimi, ki niso del te storitve, ali pa ta določba zahteva samo, da se pri računovodstvu razlikuje med storitvami in izdelki, ki so del univerzalne poštne storitve, na eni strani ter storitvami in izdelki, ki to niso, na drugi? |
| --- | --- |

1.

Ali je treba člen 14(2) Direktive 97/67/ES (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2008/6/ES (2) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti (Direktiva o poštnih storitvah), razlagati tako, da mora nacionalni zakon ali predpis določati, da morajo izvajalci univerzalne poštne storitve voditi ločene računovodske evidence znotraj svojih računovodskih sistemov za vsako od storitev in izdelkov, ki so del te storitve, da bi lahko regulativni organ jasno razločeval med temi storitvami in izdelki ter tistimi, ki niso del te storitve, ali pa ta določba zahteva samo, da se pri računovodstvu razlikuje med storitvami in izdelki, ki so del univerzalne poštne storitve, na eni strani ter storitvami in izdelki, ki to niso, na drugi?

| 2. | Ali je treba člen 12, druga alinea, Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2008/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti, razlagati tako, da mora biti vsaka posamezna storitev, ki je del univerzalne poštne storitve, stroškovno naravnana? |
| --- | --- |

2.

Ali je treba člen 12, druga alinea, Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2008/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti, razlagati tako, da mora biti vsaka posamezna storitev, ki je del univerzalne poštne storitve, stroškovno naravnana?

| 3. | Ali člen 12, druga alinea, Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2008/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti, ki zahteva, da morajo biti cene stroškovno naravnane in da morajo spodbujati učinkovito zagotavljanje univerzalne storitve, nasprotuje temu, da se za nedoločen čas uporablja fiksna stopnja donosa, zaradi česar se stroški univerzalne poštne storitve povišajo glede na tarifno maržo? |
| --- | --- |

3.

Ali člen 12, druga alinea, Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2008/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti, ki zahteva, da morajo biti cene stroškovno naravnane in da morajo spodbujati učinkovito zagotavljanje univerzalne storitve, nasprotuje temu, da se za nedoločen čas uporablja fiksna stopnja donosa, zaradi česar se stroški univerzalne poštne storitve povišajo glede na tarifno maržo?

---

(1)  UL 1998, L 15, str. 14.

(2)  UL 2008 L 52, str. 3.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/8

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Budai Központi Kerületi Bíróság (Madžarska) 16. maja 2017 – Zoltán Rózsavölgyi y Zoltánné Rózsavölgyi/Unicredit Leasing Hungary Zrt. y Unicredit Leasing Immo Truck Zrt.

(Zadeva C-259/17)

(2017/C 256/07)

Jezik postopka: madžarščina

Predložitveno sodišče

Budai Központi Kerületi Bíróság

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Zoltán Rózsavölgyi in Zoltánné Rózsavölgyi

Tožena stranka: Unicredit Leasing Hungary Zrt. in Unicredit Leasing Immo Truck Zrt.

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Zlasti ob upoštevanju tega, da je, kadar se za nepošteno kvalificira opredelitev glavnega predmeta pogodbe, pogodba v celoti (in ne deloma) neveljavna: Ali ugotovitev ničnosti zaradi nepoštenosti pogoja, ki opredeljuje glavni predmet kreditne pogodbe (zaradi katere ta pogoj ne sme imeti obveznosti v breme potrošnika) lahko privede do posledice (na primer z uporabo sodne odločbe, posebne pravne posledice, ki je določena v nacionalnem pravu, zakonske določbe ali tega, kar je odločeno v odločbi o poenotenju sodne prakse), tako da se pravna opredelitev pogodbe ali njeni učinki spremenijo in se kreditna pogodba z devizno klavzulo (v kateri se zneski iz kreditne pogodbe določijo in vodijo v tuji valuti — v nadaljevanju: obračunska valuta — obveznost plačila teh zneskov pa se izpolni v nacionalni valuti — v nadaljevanju: izpolnitvena valuta) šteje za kreditno pogodbo v madžarskih forintih?






  1.1 | Če ugotovitev ničnosti pogoja, ki določa glavni predmet kreditne pogodbe, zaradi nepoštenosti lahko privede do posledice, tako da se pravna opredelitev pogodbe ali njeni učinki spremenijo: Ali ta sprememba pravne opredelitve lahko ima za posledico (na primer z uporabo sodne odločbe, posebne pravne posledice, ki je določena v nacionalnem pravu, zakonske določbe ali tega, kar je odločeno v odločbi o poenotenju sodne prakse), da se določeni ekonomsko upoštevni elementi pravnega razmerja spremenijo tudi v škodo potrošnika (na primer retroaktivna uporaba temeljne obrestne mere centralne banke ali tržne obrestne mere, ki se uporablja za posojila v forintih, namesto nižje obrestne mere, določene v pogodbi)? |
| --- | --- | --- |

1.

Zlasti ob upoštevanju tega, da je, kadar se za nepošteno kvalificira opredelitev glavnega predmeta pogodbe, pogodba v celoti (in ne deloma) neveljavna: Ali ugotovitev ničnosti zaradi nepoštenosti pogoja, ki opredeljuje glavni predmet kreditne pogodbe (zaradi katere ta pogoj ne sme imeti obveznosti v breme potrošnika) lahko privede do posledice (na primer z uporabo sodne odločbe, posebne pravne posledice, ki je določena v nacionalnem pravu, zakonske določbe ali tega, kar je odločeno v odločbi o poenotenju sodne prakse), tako da se pravna opredelitev pogodbe ali njeni učinki spremenijo in se kreditna pogodba z devizno klavzulo (v kateri se zneski iz kreditne pogodbe določijo in vodijo v tuji valuti — v nadaljevanju: obračunska valuta — obveznost plačila teh zneskov pa se izpolni v nacionalni valuti — v nadaljevanju: izpolnitvena valuta) šteje za kreditno pogodbo v madžarskih forintih?

1.1

Če ugotovitev ničnosti pogoja, ki določa glavni predmet kreditne pogodbe, zaradi nepoštenosti lahko privede do posledice, tako da se pravna opredelitev pogodbe ali njeni učinki spremenijo: Ali ta sprememba pravne opredelitve lahko ima za posledico (na primer z uporabo sodne odločbe, posebne pravne posledice, ki je določena v nacionalnem pravu, zakonske določbe ali tega, kar je odločeno v odločbi o poenotenju sodne prakse), da se določeni ekonomsko upoštevni elementi pravnega razmerja spremenijo tudi v škodo potrošnika (na primer retroaktivna uporaba temeljne obrestne mere centralne banke ali tržne obrestne mere, ki se uporablja za posojila v forintih, namesto nižje obrestne mere, določene v pogodbi)?

| 2. | Ali ima pravna posledica nepoštenosti absolutne učinke in predstavlja zgolj pravno vprašanje, ali pa je treba pri izpeljavi pravnih posledic nepoštenosti pripisati pomen:






  (1) | pogodbeni praksi pri drugi vrsti pogodb, ki se razlikujejo od tiste, ki je nepoštena; |
| --- | --- | --- |

2.

Ali ima pravna posledica nepoštenosti absolutne učinke in predstavlja zgolj pravno vprašanje, ali pa je treba pri izpeljavi pravnih posledic nepoštenosti pripisati pomen:

(1)

pogodbeni praksi pri drugi vrsti pogodb, ki se razlikujejo od tiste, ki je nepoštena;

| (2) | domnevni ranljivosti nekaterih subjektov, ki so neposredno prizadeti z ekonomskega vidika (na primer v primeru kreditov z devizno klavzulo vsi kreditojemalci v devizah in bančni sistem); ali |
| --- | --- |

(2)

domnevni ranljivosti nekaterih subjektov, ki so neposredno prizadeti z ekonomskega vidika (na primer v primeru kreditov z devizno klavzulo vsi kreditojemalci v devizah in bančni sistem); ali

| (3) | interesom določenih tretjih ali skupin, ki niso neposredno prizadeti z ekonomskega vidika, na primer dejstvo, da so lahko kreditojemalci v devizah zaradi ugotovitve ničnosti v končni fazi z vidika matematičnega končnega obračuna v večini primerov v boljšem položaju kot kreditojemalci v forintih? |
| --- | --- |

(3)

interesom določenih tretjih ali skupin, ki niso neposredno prizadeti z ekonomskega vidika, na primer dejstvo, da so lahko kreditojemalci v devizah zaradi ugotovitve ničnosti v končni fazi z vidika matematičnega končnega obračuna v večini primerov v boljšem položaju kot kreditojemalci v forintih?

| 3. | Ali za namene členov 3(1) 4(2), 5 in 6(1) Direktive 93/13/EGS (1) (torej presoja nepoštenosti in njena pravna posledica) pogoj, s katerim se na potrošnika prenese tečajno tveganje, (torej določilo ali skupek določil pogodbe, ki urejajo kdo nosi tveganje) pomeni pogoje poslovanja? |
| --- | --- |

3.

Ali za namene členov 3(1) 4(2), 5 in 6(1) Direktive 93/13/EGS (1) (torej presoja nepoštenosti in njena pravna posledica) pogoj, s katerim se na potrošnika prenese tečajno tveganje, (torej določilo ali skupek določil pogodbe, ki urejajo kdo nosi tveganje) pomeni pogoje poslovanja?

| 4. | Ali je treba člen 6(1) Direktive 93/13/EGS (v skladu s katerim nepošteni pogoji ne zavezujejo potrošnika) razlagati tako, da je določen pogoj (ne njegov konkretni del ampak celoten obravnavan pogoj) lahko nepošten v vsem svojem obsegu, tako v delu, ki je nepošten, in v delu, ki ni nepošten, vendar se vseeno deloma uporablja, torej, da ta pogoj (na primer glede na sodno presojo konkretnega primera) do določene mere lahko zavezuje potrošnika (torej, da je z vidika njegovih učinkov v obeh primerih nepošten le v določenem delu) na primer na podlagi uporabe sodne odločbe, posebne pravne posledice, ki je določena v nacionalnem pravu, zakonske določbe ali tega, kar je odločeno v sodni odločbi zaradi poenotenja sodne prakse?






  4.1 | Če je treba člen 6(1) Direktive 93/13/EGS razlagati tako, da je določen pogoj lahko nepošten v vsem svojem obsegu, hkrati tako v nepoštenem delu kot v delu, ki ni nepošten, vendar pa se vseeno deloma uporablja, torej, da ta pogoj do določene mere lahko zavezuje potrošnika (torej, da je z vidika njegovih učinkov nepošten le v določenem delu v obeh primerih): Ali ugotovitev ničnosti celotne kreditne pogodbe zaradi nepoštenosti obravnavanega pogoja, ki opredeljuje glavni predmet pogodbe, lahko ima za posledico, da je glede na končni matematični obračun potrošnik globalno v slabšem profesionalni sopogodbenik pa v boljšem položaju, kot če bi se iz istega razloga kreditna pogodba razglasila le za deloma nepošteno (v tem primeru pa bi ostali pogoji pogodbe še naprej zavezovali stranki z nespremenjeno vsebino)? |
| --- | --- | --- |

4.

Ali je treba člen 6(1) Direktive 93/13/EGS (v skladu s katerim nepošteni pogoji ne zavezujejo potrošnika) razlagati tako, da je določen pogoj (ne njegov konkretni del ampak celoten obravnavan pogoj) lahko nepošten v vsem svojem obsegu, tako v delu, ki je nepošten, in v delu, ki ni nepošten, vendar se vseeno deloma uporablja, torej, da ta pogoj (na primer glede na sodno presojo konkretnega primera) do določene mere lahko zavezuje potrošnika (torej, da je z vidika njegovih učinkov v obeh primerih nepošten le v določenem delu) na primer na podlagi uporabe sodne odločbe, posebne pravne posledice, ki je določena v nacionalnem pravu, zakonske določbe ali tega, kar je odločeno v sodni odločbi zaradi poenotenja sodne prakse?

4.1

Če je treba člen 6(1) Direktive 93/13/EGS razlagati tako, da je določen pogoj lahko nepošten v vsem svojem obsegu, hkrati tako v nepoštenem delu kot v delu, ki ni nepošten, vendar pa se vseeno deloma uporablja, torej, da ta pogoj do določene mere lahko zavezuje potrošnika (torej, da je z vidika njegovih učinkov nepošten le v določenem delu v obeh primerih): Ali ugotovitev ničnosti celotne kreditne pogodbe zaradi nepoštenosti obravnavanega pogoja, ki opredeljuje glavni predmet pogodbe, lahko ima za posledico, da je glede na končni matematični obračun potrošnik globalno v slabšem profesionalni sopogodbenik pa v boljšem položaju, kot če bi se iz istega razloga kreditna pogodba razglasila le za deloma nepošteno (v tem primeru pa bi ostali pogoji pogodbe še naprej zavezovali stranki z nespremenjeno vsebino)?

| 5. | 5.1 | Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar pa ne določa izrecno, da je lahko znesek obrokov odplačil, ki jih je treba plačati v skladu s kreditno pogodbo, višji od prejemkov potrošnika, ki so bili ugotovljeni v okviru preučitve solventnosti, ki jo je izvedel profesionalni sopogodbenik, upoštevaje tudi to, da upoštevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem, temveč je potrebno tudi, da lahko potrošnik, zahvaljujoč informacijam, oceni potencialno pomembne ekonomske posledice, ki zanj izhajajo iz tečajnega tveganja, ki mu je bilo naloženo, in torej celotni strošek kredita? |
| --- | --- | --- |

5.

5.1

Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar pa ne določa izrecno, da je lahko znesek obrokov odplačil, ki jih je treba plačati v skladu s kreditno pogodbo, višji od prejemkov potrošnika, ki so bili ugotovljeni v okviru preučitve solventnosti, ki jo je izvedel profesionalni sopogodbenik, upoštevaje tudi to, da upoštevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem, temveč je potrebno tudi, da lahko potrošnik, zahvaljujoč informacijam, oceni potencialno pomembne ekonomske posledice, ki zanj izhajajo iz tečajnega tveganja, ki mu je bilo naloženo, in torej celotni strošek kredita?

| 5.2 | Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar izrecno ne določa, da je lahko preostali dolgovani znesek v skladu s kreditno pogodbo lahko večji od vrednosti premoženja, ki ga ima potrošnik za kritje dolga in ki je ugotovljen v okviru preučitve solventnosti, ki jo izvede profesionalni sopogodbenik, upoštevaje tudi to, da upoštevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem temveč je potrebno tudi, da lahko potrošnik, zahvaljujoč informacijam, oceni potencialno pomembne ekonomske posledice, ki zanj izhajajo iz tečajnega tveganja, ki mu je bilo naloženo, in torej celotni strošek njegovega kredita? |
| --- | --- |

5.2

Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar izrecno ne določa, da je lahko preostali dolgovani znesek v skladu s kreditno pogodbo lahko večji od vrednosti premoženja, ki ga ima potrošnik za kritje dolga in ki je ugotovljen v okviru preučitve solventnosti, ki jo izvede profesionalni sopogodbenik, upoštevaje tudi to, da upoštevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem temveč je potrebno tudi, da lahko potrošnik, zahvaljujoč informacijam, oceni potencialno pomembne ekonomske posledice, ki zanj izhajajo iz tečajnega tveganja, ki mu je bilo naloženo, in torej celotni strošek njegovega kredita?

| 5.3 | Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar izrecno ne določa, da 1) nihanja menjalnega tečaja nimajo zgornje omejitve; 2) je verjetnost nihanja menjalnega tečaja realna, torej da lahko do nje pride v času veljavnosti kreditne pogodbe; 3) se lahko zato znesek obrokov odplačil neomejeno poveča; 4) se lahko zaradi nihanja menjalnega tečaja neomejeno povečajo ne le obroki odplačil temveč tudi znesek dolgovane glavnice; 5) velikost možnih izgub ni omejena; 6) potrebni preventivni ukrepi imajo omejene učinke in zahtevajo stalno spremljanje; 7) profesionalni sopogodbenik ne prevzame obveznosti tega spremljanja; upoštevaje tudi to, da upoštevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem temveč je potrebno tudi, da lahko potrošnik, zahvaljujoč informacijam, oceni potencialno pomembne ekonomske posledice, ki zanj izhajajo iz tečajnega tveganja, ki mu je bilo naloženo, in torej celotni strošek njegovega kredita? |
| --- | --- |

5.3

Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar izrecno ne določa, da 1) nihanja menjalnega tečaja nimajo zgornje omejitve; 2) je verjetnost nihanja menjalnega tečaja realna, torej da lahko do nje pride v času veljavnosti kreditne pogodbe; 3) se lahko zato znesek obrokov odplačil neomejeno poveča; 4) se lahko zaradi nihanja menjalnega tečaja neomejeno povečajo ne le obroki odplačil temveč tudi znesek dolgovane glavnice; 5) velikost možnih izgub ni omejena; 6) potrebni preventivni ukrepi imajo omejene učinke in zahtevajo stalno spremljanje; 7) profesionalni sopogodbenik ne prevzame obveznosti tega spremljanja; upoštevaje tudi to, da upoštevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem temveč je potrebno tudi, da lahko potrošnik, zahvaljujoč informacijam, oceni potencialno pomembne ekonomske posledice, ki zanj izhajajo iz tečajnega tveganja, ki mu je bilo naloženo, in torej celotni strošek njegovega kredita?

| 5.4 | Zlasti ob upoštevanju, da je možno oziroma se je to tudi zgodilo, da se je v nacionalni sodni praksi ali zakonodaji prišlo do sklepa, da je v primeru kreditov z devizno klavzulo potrošnik sklenil pogodbo za dolg v devizah, ker so bile obrestne mere v zadevnem obdobju bolj ugodne kot za kredite v forintih v zameno pa je v celoti prevzel tveganje učinkov nihanja menjalnega tečaja; ker je ravno tako možno oziroma je se je to tudi zgodilo, da se je v nacionalni sodni praksi ali zakonodaji prišlo do sklepa, da prenosa pogodbenih bremen na eno od strank po sklenitvi kreditne pogodbe —ki so vnaprej nepredvidljiva— ni mogoče oceniti v skladu z merili glede nepoštenosti, saj morajo razlogi za ničnost obstajati ob sklenitvi pogodbe; ob upoštevanju tudi tega, da zadevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem, temveč mu mora omogočiti oceno tveganja: Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki ga je (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ni bil individualno izpogajan) profesionalni sopogodbenik določil in ga uporablja na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar pa ta izrecno ne določa predvidene smeri nihanja menjalnega tečaja v času veljavnosti pogodbe (vsaj v njenem začetnem obdobju) niti njegovih minimalnih in/ali maksimalnih vrednosti (na primer na podlagi metode izračuna menjalnega tečaja forward in/ali načela paritete obrestnih mer — v skladu s katerim je za kredite z devizno klavzulo z visoko verjetnostjo mogoče predvideti, da bo ugodnost pri obrestnih merah, in sicer dejstvo, da je obrestna mera LIBOR [London Interbank Offered Rate] ali EURIBOR [Euro Interbank Offered Rate] nižja od obrestne mere BUBOR [Budapest Interbank Offered Rate] v zvezi z menjalnim tečajem za potrošnika predstavljala izgubo, saj se bo menjalni tečaj za izpolnitveno valuto poslabšal glede na menjalni tečaj obračunske valute —)? |
| --- | --- |

5.4

Zlasti ob upoštevanju, da je možno oziroma se je to tudi zgodilo, da se je v nacionalni sodni praksi ali zakonodaji prišlo do sklepa, da je v primeru kreditov z devizno klavzulo potrošnik sklenil pogodbo za dolg v devizah, ker so bile obrestne mere v zadevnem obdobju bolj ugodne kot za kredite v forintih v zameno pa je v celoti prevzel tveganje učinkov nihanja menjalnega tečaja; ker je ravno tako možno oziroma je se je to tudi zgodilo, da se je v nacionalni sodni praksi ali zakonodaji prišlo do sklepa, da prenosa pogodbenih bremen na eno od strank po sklenitvi kreditne pogodbe —ki so vnaprej nepredvidljiva— ni mogoče oceniti v skladu z merili glede nepoštenosti, saj morajo razlogi za ničnost obstajati ob sklenitvi pogodbe; ob upoštevanju tudi tega, da zadevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem, temveč mu mora omogočiti oceno tveganja: Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki ga je (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ni bil individualno izpogajan) profesionalni sopogodbenik določil in ga uporablja na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar pa ta izrecno ne določa predvidene smeri nihanja menjalnega tečaja v času veljavnosti pogodbe (vsaj v njenem začetnem obdobju) niti njegovih minimalnih in/ali maksimalnih vrednosti (na primer na podlagi metode izračuna menjalnega tečaja forward in/ali načela paritete obrestnih mer — v skladu s katerim je za kredite z devizno klavzulo z visoko verjetnostjo mogoče predvideti, da bo ugodnost pri obrestnih merah, in sicer dejstvo, da je obrestna mera LIBOR [London Interbank Offered Rate] ali EURIBOR [Euro Interbank Offered Rate] nižja od obrestne mere BUBOR [Budapest Interbank Offered Rate] v zvezi z menjalnim tečajem za potrošnika predstavljala izgubo, saj se bo menjalni tečaj za izpolnitveno valuto poslabšal glede na menjalni tečaj obračunske valute —)?

| 5.5 | Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar izrecno ne določa natančno (na primer z vrednostno opredelitvijo z vrsto podatkov ali grafičnim prikazom preteklega menjalnega tečaja izpolnitvene valute in obračunske valute v času, ki vsaj ustreza obdobju veljavnosti pogodbe, ki jo je sklenil potrošnik) realnega tveganja za dolžnika, ki predvidljivo izhaja iz tega, da je potrošniku naloženo tečajno tveganje, upoštevaje tudi to, da zadevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem temveč je potrebno tudi, da lahko potrošnik, zahvaljujoč informacijam, oceni potencialno pomembne ekonomske posledice, ki zanj izhajajo iz tečajnega tveganja, ki mu je bilo naloženo, in torej celotni strošek njegovega kredita? |
| --- | --- |

5.5

Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar izrecno ne določa natančno (na primer z vrednostno opredelitvijo z vrsto podatkov ali grafičnim prikazom preteklega menjalnega tečaja izpolnitvene valute in obračunske valute v času, ki vsaj ustreza obdobju veljavnosti pogodbe, ki jo je sklenil potrošnik) realnega tveganja za dolžnika, ki predvidljivo izhaja iz tega, da je potrošniku naloženo tečajno tveganje, upoštevaje tudi to, da zadevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem temveč je potrebno tudi, da lahko potrošnik, zahvaljujoč informacijam, oceni potencialno pomembne ekonomske posledice, ki zanj izhajajo iz tečajnega tveganja, ki mu je bilo naloženo, in torej celotni strošek njegovega kredita?

| 5.6 | Zlasti ob upoštevanju, da je možno oziroma se je to tudi zgodilo, da se je v nacionalni sodni praksi ali zakonodaji prišlo do sklepa, da je v primeru kreditov z devizno klavzulo potrošnik sklenil pogodbo za dolg v devizah, ker so bile obrestne mere v zadevnem obdobju bolj ugodne kot za kredite v forintih, v zameno pa je v celoti prevzel tveganje učinkov nihanja menjalnega tečaja; upoštevaje tudi to, da upoštevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem temveč mu mora tudi omogočiti oceno tveganja: Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar izrecno ne določa natančno (na primer izrecno in kvantificirano na podlagi preteklih podatkov za obdobje, ki je vsaj enako obdobju veljavnosti pogodbe, ki jo je sklenil potrošnik) zneska prednosti, ki predvidljivo izhajajo iz uporabe obrestne mere BUBOR za kredite v forintih in obrestne mere LIBOR ali EURIBOR v primeru kreditov z devizno klavzulo? |
| --- | --- |

5.6

Zlasti ob upoštevanju, da je možno oziroma se je to tudi zgodilo, da se je v nacionalni sodni praksi ali zakonodaji prišlo do sklepa, da je v primeru kreditov z devizno klavzulo potrošnik sklenil pogodbo za dolg v devizah, ker so bile obrestne mere v zadevnem obdobju bolj ugodne kot za kredite v forintih, v zameno pa je v celoti prevzel tveganje učinkov nihanja menjalnega tečaja; upoštevaje tudi to, da upoštevna nacionalna določba nalaga konkretizacijo tveganja v pisni obliki ne zgolj ugotovitev obstoja tveganja in njegovo naložitev, poleg tega pa je Sodišče Evropske unije v točki 74 sodbe v zadevi C-26/13 ugotovilo, da profesionalni sopogodbenik ni dolžan potrošnika le seznaniti s tveganjem temveč mu mora tudi omogočiti oceno tveganja: Ali je treba šteti, da ni nepošten, torej da je ob upoštevanju ekonomskih posledic jasen in razumljiv pogodbeni pogoj, ki potrošniku nalaga breme tečajnega tveganja, ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon, vendar izrecno ne določa natančno (na primer izrecno in kvantificirano na podlagi preteklih podatkov za obdobje, ki je vsaj enako obdobju veljavnosti pogodbe, ki jo je sklenil potrošnik) zneska prednosti, ki predvidljivo izhajajo iz uporabe obrestne mere BUBOR za kredite v forintih in obrestne mere LIBOR ali EURIBOR v primeru kreditov z devizno klavzulo?

| 6) | V zvezi s presojo poštenosti pogodbenega pogoja, ki potrošniku nalaga tečajno tveganje in ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon: Kako je treba razdeliti dokazno breme med potrošnikom in profesionalnim sopogodbenikom za namene ugotovitve, ali je imel potrošnik priložnost, da se pred sklenitvijo kreditne pogodbe dejansko seznani s spornim pogojem, ki ga nepreklicno zavezuje — člen 3(3) Direktive 93/13/EGS in točka 1(i) Priloge k tej direktivi —? |
| --- | --- |

6)

V zvezi s presojo poštenosti pogodbenega pogoja, ki potrošniku nalaga tečajno tveganje in ki je določen (kot splošni pogodbeni pogoj, ki ga profesionalni sopogodbenik uporablja in ni bil individualno izpogajan) na podlagi obveznosti informiranja, ki jo nujno splošno določa zakon: Kako je treba razdeliti dokazno breme med potrošnikom in profesionalnim sopogodbenikom za namene ugotovitve, ali je imel potrošnik priložnost, da se pred sklenitvijo kreditne pogodbe dejansko seznani s spornim pogojem, ki ga nepreklicno zavezuje — člen 3(3) Direktive 93/13/EGS in točka 1(i) Priloge k tej direktivi —?

| 7. | Ali je treba šteti, da so za namene kreditnih pogodb z valutno klavzulo —torej za namene transakcij v zvezi s storitvami, katerih cena je vezana na gibanje menjalnega tečaja na finančnem trgu — kreditne institucije, ki sklepajo pogodbe s potrošnikom z uporabo svojega lastnega menjalnega tečaja za devize, profesionalni sopogodbeniki, ki ne nadzorujejo gibanja cen —točka 2(c) Priloge k Direktivi 93/13/EGS—? |
| --- | --- |

7.

Ali je treba šteti, da so za namene kreditnih pogodb z valutno klavzulo —torej za namene transakcij v zvezi s storitvami, katerih cena je vezana na gibanje menjalnega tečaja na finančnem trgu — kreditne institucije, ki sklepajo pogodbe s potrošnikom z uporabo svojega lastnega menjalnega tečaja za devize, profesionalni sopogodbeniki, ki ne nadzorujejo gibanja cen —točka 2(c) Priloge k Direktivi 93/13/EGS—?

---

(1)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 2, str. 288).

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/11

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Županijski Sud u Zagrebu (Hrvaška) 18. maja 2017 – Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta/AY

(Zadeva C-268/17)

(2017/C 256/08)

Jezik postopka: hrvaščina

Predložitveno sodišče

Županijski Sud u Zagrebu

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožilec: Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta

Obdolženec: AY

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali je treba člen 4(3) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ razlagati tako, da se neuvedba kazenskega postopka za kaznivo dejanje, na katerem temelji evropski nalog za prijetje, ali ustavitev postopka nanaša samo na dejanje, na katerem temelji evropski nalog za prijetje, ali je treba to določbo razlagati tako, da se mora ta odločitev nanašati tudi na zahtevano osebo kot osumljenca/obdolženca v teh postopkih? |
| --- | --- |

1.

Ali je treba člen 4(3) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ razlagati tako, da se neuvedba kazenskega postopka za kaznivo dejanje, na katerem temelji evropski nalog za prijetje, ali ustavitev postopka nanaša samo na dejanje, na katerem temelji evropski nalog za prijetje, ali je treba to določbo razlagati tako, da se mora ta odločitev nanašati tudi na zahtevano osebo kot osumljenca/obdolženca v teh postopkih?

| 2. | Ali lahko država članica zavrne izvršitev izdanega evropskega naloga za prijetje na podlagi člena 4(3) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ iz razloga, da v drugi državi članici pravosodni organ ni uvedel kazenskega postopka za kaznivo dejanje, na katerem temelji evropski nalog za prijetje, ali je bil v njej ustavljen postopek, v katerem zahtevana oseba ni bila osumljenec ali obdolženec, temveč priča? |
| --- | --- |

2.

Ali lahko država članica zavrne izvršitev izdanega evropskega naloga za prijetje na podlagi člena 4(3) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ iz razloga, da v drugi državi članici pravosodni organ ni uvedel kazenskega postopka za kaznivo dejanje, na katerem temelji evropski nalog za prijetje, ali je bil v njej ustavljen postopek, v katerem zahtevana oseba ni bila osumljenec ali obdolženec, temveč priča?

| 3. | Ali lahko odločitev o ustavitvi preiskave v postopku, v katerem zahtevana oseba ni bila osumljenec, ampak je bila zaslišana kot priča, za druge države članice pomeni razlog za neizvršitev izdanega evropskega naloga za prijetje na podlagi člena 3(2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ? |
| --- | --- |

3.

Ali lahko odločitev o ustavitvi preiskave v postopku, v katerem zahtevana oseba ni bila osumljenec, ampak je bila zaslišana kot priča, za druge države članice pomeni razlog za neizvršitev izdanega evropskega naloga za prijetje na podlagi člena 3(2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ?

| 4. | Kakšno je medsebojno razmerje med obveznim razlogom za zavrnitev predaje iz člena 3(2) Okvirnega sklepa, in sicer „če izvršitveni pravosodni organ dobi obvestilo, da je zahtevani osebi država članica izrekla pravnomočno sodbo za ista dejanja [...]“, in fakultativnim razlogom za zavrnitev predaje iz člena 4(3) Okvirnega sklepa, in sicer „[...] kadar je bila zahtevani osebi v državi članici za ista dejanja izrečena pravnomočna sodba, ki onemogoča nadaljnji postopek“? |
| --- | --- |

4.

Kakšno je medsebojno razmerje med obveznim razlogom za zavrnitev predaje iz člena 3(2) Okvirnega sklepa, in sicer „če izvršitveni pravosodni organ dobi obvestilo, da je zahtevani osebi država članica izrekla pravnomočno sodbo za ista dejanja [...]“, in fakultativnim razlogom za zavrnitev predaje iz člena 4(3) Okvirnega sklepa, in sicer „[...] kadar je bila zahtevani osebi v državi članici za ista dejanja izrečena pravnomočna sodba, ki onemogoča nadaljnji postopek“?

| 5. | Ali je treba člen 1(2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ razlagati tako, da je izvršitvena država članica dolžna odločiti o vsakem ENP, ki ji je poslan, tudi če je o predhodnem ENP, ki ga je izdal drug pravosodni organ zoper isto zahtevano osebo v istem kazenskem postopku, že odločila, nov ENP pa je bil izdan zaradi spremenjenih okoliščin v državi, ki je izdala ENP (pravnomočna obtožnica-začetek kazenskega postopka, strožji dokazni standard, nov pristojni pravosodni organ-sodišče)? |
| --- | --- |

5.

Ali je treba člen 1(2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ razlagati tako, da je izvršitvena država članica dolžna odločiti o vsakem ENP, ki ji je poslan, tudi če je o predhodnem ENP, ki ga je izdal drug pravosodni organ zoper isto zahtevano osebo v istem kazenskem postopku, že odločila, nov ENP pa je bil izdan zaradi spremenjenih okoliščin v državi, ki je izdala ENP (pravnomočna obtožnica-začetek kazenskega postopka, strožji dokazni standard, nov pristojni pravosodni organ-sodišče)?

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/12

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil d'État (Francija) 19. maja 2017 – Fédération des fabricants de cigares in drugi/Premier ministre, Ministre des Affaires sociales et de la Santé

(Zadeva C-288/17)

(2017/C 256/09)

Jezik postopka: francoščina

Predložitveno sodišče

Conseil d'État

Stranke v postopku v glavni stvari

Tožeče stranke: Fédération des fabricants de cigares, Coprova, E-Labo France, Smakq développement, Société nationale d’exploitation industrielle des tabacs et allumettes (SEITA), British American Tobacco France

Toženi stranki: Premier ministre, Ministre des Affaires sociales et de la Santé

Intervenientke: Société J. Cortès France, Scandinavian Tobacco Group France, Villiger France

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali je treba določbe člena 13(1) in (3) Direktive 2014/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 (1) razlagati tako, da je z njimi prepovedana uporaba kakršnega koli imena blagovne znamke, ki namiguje na nekatere lastnosti, na zavojčkih, zunanji embalaži in tobačnih izdelkih, ne glede na sloves znamke? |
| --- | --- |

1.

Ali je treba določbe člena 13(1) in (3) Direktive 2014/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 (1) razlagati tako, da je z njimi prepovedana uporaba kakršnega koli imena blagovne znamke, ki namiguje na nekatere lastnosti, na zavojčkih, zunanji embalaži in tobačnih izdelkih, ne glede na sloves znamke?

| 2. | Ali se z določbami člena 13(1) in (3) Direktive – glede to, kako jih je treba razlagati – v delu, v katerem se uporabljajo za imena in blagovne znamke, spoštujejo lastninska pravica, svoboda izražanja, svoboda gospodarske pobude, načelo sorazmernosti in načelo pravne varnosti? |
| --- | --- |

2.

Ali se z določbami člena 13(1) in (3) Direktive – glede to, kako jih je treba razlagati – v delu, v katerem se uporabljajo za imena in blagovne znamke, spoštujejo lastninska pravica, svoboda izražanja, svoboda gospodarske pobude, načelo sorazmernosti in načelo pravne varnosti?

| 3. | Če je odgovor na prejšnje vprašanje pritrdilen: pod katerimi pogoji lahko država članica, ne da bi kršila lastninsko pravico, svobodo izražanja, svobodo gospodarske pobude in načelo sorazmernosti, na podlagi možnosti, ki ji je ponujena s členom 24(2) Direktive, proizvajalcem in uvoznikom naloži obveznost nevtralnosti in poenotenja zavojčkov in zunanje embalaže?@@ |
| --- | --- |

3.

Če je odgovor na prejšnje vprašanje pritrdilen: pod katerimi pogoji lahko država članica, ne da bi kršila lastninsko pravico, svobodo izražanja, svobodo gospodarske pobude in načelo sorazmernosti, na podlagi možnosti, ki ji je ponujena s členom 24(2) Direktive, proizvajalcem in uvoznikom naloži obveznost nevtralnosti in poenotenja zavojčkov in zunanje embalaže?@@

---

(1)  Direktiva 2014/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov in razveljavitvi Direktive 2001/37/ES (UL 2014, L 127, str. 1).

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/13

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa — CAAD) (Portugalska) 22. maja 2017 – MEO — Serviços de Comunicações e Multimédia, S.A./Autoridade Tributária e Aduaneira

(Zadeva C-295/17)

(2017/C 256/10)

Jezik postopka: portugalščina

Predložitveno sodišče

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa — CAAD)

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: MEO — Serviços de Comunicações e Multimédia, S.A.

Tožena stranka: Autoridade Tributária e Aduaneira

Vprašanji za predhodno odločanje

| 1. | Ali je treba člene 2(1)(c), 64(1), 66(a) in 73 Direktive 2006/112/ES (1) razlagati tako, da davek na dodano vrednost dolguje operater telekomunikacijskih storitev (televizija, internet, mobilno in fiksno omrežje), ki svojim uporabnikom – če iz razloga, ki ga je mogoče pripisati uporabniku, pogodba z obveznostjo vezanosti za določeno obdobje (obdobje zvestobe) preneha veljati pred potekom takega obdobja – zaračuna vnaprej določen znesek, ki ustreza vrednosti osnovnega mesečnega plačila, ki ga uporabnik dolguje v skladu s pogodbo, pomnožen s številom mesečnih plačil, ki preostanejo do konca obdobja zvestobe, pri čemer operater ob izdaji računa za zadevni znesek in neodvisno od dejanskega pobiranja že preneha opravljati storitve, če:






  a. | je pogodbeni cilj zaračunanega zneska uporabnika odvrniti od neupoštevanja obdobja zvestobe, h kateremu se je zavezal, in povrnitev škode, ki jo je operater utrpel zaradi neupoštevanja obdobja zvestobe – v bistvu zaradi izgube dobička, ki bi ga dosegel, če bi pogodba ostala veljavna do konca obdobja, zaradi nižjih pogodbeno dogovorjenih cen, zaradi nudenja opreme ali drugih ponudb, brezplačno ali po nižjih cenah, ali zaradi stroškov oglaševanja in pridobivanja uporabnikov; |
| --- | --- | --- |

1.

Ali je treba člene 2(1)(c), 64(1), 66(a) in 73 Direktive 2006/112/ES (1) razlagati tako, da davek na dodano vrednost dolguje operater telekomunikacijskih storitev (televizija, internet, mobilno in fiksno omrežje), ki svojim uporabnikom – če iz razloga, ki ga je mogoče pripisati uporabniku, pogodba z obveznostjo vezanosti za določeno obdobje (obdobje zvestobe) preneha veljati pred potekom takega obdobja – zaračuna vnaprej določen znesek, ki ustreza vrednosti osnovnega mesečnega plačila, ki ga uporabnik dolguje v skladu s pogodbo, pomnožen s številom mesečnih plačil, ki preostanejo do konca obdobja zvestobe, pri čemer operater ob izdaji računa za zadevni znesek in neodvisno od dejanskega pobiranja že preneha opravljati storitve, če:

a.

je pogodbeni cilj zaračunanega zneska uporabnika odvrniti od neupoštevanja obdobja zvestobe, h kateremu se je zavezal, in povrnitev škode, ki jo je operater utrpel zaradi neupoštevanja obdobja zvestobe – v bistvu zaradi izgube dobička, ki bi ga dosegel, če bi pogodba ostala veljavna do konca obdobja, zaradi nižjih pogodbeno dogovorjenih cen, zaradi nudenja opreme ali drugih ponudb, brezplačno ali po nižjih cenah, ali zaradi stroškov oglaševanja in pridobivanja uporabnikov;

| b. | sklenjene pogodbe z obdobjem zvestobe za oglaševalce vsebujejo višje nadomestilo kot pogodbe brez obdobja zvestobe, pri čemer se nadomestilo v obeh primerih (to je v pogodbah z in brez obdobja zvestobe) izračuna na podlagi zneska mesečnih plačil, določenega v sklenjenih pogodbah; |
| --- | --- |

b.

sklenjene pogodbe z obdobjem zvestobe za oglaševalce vsebujejo višje nadomestilo kot pogodbe brez obdobja zvestobe, pri čemer se nadomestilo v obeh primerih (to je v pogodbah z in brez obdobja zvestobe) izračuna na podlagi zneska mesečnih plačil, določenega v sklenjenih pogodbah;

| c. | se zaračunani znesek lahko v nacionalnem pravu opredeli kot določilo o pogodbeni kazni. |
| --- | --- |

c.

se zaračunani znesek lahko v nacionalnem pravu opredeli kot določilo o pogodbeni kazni.

| 2. | Ali lahko odgovor na prvo vprašanje spremeni morebiten neobstoj kakršnega koli ali kakršnih koli položajev, navedenih v različnih točkah tega predloga? |
| --- | --- |

2.

Ali lahko odgovor na prvo vprašanje spremeni morebiten neobstoj kakršnega koli ali kakršnih koli položajev, navedenih v različnih točkah tega predloga?

---

(1)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL 2006, L 347, str. 1).

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/14

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Varhoven kasatsionen sad (Bolgarija) 22. maja 2017 – Wiemer & Trachte GmbH (v stečaju)/Zhan Oved Tadzher

(Zadeva C-296/17)

(2017/C 256/11)

Jezik postopka: bolgarščina

Predložitveno sodišče

Varhoven kasatsionen sad

Stranki postopku v glavni stvari

Tožeča stranka in vlagateljica kasacijske pritožbe: Wiemer & Trachte GmbH (v stečaju)

Tožena stranka in nasprotna stranka v postopku s kasacijsko pritožbo: Zhan Oved Tadzher

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali je treba člen 3(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 (1) o postopkih v primeru insolventnosti razlagati tako, da so sodišča države članice, na ozemlju katere je bil uveden postopek zaradi insolventnosti, izključno pristojna za odločanje o izpodbojni tožbi zoper toženo stranko, ki ima sedež ali stalno prebivališče v drugi državi članici, ali pa je stečajni upravitelj v primeru iz člena 18(2) uredbe pooblaščen, da vloži izpodbojno tožbo pri sodišču v državi članici, na ozemlju katere ima tožena stranka sedež ali stalno prebivališče, če je podlaga za izpodbojno tožbo stečajnega upravitelja razpolaganje s premičninami v tej drugi državi članici? |
| --- | --- |

1.

Ali je treba člen 3(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 (1) o postopkih v primeru insolventnosti razlagati tako, da so sodišča države članice, na ozemlju katere je bil uveden postopek zaradi insolventnosti, izključno pristojna za odločanje o izpodbojni tožbi zoper toženo stranko, ki ima sedež ali stalno prebivališče v drugi državi članici, ali pa je stečajni upravitelj v primeru iz člena 18(2) uredbe pooblaščen, da vloži izpodbojno tožbo pri sodišču v državi članici, na ozemlju katere ima tožena stranka sedež ali stalno prebivališče, če je podlaga za izpodbojno tožbo stečajnega upravitelja razpolaganje s premičninami v tej drugi državi članici?

| 2. | Ali oprostitev, ki jo določa člen 24(2) Uredbe št. 1346/2000 v povezavi z odstavkom 1 tega člena, velja, kadar je obveznost v korist dolžnika v državi članici izpolnil poslovodja poslovalnice družbe dolžnice, ki je registrirana v tej državi članici, če je bil ob izpolnitvi obveznosti v drugi državi članici vložen predlog za uvedbo postopka zaradi insolventnosti nad premoženjem dolžnice in imenovan začasni stečajni upravitelj, vendar še ni bil izdan sklep o uvedbi postopka zaradi insolventnosti? |
| --- | --- |

2.

Ali oprostitev, ki jo določa člen 24(2) Uredbe št. 1346/2000 v povezavi z odstavkom 1 tega člena, velja, kadar je obveznost v korist dolžnika v državi članici izpolnil poslovodja poslovalnice družbe dolžnice, ki je registrirana v tej državi članici, če je bil ob izpolnitvi obveznosti v drugi državi članici vložen predlog za uvedbo postopka zaradi insolventnosti nad premoženjem dolžnice in imenovan začasni stečajni upravitelj, vendar še ni bil izdan sklep o uvedbi postopka zaradi insolventnosti?

| 3. | Ali člen 24(1) Uredbe št. 1346/2000 o izpolnitvi obveznosti velja za plačilo denarnega zneska dolžniku, če prvotno dolžnikovo nakazilo tega zneska osebi, ki je izpolnila obveznost, na podlagi prava države članice, v kateri je sodišče, ki je uvedlo postopek zaradi insolventnosti, nima pravnih učinkov in je neobstoj pravnih učinkov posledica uvedbe postopka zaradi insolventnosti? |
| --- | --- |

3.

Ali člen 24(1) Uredbe št. 1346/2000 o izpolnitvi obveznosti velja za plačilo denarnega zneska dolžniku, če prvotno dolžnikovo nakazilo tega zneska osebi, ki je izpolnila obveznost, na podlagi prava države članice, v kateri je sodišče, ki je uvedlo postopek zaradi insolventnosti, nima pravnih učinkov in je neobstoj pravnih učinkov posledica uvedbe postopka zaradi insolventnosti?

| 4. | Ali domneva nevédenja na podlagi člena 24(2) Uredbe št. 1346/2000 velja, če organi iz člena 21(2), drugi stavek, uredbe niso sprejeli potrebnih ukrepov za zagotovitev javne objave sklepov sodišča, s katerima je to imenovalo začasnega stečajnega upravitelja in odredilo, da so razpolaganja družbe veljavna samo s soglasjem začasnega stečajnega upravitelja, v sodnem registru države članice, na ozemlju katere ima dolžnica poslovalnico, če država članica, v kateri je sedež poslovalnice, določa obvezno objavo teh sklepov, čeprav ju na podlagi člena 25 v povezavi s členom 16 uredbe priznava? |
| --- | --- |

4.

Ali domneva nevédenja na podlagi člena 24(2) Uredbe št. 1346/2000 velja, če organi iz člena 21(2), drugi stavek, uredbe niso sprejeli potrebnih ukrepov za zagotovitev javne objave sklepov sodišča, s katerima je to imenovalo začasnega stečajnega upravitelja in odredilo, da so razpolaganja družbe veljavna samo s soglasjem začasnega stečajnega upravitelja, v sodnem registru države članice, na ozemlju katere ima dolžnica poslovalnico, če država članica, v kateri je sedež poslovalnice, določa obvezno objavo teh sklepov, čeprav ju na podlagi člena 25 v povezavi s členom 16 uredbe priznava?

---

(1)  UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 19, zvezek 1, str. 191.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/14

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil d'État (Francija) 23. maja 2017 – France Télévisions SA/Playmédia, Conseil supérieur de l’audiovisuel (CSA)

(Zadeva C-298/17)

(2017/C 256/12)

Jezik postopka: francoščina

Predložitveno sodišče

Conseil d'État

Stranke v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: France Télévisions SA

Toženi stranki: Playmédia, Conseil supérieur de l’audiovisuel (CSA)

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali je treba podjetje, ki ponuja ogled televizijskih programov kot pretočno vsebino in v živo po internetu, že samo zaradi tega dejstva obravnavati kot podjetje, ki zagotavlja elektronsko komunikacijsko omrežje, ki se uporablja za distribucijo radijskih ali televizijskih oddaj v javnosti, v smislu člena 31(1) Direktive 2002/22/ES z dne 7. marca 2002 (1)? |
| --- | --- |

1.

Ali je treba podjetje, ki ponuja ogled televizijskih programov kot pretočno vsebino in v živo po internetu, že samo zaradi tega dejstva obravnavati kot podjetje, ki zagotavlja elektronsko komunikacijsko omrežje, ki se uporablja za distribucijo radijskih ali televizijskih oddaj v javnosti, v smislu člena 31(1) Direktive 2002/22/ES z dne 7. marca 2002 (1)?

| 2. | Če je odgovor na prvo vprašanje nikalen: ali lahko država članica, ne da bi kršila Direktivo ali druga pravila Evropske unije, določi obveznost prenosa radijskih ali televizijskih storitev, ki je hkrati naložena podjetjem, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja, in podjetjem, ki sicer ne zagotavljajo takih omrežij, ponujajo pa ogled televizijskih programov kot pretočno vsebino in v živo na internetu? |
| --- | --- |

2.

Če je odgovor na prvo vprašanje nikalen: ali lahko država članica, ne da bi kršila Direktivo ali druga pravila Evropske unije, določi obveznost prenosa radijskih ali televizijskih storitev, ki je hkrati naložena podjetjem, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja, in podjetjem, ki sicer ne zagotavljajo takih omrežij, ponujajo pa ogled televizijskih programov kot pretočno vsebino in v živo na internetu?

| 3. | Če je odgovor na drugo vprašanje pritrdilen: ali države članice za obveznost prenosa, kar zadeva distributerje storitev, ki ne zagotavljajo elektronskih komunikacijskih omrežij, lahko ne določijo vseh pogojev iz člena 31(1) Direktive 2002/22/ES z dne 7. marca 2002, medtem ko morajo biti ti pogoji na podlagi Direktive izpolnjeni, kar zadeva subjekte, ki zagotavljajo omrežja? |
| --- | --- |

3.

Če je odgovor na drugo vprašanje pritrdilen: ali države članice za obveznost prenosa, kar zadeva distributerje storitev, ki ne zagotavljajo elektronskih komunikacijskih omrežij, lahko ne določijo vseh pogojev iz člena 31(1) Direktive 2002/22/ES z dne 7. marca 2002, medtem ko morajo biti ti pogoji na podlagi Direktive izpolnjeni, kar zadeva subjekte, ki zagotavljajo omrežja?

| 4. | Ali lahko država članica, ki je določila obveznost prenosa nekaterih radijskih ali televizijskih storitev na nekaterih omrežjih, brez kršitve Direktive določi obveznost, da se morajo uredniki teh storitev strinjati, da se te prenašajo na navedenih omrežjih, vključno s prenosom na spletnem mestu, kadar zadevni uredniki svoje programe že predvajajo na internetu? |
| --- | --- |

4.

Ali lahko država članica, ki je določila obveznost prenosa nekaterih radijskih ali televizijskih storitev na nekaterih omrežjih, brez kršitve Direktive določi obveznost, da se morajo uredniki teh storitev strinjati, da se te prenašajo na navedenih omrežjih, vključno s prenosom na spletnem mestu, kadar zadevni uredniki svoje programe že predvajajo na internetu?

| 5. | Ali je treba, kar zadeva internetni prenos, o pogoju iz člena 31(1) Direktive 2002/22/ES – torej da mora znatno število končnih uporabnikov omrežij, za katera velja obveznost prenosa, ta omrežja uporabljati kot svoje glavno sredstvo za sprejem radijskih in televizijskih oddaj – presojati z vidika vseh uporabnikov, ki gledajo televizijske programe kot pretočno vsebino in v živo na internetnem omrežju, ali z vidika zgolj uporabnikov spletnega mesta, za katero je določena obveznost prenosa? |
| --- | --- |

5.

Ali je treba, kar zadeva internetni prenos, o pogoju iz člena 31(1) Direktive 2002/22/ES – torej da mora znatno število končnih uporabnikov omrežij, za katera velja obveznost prenosa, ta omrežja uporabljati kot svoje glavno sredstvo za sprejem radijskih in televizijskih oddaj – presojati z vidika vseh uporabnikov, ki gledajo televizijske programe kot pretočno vsebino in v živo na internetnem omrežju, ali z vidika zgolj uporabnikov spletnega mesta, za katero je določena obveznost prenosa?

---

(1)  Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 29, str. 367).

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/15

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Varhoven administrativen sad (Bolgarija) 29. maja 2017 – Geocycle Bulgaria EOOD/Direktor na direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika“ – Veliko Tarnovo, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite

(Zadeva C-314/17)

(2017/C 256/13)

Jezik postopka: bolgarščina

Predložitveno sodišče

Varhoven administrativen sad

Stranki v postopku v glavni stvari

Vlagateljica kasacijske pritožbe: Geocycle Bulgaria EOOD

Nasprotna stranka v postopku s kasacijsko pritožbo: Direktor na direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika“ – Veliko Tarnovo, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali sta kršeni načeli davčne nevtralnosti in učinkovitosti skupnega sistema davka na dodano vrednost v skladu z določbami Direktive Sveta 2006/112/ES (1) z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, če se v primeru, kakršen je obravnavani v postopku v glavni stvari, ista dobava z DDV obdavči dvakrat, enkrat v skladu s splošnimi pravili tako, da dobavitelj izkaže davek na prodajnem računu, drugič pa tako, da se ga odmeri pridobitelju z odločbo o odmeri davka v skladu s postopkom Reverse-Charge (obrnjena davčna obveznost), pri čemer je pravica do odbitka vstopnega davka v praksi zavrnjena in v nacionalnem pravu ni možnosti, da se po koncu postopka davčnega nadzora popravi DDV, ki je izkazan na računu dobavitelja?

---

(1)  UL 2006, L 347, str. 1.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/16

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Spetsializiran nakazatelen sad (Bolgarija) 31. maja 2017 – kazenski postopek zoper Ivana Gavanozova

(Zadeva C-324/17)

(2017/C 256/14)

Jezik postopka: bolgarščina

Predložitveno sodišče

Spetsializiran nakazatelen sad

Stranka v postopku v glavni stvari

Ivan Gavanozov

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali sta nacionalno pravo in nacionalna sodna praksa skladna s členom 14 Direktive 2014/41/EU o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah (1), če v skladu z njima niti neposredno s pravnim sredstvom zoper sodno odločbo niti s posebno odškodninsko tožbo ni mogoče izpodbijati vsebinskih razlogov za izdajo evropskega preiskovalnega naloga, katerega predmet sta izvedba preiskave v stanovanju in poslovnih prostorih in zaseg določenih predmetov oziroma dopustitev zaslišanja priče? |
| --- | --- |

1.

Ali sta nacionalno pravo in nacionalna sodna praksa skladna s členom 14 Direktive 2014/41/EU o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah (1), če v skladu z njima niti neposredno s pravnim sredstvom zoper sodno odločbo niti s posebno odškodninsko tožbo ni mogoče izpodbijati vsebinskih razlogov za izdajo evropskega preiskovalnega naloga, katerega predmet sta izvedba preiskave v stanovanju in poslovnih prostorih in zaseg določenih predmetov oziroma dopustitev zaslišanja priče?

| 2. | Ali člen 14(2) direktive zadevni osebi neposredno daje pravico do izpodbijanja sodne odločbe o evropskem preiskovalnem nalogu, čeprav nacionalno pravo ne določa take procesne možnosti? |
| --- | --- |

2.

Ali člen 14(2) direktive zadevni osebi neposredno daje pravico do izpodbijanja sodne odločbe o evropskem preiskovalnem nalogu, čeprav nacionalno pravo ne določa take procesne možnosti?

| 3. | Ali je oseba, zoper katero je bila vložena obtožnica, ob upoštevanju člena 14(2) v povezavi s členom 6(1)(a) in členom 1(4) direktive zadevna oseba v smislu člena 14(4) direktive, če je ukrep za pridobivanje dokazov izrečen zoper tretjo osebo? |
| --- | --- |

3.

Ali je oseba, zoper katero je bila vložena obtožnica, ob upoštevanju člena 14(2) v povezavi s členom 6(1)(a) in členom 1(4) direktive zadevna oseba v smislu člena 14(4) direktive, če je ukrep za pridobivanje dokazov izrečen zoper tretjo osebo?

| 4. | Ali je oseba, ki stanuje v prostorih ali uporablja prostore, v katerih je treba izvesti preiskavo in zaseg, oziroma oseba, ki jo je treba zaslišati kot pričo, zadevna oseba v smislu člena 14(4) v povezavi z odstavkom 2 tega člena direktive? |
| --- | --- |

4.

Ali je oseba, ki stanuje v prostorih ali uporablja prostore, v katerih je treba izvesti preiskavo in zaseg, oziroma oseba, ki jo je treba zaslišati kot pričo, zadevna oseba v smislu člena 14(4) v povezavi z odstavkom 2 tega člena direktive?

---

(1)  UL 2014, L 130, str. 1.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/16

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Riigikohus (Estonija), 2. junija 2017 – Starman Aktsiaselts/Tarbijakaitseamet

(Zadeva C-332/17)

(2017/C 256/15)

Jezik postopka:estonščina

Predložitveno sodišče

Riigikohus

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Starman Aktsiaselts

Tožena stranka: Tarbijakaitseamet

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali je treba člen 21 Direktive 2011/83/EU (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 razlagati tako, da lahko operater da na voljo klicno številko, za katero velja višja cena od običajne, če potrošnikom za vzpostavitev stika v zvezi s sklenjeno pogodbo poleg te klicne številke na razumljiv in lahko dostopen način ponudi tudi klicno številko v fiksnem omrežju, za katero velja običajna cena? |
| --- | --- |

1.

Ali je treba člen 21 Direktive 2011/83/EU (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 razlagati tako, da lahko operater da na voljo klicno številko, za katero velja višja cena od običajne, če potrošnikom za vzpostavitev stika v zvezi s sklenjeno pogodbo poleg te klicne številke na razumljiv in lahko dostopen način ponudi tudi klicno številko v fiksnem omrežju, za katero velja običajna cena?

| 2. | Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen: Ali člen 21 Direktive 2011/83/EU izključuje to, da mora potrošnik, ki zato, da bi v zvezi s sklenjeno pogodbo vzpostavil stik z operaterjem, prostovoljno uporabi klicno številko, za katero velja višja cena, čeprav je operater na razumljiv in lahko dostopen način dal na voljo klicno številko, za katero velja običajna cena, za vzpostavitev stika z operaterjem plačati višjo ceno? |
| --- | --- |

2.

Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen: Ali člen 21 Direktive 2011/83/EU izključuje to, da mora potrošnik, ki zato, da bi v zvezi s sklenjeno pogodbo vzpostavil stik z operaterjem, prostovoljno uporabi klicno številko, za katero velja višja cena, čeprav je operater na razumljiv in lahko dostopen način dal na voljo klicno številko, za katero velja običajna cena, za vzpostavitev stika z operaterjem plačati višjo ceno?

| 3. | Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen: Ali omejitev iz člena 21 Direktive 2011/83 nalaga operaterju, da ob navedbi številke skrajšanega izbiranja povsod opozarja tudi na klicno številko v fiksnem omrežju, za katero velja običajna cena, in na razliko v cenah? |
| --- | --- |

3.

Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen: Ali omejitev iz člena 21 Direktive 2011/83 nalaga operaterju, da ob navedbi številke skrajšanega izbiranja povsod opozarja tudi na klicno številko v fiksnem omrežju, za katero velja običajna cena, in na razliko v cenah?

---

(1)  Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta. (UL 2011, L 304, str. 64).

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/17

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal Judicial da Comarca de Braga (Portugalska) 1. junija 2017 – Caixa Económica Montepio Geral/Carlos Samuel Pimenta Marinho in drugi

(Zadeva C-333/17)

(2017/C 256/16)

Jezik postopka: portugalščina

Predložitveno sodišče

Tribunal Judicial da Comarca de Braga

Stranke v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka v postopku izvršbe: Caixa Económica Montepio Geral

Tožene stranke v postopku izvršbe: Carlos Samuel Pimenta Marinho, Maria de Lurdes Coelho Pimenta Marinho, Daniel Pimenta Marinho, Vera da Conceição Pimenta Marinho

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali pravo Unije – v delu, v katerem državljanom Unije priznava temeljno pravico do varstva potrošnikov in temeljno pravico enakega obravnavanja med državljani in podjetji, kot izhajata iz člena 38 oziroma 21 [Listine Evropske unije o temeljnih pravicah] – nasprotuje nacionalnemu predpisu (edini člen Decreto-lei (uredba-zakon) št. 32765 z dne 29. aprila 1943, ki določa izjemo od splošne ureditve iz člena 1143 Código Civil (civilni zakonik), in sicer, ker za bančni sektor glede oblike sklenitve posojilne pogodbe določa drugačno obravnavanje, kot velja za ostale državljane in podjetja, saj za posojilne pogodbe, ki jih sklenejo bančne ustanove, določa manj strogo obliko?

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/18

---

Pritožba, ki jo je Republika Estonija vložila 5. junija 2017 zoper sodbo Splošnega sodišča (prvi razširjeni senat) z dne 24. marca 2017 v zadevi T-117/15, Republika Estonija/Evropska komisija

(Zadeva C-334/17 P)

(2017/C 256/17)

Jezik postopka: estonščina

Stranke

Pritožnica: Republika Estonija (zastopnica: N. Grünberg)

Drugi stranki v postopku: Evropska komisija, Republika Latvija

Predlogi

Pritožnica Sodišču predlaga, naj:

| — | sodbo Splošnega sodišča z dne 24. marca 2017 v zadevi T-117/15 razveljavi v delu, v katerem je bila tožba Republike Estonije z dne 4. marca 2015, zavržena kot nedopustna; |
| --- | --- |

—

sodbo Splošnega sodišča z dne 24. marca 2017 v zadevi T-117/15 razveljavi v delu, v katerem je bila tožba Republike Estonije z dne 4. marca 2015, zavržena kot nedopustna;

| — | glede odločitve o predlogih, navedenih v tožbi Estonije z dne 4. marca 2015, zadevo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču; |
| --- | --- |

—

glede odločitve o predlogih, navedenih v tožbi Estonije z dne 4. marca 2015, zadevo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču;

| — | toženi stranki naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

—

toženi stranki naloži plačilo stroškov.

Pritožbeni razlogi in bistvene trditve

| 1. | Splošno sodišče je kršilo pravo Unije, ker je ugotovilo, da sodb Pimix (1), Češka republika/Komisija (2) in Republika Latvija/Komisija (3) ni mogoče šteti za nove in bistvene okoliščine v smislu sodne prakse, ter je zato tožbo Republike Estonije z dne 4. marca 2015 za razglasitev ničnosti odločitve, vsebovane v dopisu Evropske komisije z dne 22. decembra 2014 (Ares[2014]4324235), kot nedopustno zavrglo. |
| --- | --- |

1.

Splošno sodišče je kršilo pravo Unije, ker je ugotovilo, da sodb Pimix (1), Češka republika/Komisija (2) in Republika Latvija/Komisija (3) ni mogoče šteti za nove in bistvene okoliščine v smislu sodne prakse, ter je zato tožbo Republike Estonije z dne 4. marca 2015 za razglasitev ničnosti odločitve, vsebovane v dopisu Evropske komisije z dne 22. decembra 2014 (Ares[2014]4324235), kot nedopustno zavrglo.

| 2. | Drugič, Splošno sodišče je v točkah 13 in 84 sodbe z dne 24. marca 2017 kot datum objave Uredbe št. 60/2004 (4) v estonščini v Uradnem listu Evropske unije napačno navedlo 4. julij 2004, namesto pravilno 4. julij 2005. S tem naj bi ugotovitev Splošnega sodišča glede možnosti, da se dajatve za neizločene presežne količine sladkorja od gospodarskih subjektov pobirajo izključno na podlagi nacionalnega prava, temeljila na napačnih dejstvih. |
| --- | --- |

2.

Drugič, Splošno sodišče je v točkah 13 in 84 sodbe z dne 24. marca 2017 kot datum objave Uredbe št. 60/2004 (4) v estonščini v Uradnem listu Evropske unije napačno navedlo 4. julij 2004, namesto pravilno 4. julij 2005. S tem naj bi ugotovitev Splošnega sodišča glede možnosti, da se dajatve za neizločene presežne količine sladkorja od gospodarskih subjektov pobirajo izključno na podlagi nacionalnega prava, temeljila na napačnih dejstvih.

| 3. | Tretjič, Splošno sodišče je kršilo obveznost obrazložitve. Zlasti naj ne bi obravnavalo dolžnosti prijave presežnih količin sladkorja na dan 1. maj 2004. Zato ni mogoče razumeti ugotovitve Splošnega sodišča, da naj opustitev pravočasne objave Uredbe št. 60/2004 v estonščini v Uradnem listu Evropske unije Republiki Estoniji ne bi preprečevala opreti se na nacionalno pravo, da bi od gospodarskih subjektov pobrala dajatev za neizločene presežne količine sladkorja. |
| --- | --- |

3.

Tretjič, Splošno sodišče je kršilo obveznost obrazložitve. Zlasti naj ne bi obravnavalo dolžnosti prijave presežnih količin sladkorja na dan 1. maj 2004. Zato ni mogoče razumeti ugotovitve Splošnega sodišča, da naj opustitev pravočasne objave Uredbe št. 60/2004 v estonščini v Uradnem listu Evropske unije Republiki Estoniji ne bi preprečevala opreti se na nacionalno pravo, da bi od gospodarskih subjektov pobrala dajatev za neizločene presežne količine sladkorja.

---

(1)  Sodba Pimix, C-146/11, EU:C:2012:450.

(2)  Sodba Češka republika/Komisija, T-248/07, EU:T:2012:170.

(3)  Sodba Republika Latvija/Komisija, T-262/07; EU:T:2012:171.

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 60/2004 z dne 14. januarja 2004 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 42, str. 125).

---

Splošno sodišče

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/19

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Deutsche Post/EUIPO – Media Logistik (PostModern)

(Zadeva T-13/15) (1)

((Znamka Evropske unije - Postopek z ugovorom - Prijava besedne znamke Evropske unije PostModern - Prejšnja nacionalna besedna znamka POST in prejšnja besedna znamka Evropske unije Deutsche Post - Relativni razlog za zavrnitev - Neobstoj verjetnosti zmede - Člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 - Dokazi, ki so bili prvič predloženi pred Splošnim sodiščem))

(2017/C 256/18)

Jezik postopka: nemščina

Stranke

Tožeča stranka: Deutsche Post AG (Bonn, Nemčija) (zastopniki: najprej K. Hamacher in C. Giersdorf, nato K. Hamacher in nazadnje K. Hamacher in G. Müllejans, odvetniki)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnik: S. Hanne, agent)

Druga stranka pred odborom za pritožbe pri EUIPO, intervenientka v postopku pred Splošnim sodiščem: Media Logistik GmbH (Dresden, Nemčija) (zastopnik: S. Risthaus, odvetnik)

Predmet

Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe EUIPO z dne 3. novembra 2014 (zadeva R 2063/2013-1) v zvezi s postopkom z ugovorom med družbama Deutsche Post in Media Logistik.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrne.

| 2. | Družbi Deutsche Post AG se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Družbi Deutsche Post AG se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 107, 30.3.2015.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/19

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 20. junija 2017 – Industrie Aeronautiche Reggiane/EUIPO – Audi (NSU)

(Zadeva T-541/15) (1)

((Znamka Evropske unije - Postopek z ugovorom - Prijava besedne znamke Evropske unije NSU - Prejšnja nacionalna besedna znamka NSU - Relativni razlog za zavrnitev - Verjetnost zmede - Člen 8(1(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 - Resna in dejanska uporaba prejšnje znamke - Člen 42(2) in (3) Uredbe št. 207/2009))

(2017/C 256/19)

Jezik postopka: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: Industrie Aeronautiche Reggiane Srl (Reggio Emilia, Italija) (zastopnik: M. Gurrado, odvetnik)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnik: H. Kunz, agent)

Druga stranka pred odborom za pritožbe pri EUIPO, intervenientka v postopku pred Splošnim sodiščem: Audi AG (Ingolstadt, Nemčija)

Predmet

Tožba zoper odločbo drugega odbora EUIPO za pritožbe z dne 6. julija 2015 (zadeva R 2132/2014-2) v zvezi s postopkom z ugovorom med družbama Audi in Industrie Aeronautiche Reggiane.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrne.

| 2. | Družbi Industrie Aeronautiche Reggiane Srl se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Družbi Industrie Aeronautiche Reggiane Srl se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 381, 16.11.2015.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/20

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Flamagas/EUIPO – MatMind (CLIPPER)

(Zadeva T-580/15) (1)

((Znamka Evropske unije - Postopek za ugotovitev ničnosti - Tridimenzionalna znamka Evropske unije - Oblika vžigalnika s stranskim krilcem, ki vsebuje besedni element CLIPPER - Oblika, ki je nujna za dosego tehničnega učinka - Neobstoj razlikovalnega učinka - Člen 7(1)(b) in (e)(ii) Uredbe (ES) št. 207/2009 - Neobstoj opisa znamke v zahtevi za registracijo))

(2017/C 256/20)

Jezik postopka: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: Flamagas, SA (Barcelona, Španija) (zastopniki: I. Valdelomar Serrano, G. Hinarejos Mulliez in D. Gabarre Armengol, odvetniki)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnik: D. Hanf, agent)

Druga stranka v postopku pred odborom za pritožbe EUIPO, intervenientka pred Sodiščem prve stopnje: MatMind Srl (Rim, Italija) (zastopnika: G. Cipriani in M. Cavattoni, odvetnika)

Predmet

Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe EUIPO z dne 30. julija 2015 (zadeva R 924/2013-1) v zvezi s postopkom za ugotovitev ničnosti med družbama MatMind in Flamagas.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrne.

| 2. | Družbi Flamagas, SA se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Družbi Flamagas, SA se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 38, 1.2.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/21

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – Tillotts Pharma/EUIPO – Ferring (OCTASA)

(Zadeva T-632/15) (1)

((„Blagovna znamka Evropske unije - Postopek z ugovorom - Zahteva za registracijo besedne znamke Evropske unije OCTASA - Prejšnji nemška in Benelux besedni znamki PENTASA - Relativni razlog za zavrnitev - Verjetnost zmede - Člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009“))

(2017/C 256/21)

Jezik postopka: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: Tillotts Pharma AG (Rheinfelden, Švica) (zastopnik: M. Douglas, odvetnik)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnik: D. Gája, agent)

Druga stranka v postopku pred odborom za pritožbe, intervenientka pred Splošnim sodiščem: Ferring BV (Hoofddorp, Nizozemska) (zastopnika: D. Slopek, odvetnik, in I. Fowler, solicitor)

Predmet

Tožba zoper odločbo četrtega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 7. septembra 2015 (zadeva R 2386/2014-4) glede postopka z ugovorom med družbama Ferring in Tillotts Pharma.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrne.

| 2. | Družbi Tillotts Pharma AG se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Družbi Tillotts Pharma AG se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 27, 25.1.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/21

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – City Train/EUIPO

(Zadeva T-699/15) (1)

((Znamka Evropske unije - Prijava figurativne znamke Evropske unije CityTrain - Rok za pritožbo - Nepredvidene okoliščine - Absolutni razlogi za zavrnitev - Opisnost - Neobstoj razlikovalnega učinka - Člen 7(1)(b) in (c) ter (2 Uredbe (ES)št. 207/2009))

(2017/C 256/22)

Jezik postopka: nemščina

Stranki

Tožeča stranka: City Train GmbH (Regensburg, Nemčija) (zastopnik: C. Adori, odvetnik)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnik: H. Kunz, agent)

Predmet

Tožba zoper odločbo četrtega odbora EUIPO za pritožbe z dne 9. septembra 2015 (zadeva R 843/2015-4) v zvezi z zahtevo za registracijo figurativnega znaka CityTrain kot znamke Evropske unije.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrne.

| 2. | Družbi City Train GmbH se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Družbi City Train GmbH se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 111, 29.3.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/22

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – M/S. Indeutsch International/EUIPO – Crafts Americana Group (ponazoritev ponavljajočih krivulj med vzporednimi črtami)

(Zadeva T-20/16) (1)

((Znamka Evropske unije - Postopek za ugotovitev ničnosti - Figurativna znamka Evropske unije, ki upodablja ponavljajoče se krivulje med vzporednima črtama - Razlikovalni učinek - Člen 7(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 - Preizkus znamke, kot je bila registrirana))

(2017/C 256/23)

Jezik postopka: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: M/S. Indeutsch International (Noida, Indija) (zastopniki: sprva D. Stone, D. Meale, A. Dykes, solicitors, in S. Malynicz, QC, nato D. Stone in S. Malynicz ter nazadnje D. Stone, S. Malynicz in M. Siddiqui, solicitors)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnik: D. Gája, agent)

Druga stranka pred odborom za pritožbe, intervenientka v postopku pred Splošnim sodiščem: Crafts Americana Group, Inc. (Vancouver, Washington, Združene države Amerike) (zastopniki: J. Fish in V. Leitch, solicitors, in A. Bryson, barrister)

Predmet

Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 5. novembra 2015 (zadeva R 1814/2014-1) v zvezi s postopkom za ugotovitev ničnosti med družbama Crafts Americana Group in M/S. Indeutsch International.

Izrek

| 1. | Odločba prvega odbora za pritožbe pri Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) z dne 5. novembra 2015 (zadeva R 1814/2014 1) se razveljavi. |
| --- | --- |

1.

Odločba prvega odbora za pritožbe pri Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) z dne 5. novembra 2015 (zadeva R 1814/2014 1) se razveljavi.

| 2. | EUIPO se naloži plačilo stroškov M/S. Indeutsch International. |
| --- | --- |

2.

EUIPO se naloži plačilo stroškov M/S. Indeutsch International.

| 3. | Crafts Americana Group, Inc., nosi svoje stroške. |
| --- | --- |

3.

Crafts Americana Group, Inc., nosi svoje stroške.

---

(1)  UL C 106, 21.3.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/22

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Clarke in drugi/EUIPO

(Zadeva T-89/16 P) (1)

((Pritožba - Javni uslužbenci - Začasni uslužbenci - Pogodba za določen čas s klavzulo o odpovedi, v skladu s katero pogodba preneha v primeru, če ime uslužbenca ne bo vpisano na rezervni seznam naslednjega javnega natečaja - Uporaba klavzule o odpovedi - Sprememba pogodbe za določen čas v pogodbo z nedoločen čas - Dolžnost skrbnega ravnanja - Legitimno pričakovanje))

(2017/C 256/24)

Jezik postopka: nemščina

Stranke

Pritožnice: Nicole Clarke (Alicante, Španija), Sigrid Dickmanns, (Gran Alacant, Španija) in Elisavet Papathanasiou (Alicante) (zastopnik: H. Tettenborn, odvetnik)

Druga stranka v postopku: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnika: A. Lukošiūtė, agent, skupaj z B. Wägenbaurjem, odvetnikom)

Predmet

Pritožba zoper sodbo Sodišča za uslužbence Evropske unije (tretji senat) z dne 15. decembra 2015, Clarke in drugi/UUNT (od F-101/14 do F-103/14, EU:F:2015:151), s katero se predlaga razveljavitev te sodbe.

Izrek

| 1. | Pritožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Pritožba se zavrne.

| 2. | Nicole Clarke, Sigrid Dickmanns in Elisavet Papathanasiou nosijo svoje stroške in stroške Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) na tej stopnji. |
| --- | --- |

2.

Nicole Clarke, Sigrid Dickmanns in Elisavet Papathanasiou nosijo svoje stroške in stroške Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) na tej stopnji.

---

(1)  UL C 145, 25.4.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/23

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – NC/Komisija

(Zadeva T-151/16) (1)

((Subvencije - Preiskava OLAF - Ugotovitev nepravilnosti - Sklep Komisije o upravnih sankcijah - Izključitev iz postopkov javnega naročanja in dodeljevanja nepovratnih sredstev, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije, za obdobje 18 mesecev - Vnos v bazo podatkov sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev - Časovna veljavnost več različic finančne uredbe - Bistvena procesna predpostavka - Retroaktivna uporaba milejšega kazenskega zakona))

(2017/C 256/25)

Jezik postopka: angleščina

Stranki

Tožeča stranka: NC (zastopniki: sprva J. Killick, G. Forwood, barristers, C. Van Haute in A. Bernard, odvetnici, nato J. Killick, G. Forwood, C. Van Haute in J. Jeram, solicitor)

Tožena stranka: Evropska komisija (zastopniki: sprva F. Dintilhac in M. Clausen, nato F. Dintilhac in R. Lyal, agenti)

Predmet

Predlog na podlagi člena 263 PDEU za razglasitev ničnosti Sklepa Komisije z dne 28. januarja 2016, s katerim je bila tožeči stranki naložena upravna sankcija izključitve iz postopkov javnega naročanja in dodeljevanja subvencij, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije, za obdobje 18 mesecev in je bila zato vpisana v bazo podatkov sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev, določeno v členu 108(1) Uredbe (UE, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL 2012, L 298, str. 1).

Izrek

| 1. | Sklep Komisije z dne 28. januarja 2016 o upravni sankciji izključitve združenja NC iz postopkov oddaje naročil in dodelitve nepovratnih sredstev, ki se financirajo iz proračuna Evropske unije, za obdobje 18 mesecev in njegov vnos v bazo podatkov sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev, določeno v členu 108(1) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU, Euratom) št. 966/2012 z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, se razglasi za ničen. |
| --- | --- |

1.

Sklep Komisije z dne 28. januarja 2016 o upravni sankciji izključitve združenja NC iz postopkov oddaje naročil in dodelitve nepovratnih sredstev, ki se financirajo iz proračuna Evropske unije, za obdobje 18 mesecev in njegov vnos v bazo podatkov sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev, določeno v členu 108(1) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU, Euratom) št. 966/2012 z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, se razglasi za ničen.

| 2. | Evropski Komisiji se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Evropski Komisiji se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 279, 1.8.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/24

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – GP Joule PV/EUIPO – Green Power Technologies (GPTech)

(Zadeva T-235/16) (1)

((Znamka Evropske unije - Postopek z ugovorom - Prijava figurativne znamke Evropske unije GPTech - Prejšnje besedne znamke Evropske unije GP JOULE - Nepredložitev dokazov pred oddelkom za ugovore o upravičenosti do vložitve ugovora - Predložitev dokazov prvič pred odborom za pritožbe - Neupoštevanje - Diskrecijska pravica odbora za pritožbe - Okoliščine, ki nasprotujejo upoštevanju dodatnih in dopolnilnih dokazov - Člen 76(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 - Pravilo 17(4), pravilo 19(2), pravilo 20(1) in pravilo 50(1) Uredbe (ES) št. 2868/95))

(2017/C 256/26)

Jezik postopka: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: GP Joule PV GmbH & Co. KG (Reußenköge, Nemčija) (zastopnik: F. Döring, odvetnik)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnica: E. Zaera Cuadrado, agentka)

Druga stranka pred odborom za pritožbe, intervenientka v postopku pred Splošnim sodiščem: Green Power Technologies, SL (Bollullos de la Mitación, Španija)

Predmet

Tožba zoper odločbo drugega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 9. februarja 2016 (zadeva R 848/2015-2) v zvezi s postopkom z ugovorom med družbama GP Joule PV in Green Power Technologies.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrne.

| 2. | Družbi GP Joule PV GmbH & Co. KG se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Družbi GP Joule PV GmbH & Co. KG se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 279, 1.8.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/24

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 22. junija 2017 – Biogena Naturprodukte/EUIPO (ZUM wohl)

(Zadeva T-236/16) (1)

((Znamka Evropske unije - Prijava figurativne znamke Evropske unije ZUM wohl - Absolutni razlog za zavrnitev - Opisnost - Člen 7(1)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009 - Sklicevanje na vlogo pred odborom za pritožbe, povzeto v tožbi - Dokazi, priloženi predlogu, naj se opravi obravnava))

(2017/C 256/27)

Jezik postopka: nemščina

Stranki

Tožeča stranka: Biogena Naturprodukte GmbH & Co KG (Salzburg, Avstrija) (zastopnika: I. Schiffer in G. Hermann, odvetnika)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnik: S. Hanne, agent)

Predmet

Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 23. februarja 2016 (zadeva R 1982/2015-1) o zahtevi za registracijo figurativnega znaka ZUM wohl kot znamke Evropske unije.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrne.

| 2. | Družbi Biogena Naturprodukte GmbH & Co. KG se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Družbi Biogena Naturprodukte GmbH & Co. KG se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 243, 4.7.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/25

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – Kneidinger/EUIPO – Topseat International (sedalo straniščne školjke)

(Zadeva T-286/16) (1)

((Model Skupnosti - Postopek za ugotovitev ničnosti - Registriran model Skupnosti, ki upodablja sedalo straniščne školjke - Prejšnji model Skupnosti - Razlog za ničnost - Individualna narava - Člen 6 Uredbe (ES) št.o 6/2002))

(2017/C 256/28)

Jezik postopka: nemščina

Stranke

Tožeča stranka: Ernst Kneidinger (Wilhering, Avstrija) (zastopnik: M. Grötschl odvetnik)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnik: S. Hanne agent)

Druga stranka pred odborom za pritožbe pri EUIPO, intervenientka v postopku pred Splošnim sodiščem: Topseat International (Plano, Teksas, Združene države Amerike) (Zastopniki: C. Eckhartt, A. von Mühlendahl, in P. Böhner, odvetniki)

Predmet

Tožba zoper odločbo tretjega odbora EUIPO za pritožbe z dne 5. aprila 2016 (zadeva R 1030/2015-3) v zvezi s postopkom za ugotovitev ničnosti med družbo Topseat International in E. Kneidingerjem.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrne.

| 2. | Ernestu Kneidingerju se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Ernestu Kneidingerju se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 260, 18.7.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/26

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Aldi Einkauf/EUIPO – Fratelli Polli (ANTICO CASALE)

(Zadeva T-327/16) (1)

((Znamka Evropske unije - Postopek za ugotovitev ničnosti - Besedna znamka Evropske unije ANTICO CASALE - Absolutni razlogi za zavrnitev - Člen 52(1)(a) Uredbe (ES) št. 207/2009 - Člen 7(1)(b),(c) in (g) ter člen 52(1)(a) Uredbe št. 207/2009))

(2017/C 256/29)

Jezik postopka: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG (Essen, Nemčija) (zastopniki: N. Lützenrath, U. Rademacher, C. Fürsen in N. Bertram, odvetniki)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnik: M. Rajh, agent)

Druga stranka pred odborom za pritožbe, intervenientka v postopku pred Splošnim sodiščem: Fratelli Polli, SpA (Milano, Italija) (zastopniki: C. Bacchini, M. Mazzitelli in E. Rondinelli, odvetniki)

Predmet

Tožba zoper odločbo drugega odvora za pritožbe EUIPO z dne 13. aprila 2016 (zadeva R 1337/2015-2) v zvezi s postopkom za ugotovitev ničnosti med družbama Aldi Einkauf in Fratelli Polli.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrne.

| 2. | Družbi Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Družbi Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 287, 8.8.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/26

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 27. junija 2017 – Jiménez Gasalla/EUIPO (B2B SOLUTIONS)

(Zadeva T-685/16) (1)

((Znamka Evropske unije - Prijava besedne znamke Evropske unije B2B SOLUTIONS - Absolutni razlogi za zavrnitev - Opisnost - Neobstoj razlikovalnega učinka - Člen 7(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 207/2009 - Razlikovalni učinek, pridobljen z uporabo - Člen 7(3) Uredbe (ES) št. 207/2009))

(2017/C 256/30)

Jezik postopka: španščina

Stranki

Tožeča stranka: Carlos Javier Jiménez Gasalla (Madrid, Španija) (zastopnik: E. Estella Garbayo, odvetnik)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnik: J. Crespo Carrillo, agent)

Predmet

Tožba proti odločbi četrtega odbora za pritožbe EUIPO z dne 22. julija 2016 (zadeva R 244/2016 4) v zvezi s zahtevo za registracijo besednega znaka B2B SOLUTIONS kot znamke Evropske unije.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrne.

| 2. | Carlos Javier Jiménez Gasalla nosi stroške postopka. |
| --- | --- |

2.

Carlos Javier Jiménez Gasalla nosi stroške postopka.

---

(1)  UL C 410, 7.11.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/27

---

Sodba Splošnega sodišča z dne 21. junija 2017 – Rare Hospitality International/EUIPO (LONGHORN STEAKHOUSE)

(Zadeva T-856/16) (1)

((Znamka Evropske unije - Prijava besedne znamke Evropske unije LONGHORN STEAKHOUSE - Absolutni razlog za zavrnitev - Opisnost - Člen 7(1)(b) in (c), Uredbe (ES) št. 207/2009 - Enako obravnavanje in načelo dobrega upravljanja))

(2017/C 256/31)

Jezik postopka: angleščina

Stranki

Tožeča stranka: Rare Hospitality International, Inc. (Orlando, Florida, Združene države Amerike) (zastopnik: I. Lázaro Betancor, odvetnik)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (zastopnik: S. Bonne, agent)

Predmet

Tožba, vložena zoper odločbo petega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 12. septembra 2016 (zadeva R 2149/2015-5), v zvezi z zahtevo za registracijo besednega znaka LONGHORN STEAKHOUSE kot znamke Evropske unije

Izrek

| 1. | Tožba se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrne.

| 2. | Družbi Rare Hospitality International, Inc. se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Družbi Rare Hospitality International, Inc. se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 22, 23.1.2017.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/27

---

Sklep Splošnega sodišča z dne 31. maja 2017 – MS/Komisija

(Zadeva T-17/16) (1)

((Odškodninska tožba - Sklep Komisije, da odstopi od „pisnega dogovora o pristopu k Team Europe“ - Pogodbena odgovornost - Neobstoj arbitražne klavzule - Očitna nedopustnost))

(2017/C 256/32)

Jezik postopka: francoščina

Stranki

Tožeča stranka: MS (zastopnici: sprva L. Levi in M. Vandenbussche, nato L. Levi, odvetnici)

Tožena stranka: Evropska komisija (zastopnice: I. Martínez del Peral, C. Ehrbar in A. C. Simon agentke)

Predmet

Predlog na podlagi člena 268 PDEU, naj se Komisiji naloži plačilo odškodnine zaradi sklepa z dne 10. aprila 2013, s katerim se je Komisija odločila, da tožeča stranka ne bo več sodelovala v mreži govorcev Team Europe.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrže. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrže.

| 2. | MS se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

MS se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 326, 5.9.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/28

---

Sklep Splošnega sodišča z dne 1. junija 2017 – Camerin/Parlament

(Zadeva T-647/16) (1)

((Javni uslužbenci - Uradniki - Napotitev v interesu službe - Upokojitvena starost - Prošnja za podaljšanje napotitve - Zavrnitev prošnje - Akt, zoper katerega ni pravnega sredstva - Pripravljalni akt - Nedopustnost))

(2017/C 256/33)

Jezik postopka: francoščina

Stranki

Tožeča stranka: Laure Camerin (Etterbeek, Belgija) (zastopnica: M. Casado García Hirschfeld, odvetnica)

Tožena stranka: Evropski parlament (zastopnici: S. Alves in M. Ecker, agentki)

Predmet

Predlog na podlagi člena 270 PDEU za razglasitev ničnosti sklepa generalnega sekretarja Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu z dne 1. decembra 2015, s katerim je bila zavrnjena prošnja tožeče stranke za podaljšanje napotitve po 31. decembru 2015, ter sklepa predsednika te skupine z dne 15. junija 2016 o zavrnitvi njene pritožbe.

Izrek

| 1. | Tožba se zavrže kot nedopustna. |
| --- | --- |

1.

Tožba se zavrže kot nedopustna.

| 2. | Laure Camerin se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

2.

Laure Camerin se naloži plačilo stroškov.

---

(1)  UL C 410, 7.11.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/28

---

Sklep Splošnega sodišča z dne 8. junija 2017 – Elevolution – Engenharia/Komisija

(Zadeva T-691/16) (1)

((ERS - Program podpore za razvoj Mavretanije - Podjemna pogodba, sklenjena z Mavretanijo, v okviru izvrševanja tega programa - Umik izpodbijanih opominov - Ustavitev postopka))

(2017/C 256/34)

Jezik postopka: portugalščina

Stranki

Tožeča stranka: Elevolution – Engenharia SA (Amadora, Portugalska) (zastopnika: A. Pinto Cardoso in L. Fuzeta da Ponte, odvetnika)

Tožena stranka: Evropska komisija (zastopnika: A. Aresu in M. França, agenta)

Predmet

Predlog na podlagi člena 263 PDEU za razglasitev ničnosti „sklepov“, ki vključujejo dopis in tri opomine Komisije z dne 26. julija 2016 v zvezi s povračilom različnih zneskov na podlagi podjemne pogodbe, sklenjene med tožečo stranko in Islamsko republiko Mavretanijo.

Izrek

| 1. | Postopek v zvezi s to tožbo se ustavi. |
| --- | --- |

1.

Postopek v zvezi s to tožbo se ustavi.

| 2. | Evropska komisija poleg svojih stroškov nosi tudi stroške družbe Elevolution – Engenharia, SA. |
| --- | --- |

2.

Evropska komisija poleg svojih stroškov nosi tudi stroške družbe Elevolution – Engenharia, SA.

---

(1)  UL C 441, 28.11.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/29

---

Tožba, vložena 15. maja 2017 – Danpower Baltic/Komisija

(Zadeva T-295/17)

(2017/C 256/35)

Jezik postopka: angleščina

Stranki

Tožeča stranka: Danpower Baltic UAB (Kauno, Litva) (zastopniki: D. Fouquet, J. Nysten in J. Voß, odvetniki)

Tožena stranka: Evropska komisija

Predlogi

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | razglasi za ničen Sklep Komisije z dne 19. septembra 2016 v zadevi SA.41539 (2016/N) – Litva, pomoč za vlaganje v visoko učinkovito kogeneracijsko elektrarno v Vilni, UAB Vilniaus kogeneracinė jėgainė Viniaus Kogeneracinee Jeqaine – C(2016) 5943final; |
| --- | --- |

—

razglasi za ničen Sklep Komisije z dne 19. septembra 2016 v zadevi SA.41539 (2016/N) – Litva, pomoč za vlaganje v visoko učinkovito kogeneracijsko elektrarno v Vilni, UAB Vilniaus kogeneracinė jėgainė Viniaus Kogeneracinee Jeqaine – C(2016) 5943final;

| — | toženi stranki naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

—

toženi stranki naloži plačilo stroškov.

Tožbeni razlogi in bistvene trditve

Tožeča stranka v utemeljitev tožbe navaja sedem tožbenih razlogov.

| 1. | S prvim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije zajema očitno napako pri presoji, ker temelji na nezadostnih, nepopolnih, nepomembnih in nedoslednih dokazih.






  — | Sklep Komisije temelji na nezadostnih, nepopolnih, nepomembnih in nedoslednih dokazih. To se nanaša zlasti na možnost zasebnih investicij v obrat za soproizvodnjo toplote in električne energije (CHP) in v druge toplotne obrate, vpliv obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije na okolje, obstoječe sežigalnice odpadkov v Litvi, status quo trga toplote v Vilni ter neuspeh družbe Lietuvos Energija v zvezi z izvedbo postopka javnega naročila za izbiro zasebnega partnerja. Tožena stranka teh informacij ni upoštevala. |
| --- | --- | --- |

1.

S prvim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije zajema očitno napako pri presoji, ker temelji na nezadostnih, nepopolnih, nepomembnih in nedoslednih dokazih.

—

Sklep Komisije temelji na nezadostnih, nepopolnih, nepomembnih in nedoslednih dokazih. To se nanaša zlasti na možnost zasebnih investicij v obrat za soproizvodnjo toplote in električne energije (CHP) in v druge toplotne obrate, vpliv obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije na okolje, obstoječe sežigalnice odpadkov v Litvi, status quo trga toplote v Vilni ter neuspeh družbe Lietuvos Energija v zvezi z izvedbo postopka javnega naročila za izbiro zasebnega partnerja. Tožena stranka teh informacij ni upoštevala.

| 2. | Z drugim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker ne upošteva obveznosti posamične priglasitve in ocene, ki je potrebna za pomoči velikega obsega, ter domneva prispevanje k cilju v skupnem interesu.






  — | Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker ne upošteva obveznosti posamične priglasitve in ocene, ki je potrebna za pomoči velikega obsega, ter domneva prispevanje k cilju v skupnem interesu. V Sklepu Komisije ni pravilno ocenjeno v skladu s členom 33 Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014-2020, ali je namen državne pomoči varovanje okolja. Tožena stranka je uporabila napačen standard ocenjevanja in ni upoštevala, da je potencialno zmanjšanje CO2 bistveno nižje, od tistega, navedenega v Sklepu. |
| --- | --- | --- |

2.

Z drugim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker ne upošteva obveznosti posamične priglasitve in ocene, ki je potrebna za pomoči velikega obsega, ter domneva prispevanje k cilju v skupnem interesu.

—

Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker ne upošteva obveznosti posamične priglasitve in ocene, ki je potrebna za pomoči velikega obsega, ter domneva prispevanje k cilju v skupnem interesu. V Sklepu Komisije ni pravilno ocenjeno v skladu s členom 33 Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014-2020, ali je namen državne pomoči varovanje okolja. Tožena stranka je uporabila napačen standard ocenjevanja in ni upoštevala, da je potencialno zmanjšanje CO2 bistveno nižje, od tistega, navedenega v Sklepu.

| 3. | S tretjim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker bo povzročil zaobidenje hierarhije ravnanja z odpadki.






  — | Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker bo povzročil zaobidenje hierarhije ravnanja z odpadki. Državna pomoč bo še povečala prevelike zmogljivosti sežigalnic odpadkov v Litvi in zmanjšala spodbujevanje recikliranja in ponovne uporabe. To bo Litvi otežilo doseg ciljev recikliranja 50 % v skladu z Direktivo 2008/98/ES. Evropska komisija je sama opozorila litovsko vlado, naj ne spodbuja gradnje sežigalnic odpadkov. |
| --- | --- | --- |

3.

S tretjim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker bo povzročil zaobidenje hierarhije ravnanja z odpadki.

—

Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker bo povzročil zaobidenje hierarhije ravnanja z odpadki. Državna pomoč bo še povečala prevelike zmogljivosti sežigalnic odpadkov v Litvi in zmanjšala spodbujevanje recikliranja in ponovne uporabe. To bo Litvi otežilo doseg ciljev recikliranja 50 % v skladu z Direktivo 2008/98/ES. Evropska komisija je sama opozorila litovsko vlado, naj ne spodbuja gradnje sežigalnic odpadkov.

| 4. | S četrtim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker je v njem ugotovljeno, da je potrebna intervencija države v obliki državne pomoči.






  — | Tožeča stranka ni niti preverila niti obravnavala dokazov v zvezi s tem, da bi se varstvo okolja na trgu toplote v Vilni enako izboljšalo, če bi se plin zamenjal z biomaso, pri čemer državna pomoč ne bi bila potrebna. Na trgu toplote v Vilni ni mogoče ugotoviti nedelovanje trga. Trg toplote je konkurenčen trg s konkurenčnimi cenami, ki ustrezno spodbuja vlaganje v biomaso, ki je CO2 nevtralna, in sežigalnice odpadkov. |
| --- | --- | --- |

4.

S četrtim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker je v njem ugotovljeno, da je potrebna intervencija države v obliki državne pomoči.

—

Tožeča stranka ni niti preverila niti obravnavala dokazov v zvezi s tem, da bi se varstvo okolja na trgu toplote v Vilni enako izboljšalo, če bi se plin zamenjal z biomaso, pri čemer državna pomoč ne bi bila potrebna. Na trgu toplote v Vilni ni mogoče ugotoviti nedelovanje trga. Trg toplote je konkurenčen trg s konkurenčnimi cenami, ki ustrezno spodbuja vlaganje v biomaso, ki je CO2 nevtralna, in sežigalnice odpadkov.

| 5. | S petim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU ker je v njem ugotovljeno, da je pomoč sorazmerna.






  — | Sklep Komisije ne vsebuje ustrezne presoje sorazmernosti, ker so v njem sprejete informacije, ki jih je predložila litovska vlada, ne da bi se te preverilo, in ker je v njem uporabljen napačen hipotetični scenarij primerjave povsem različnih investicijskih projektov (obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije ter grelcev, ki proizvajajo zgolj toploto, namesto, da bi se primerjala dva obrata za soproizvodnjo toplote in električne energije). |
| --- | --- | --- |

5.

S petim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU ker je v njem ugotovljeno, da je pomoč sorazmerna.

—

Sklep Komisije ne vsebuje ustrezne presoje sorazmernosti, ker so v njem sprejete informacije, ki jih je predložila litovska vlada, ne da bi se te preverilo, in ker je v njem uporabljen napačen hipotetični scenarij primerjave povsem različnih investicijskih projektov (obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije ter grelcev, ki proizvajajo zgolj toploto, namesto, da bi se primerjala dva obrata za soproizvodnjo toplote in električne energije).

| 6. | S šestim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker je v njem ugotovljeno, da bi imela državna pomoč spodbujevalni učinek.






  — | Tožena stranka se je oprla na trditev litovske vlade, da upravičenec sicer ne bi zgradil obrata za soproizvodnjo toplote in električne energije v Vilni, kar ni res, saj so take dejavnosti prav v okviru običajnih dejavnosti upravičenca in jih zato ni treba dodatno spodbujati. |
| --- | --- | --- |

6.

S šestim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker je v njem ugotovljeno, da bi imela državna pomoč spodbujevalni učinek.

—

Tožena stranka se je oprla na trditev litovske vlade, da upravičenec sicer ne bi zgradil obrata za soproizvodnjo toplote in električne energije v Vilni, kar ni res, saj so take dejavnosti prav v okviru običajnih dejavnosti upravičenca in jih zato ni treba dodatno spodbujati.

| 7. | S sedmim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker je v njem napačno ocenjen vpliv na konkurenco na trgu toplote v Vilni.






  — | Tožena stranka je imela na voljo informacije o konkurenci na trgu toplote v Vilni, vendar jih je očitno napačno ocenila, ko je ugotovila, da ne bo vpliva nanj. Natančneje, obstaja nevarnost iztisnjenja obstoječih akterjev na trgu, ker tožeča stranka ni bila zadostno upoštevana, zaradi česar so ugotovitve tožene stranke napačne. Navedena pomoč bo izločila samostojne proizvajalce toplote, ki upravljajo toplotne obrate, v katerih se uporablja biomasa, ki je CO2 nevtralna. Poleg tega državna pomoč družbi Vilnius KJ omogoča, da takoj postane udeleženec, ki ima na trgu prevladujoč položaj s tržnim deležem 51 %. |
| --- | --- | --- |

7.

S sedmim tožbenim razlogom se zatrjuje, da Sklep Komisije krši člen 107 PDEU, ker je v njem napačno ocenjen vpliv na konkurenco na trgu toplote v Vilni.

—

Tožena stranka je imela na voljo informacije o konkurenci na trgu toplote v Vilni, vendar jih je očitno napačno ocenila, ko je ugotovila, da ne bo vpliva nanj. Natančneje, obstaja nevarnost iztisnjenja obstoječih akterjev na trgu, ker tožeča stranka ni bila zadostno upoštevana, zaradi česar so ugotovitve tožene stranke napačne. Navedena pomoč bo izločila samostojne proizvajalce toplote, ki upravljajo toplotne obrate, v katerih se uporablja biomasa, ki je CO2 nevtralna. Poleg tega državna pomoč družbi Vilnius KJ omogoča, da takoj postane udeleženec, ki ima na trgu prevladujoč položaj s tržnim deležem 51 %.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/30

---

Tožba, vložena 11. maja 2017 – Iordachescu in drugi/Parlament in drugi

(Zadeva T-298/17)

(2017/C 256/36)

Jezik postopka: romunščina

Stranke

Tožeče stranke: Adrian Iordachescu (Bukarešta, Romunija), Florina Iordachescu (Bukarešta), Mihaela Iordachescu (Bukarešta), Cristinel Iordachescu (Bukarešta) (zastopnik: A. Cuculis, odvetnik)

Tožene stranke: Evropski parlament, Svet Evropske unije, Evropska komisija

Predlogi

Tožeče stranke Splošnemu sodišču predlagajo, naj:

| — | razglasi delno ničnost Direktive 2014/40/EU, člena 10 in Priloge II „Knjižnica slik“ predvsem v zvezi s piktogramom oddelka WARNING 5 „Set 1 Image“; |
| --- | --- |

—

razglasi delno ničnost Direktive 2014/40/EU, člena 10 in Priloge II „Knjižnica slik“ predvsem v zvezi s piktogramom oddelka WARNING 5 „Set 1 Image“;

| — | podredno, delno spremeni Direktivo 2014/40, člen 10 in Prilogo II, ki jih je odobrila Komisija, ker na zavojčkih cigaret ni nikakršne napotitve na informativno povezavo ali na „disclaimer“ glede fotografij, ki se pojavljajo na zavojčkih cigaret, in naj na vseh zavojčkih cigaret v Evropski uniji objavi opozorilo v zvezi s slikami, ki se pojavljajo na zavojčkih cigaret, s posebno napotitvijo na povezavo, na kateri je mogoče prebrati informacije glede slik, ki se pojavljajo na teh zavojčkih, da se odpravi vsakršen sum; |
| --- | --- |

—

podredno, delno spremeni Direktivo 2014/40, člen 10 in Prilogo II, ki jih je odobrila Komisija, ker na zavojčkih cigaret ni nikakršne napotitve na informativno povezavo ali na „disclaimer“ glede fotografij, ki se pojavljajo na zavojčkih cigaret, in naj na vseh zavojčkih cigaret v Evropski uniji objavi opozorilo v zvezi s slikami, ki se pojavljajo na zavojčkih cigaret, s posebno napotitvijo na povezavo, na kateri je mogoče prebrati informacije glede slik, ki se pojavljajo na teh zavojčkih, da se odpravi vsakršen sum;

| — | spremeni način izvajanja soglasja oseb, ki se pojavljajo na teh zavojčkih cigaret, tako da osebe, ki se pojavljajo na zavojčkih cigaret, dajo soglasje za objavo pravega imena in osebnih zdravstvenih podatkov, da jih ni mogoče zamenjati in da ne pride do kakšne druge zmede glede oseb, ki se pojavljajo na teh zavojčkih cigaret, in tako da so osebni in zdravstveni podatki sestavni del povezave, na katero bodo napotene osebe, ki želijo izvedeti identiteto/zdravstveno anamnezo oseb, ki se pojavljajo na zavojčkih cigaret; |
| --- | --- |

—

spremeni način izvajanja soglasja oseb, ki se pojavljajo na teh zavojčkih cigaret, tako da osebe, ki se pojavljajo na zavojčkih cigaret, dajo soglasje za objavo pravega imena in osebnih zdravstvenih podatkov, da jih ni mogoče zamenjati in da ne pride do kakšne druge zmede glede oseb, ki se pojavljajo na teh zavojčkih cigaret, in tako da so osebni in zdravstveni podatki sestavni del povezave, na katero bodo napotene osebe, ki želijo izvedeti identiteto/zdravstveno anamnezo oseb, ki se pojavljajo na zavojčkih cigaret;

| — | obema institucijama, skupaj z Evropsko komisijo, naloži, da predložijo overjen izvod, enak izvirniku, soglasja osebe, ki se pojavlja na vseh slikah, številka 5, prva serija, brez prikrivanja osebnih podatkov, in slike, ki ustrezajo danemu soglasju, da se omogoči izvedenstvo v zvezi s fotografijami. |
| --- | --- |

—

obema institucijama, skupaj z Evropsko komisijo, naloži, da predložijo overjen izvod, enak izvirniku, soglasja osebe, ki se pojavlja na vseh slikah, številka 5, prva serija, brez prikrivanja osebnih podatkov, in slike, ki ustrezajo danemu soglasju, da se omogoči izvedenstvo v zvezi s fotografijami.

| — | toženim strankam naloži plačilo zneska v višini 1 000 000 EUR iz naslova povračila nepremoženjske škode, izračunane na podlagi trpljenja, ki ga je povzročilo pojavljanje te slike v relativno kratkem obdobju po smrti očeta tožečih strank, in trpljenja, ki ga je ustvarilo prikrivanje informacij, ki bi lahko razjasnile položaj osebe na zavojčkih cigaret, tako da bi trpljenje družine trajalo precej manj časa. |
| --- | --- |

—

toženim strankam naloži plačilo zneska v višini 1 000 000 EUR iz naslova povračila nepremoženjske škode, izračunane na podlagi trpljenja, ki ga je povzročilo pojavljanje te slike v relativno kratkem obdobju po smrti očeta tožečih strank, in trpljenja, ki ga je ustvarilo prikrivanje informacij, ki bi lahko razjasnile položaj osebe na zavojčkih cigaret, tako da bi trpljenje družine trajalo precej manj časa.

Tožbeni razlogi in bistvene trditve

Tožeče stranke v utemeljitev tožbe navajajo en tožben razlog, ki se nanaša na vpliv Direktive 2014/40/EU na njihovo vsakdanje življenje, ob upoštevanju tesnobe, ki jo je povzročila podobnost osebe na zavojčkih cigaret z njihovim pokojnim očetom.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/31

---

Tožba, vložena 25. maja 2017 – European Dynamics Luxembourg in Evropaïki Dynamiki/EIF

(Zadeva T-320/17)

(2017/C 256/37)

Jezik postopka: angleščina

Stranke

Tožeči stranki: European Dynamics Luxembourg SA (Luxembourg, Luksemburg), Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Atene, Grčija) (zastopnika: M. Sfyri in C N. Dede, odvetnika)

Tožena stranka: Evropski investicijski sklad (EIS)

Predlogi

Tožeči stranki Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | razglasi za ničen sklep o dodelitvi tožene stranke, ki je bil tožečima strankama vročen 16. marca 2017, v zvezi s ponudbo, ki sta jo tožeči stranki podali v okviru odprtega postopka javnega naročanja (2016-MIBO_IPA_PPI-002) in s katerim sta bili obveščeni, da njuna ponudba ni bila ocenjena kot ekonomsko najugodnejša ponudba; |
| --- | --- |

—

razglasi za ničen sklep o dodelitvi tožene stranke, ki je bil tožečima strankama vročen 16. marca 2017, v zvezi s ponudbo, ki sta jo tožeči stranki podali v okviru odprtega postopka javnega naročanja (2016-MIBO_IPA_PPI-002) in s katerim sta bili obveščeni, da njuna ponudba ni bila ocenjena kot ekonomsko najugodnejša ponudba;

| — | toženi stranki naloži plačilo odvračilne odškodnine v višini 100 000,00 EUR (sto tisoč evrov); in |
| --- | --- |

—

toženi stranki naloži plačilo odvračilne odškodnine v višini 100 000,00 EUR (sto tisoč evrov); in

| — | toženi stranki naloži plačilo stroškov, ki so tožečima strankama nastali v zvezi s to tožbo, tudi če bo ta zavrnjena. |
| --- | --- |

—

toženi stranki naloži plačilo stroškov, ki so tožečima strankama nastali v zvezi s to tožbo, tudi če bo ta zavrnjena.

Tožbeni razlog in bistvene trditve

Tožeči stranki v utemeljitev tožbe navajata edini razlog, in sicer da je tožena stranka kršila pravo Unije o javnem naročanju, načelo preglednosti in določbe direktiv o javnem naročanju, vključno s Praktičnim vodnikom EIS, ker tožečima strankama ni sporočila, kakšne ocene je za vsako posamezno ocenjevalno merilo prejela izbrana ponudba in natančne analize o močnih in šibkih točkah njune ponudbe v primerjavi z izbrano. Tožeči stranki trdita, da je tožena stranka s posegom v njuno pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper izpodbijani sklep kršila načelo dobrega upravljanja.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/32

---

Tožba, vložena 30. maja 2017 – Air France-KLM/Komisija

(Zadeva T-337/17)

(2017/C 256/38)

Jezik postopka: francoščina

Stranki

Tožeča stranka: Air France-KLM (Pariz, Francija) (zastopnika: A. Wachsmann in S. Thibault-Liger, odvetnika)

Tožena stranka: Evropska komisija

Predlogi

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | primarno, v skladu s prvim tožbenim razlogom, ki ga navaja ta družba, na podlagi člena 263 PDEU v celoti razglasi ničnost Sklepa Evropske komisije št. C(2017) 1742 final z dne 17. marca 2017 v zvezi s postopkom uporabe člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije, člena 53 Sporazuma EGP in člena 8 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, zadeva COMP/39258 – Zračni tovorni promet, v delu v katerem se nanaša na družbo Air France-KLM, in obrazložitve, s katero je utemeljen izrek tega sklepa; |
| --- | --- |

—

primarno, v skladu s prvim tožbenim razlogom, ki ga navaja ta družba, na podlagi člena 263 PDEU v celoti razglasi ničnost Sklepa Evropske komisije št. C(2017) 1742 final z dne 17. marca 2017 v zvezi s postopkom uporabe člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije, člena 53 Sporazuma EGP in člena 8 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, zadeva COMP/39258 – Zračni tovorni promet, v delu v katerem se nanaša na družbo Air France-KLM, in obrazložitve, s katero je utemeljen izrek tega sklepa;

| — | podredno, če Splošno sodišče ne bo v celoti razglasilo ničnosti Sklepa št. (2017) 1742 final na podlagi prvega tožbenega razloga:






  — | v skladu z drugim tožbenim razlogom, ki ga navaja ta družba, razglasi ničnost člena 1, prvi odstavek, 1)(b), 2)(b), 3)(b) in 4)(b), Sklepa št. C(2017) 1742 final v delu, v katerem je ugotovitev obstoja enotne in trajajoče kršitve, ki je pripisana družbi Air France-KLM, utemeljena na dokazih, ki jih je predložila družba Lufthansa v okviru svoje prošnje za imuniteto na podlagi Obvestila Komisije iz leta 2002 o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah, in obrazložitve, s katero je ta člen utemeljen, člena 3(b) in (d) Sklepa v delu, v katerem sta družbi Air France-KLM naloženi dve globi v skupnem znesku 307 360 000 EUR, in člena 4 Sklepa ter posledično na podlagi člena 261 PDEU zmanjša ti globi; |
| --- | --- | --- |

—

podredno, če Splošno sodišče ne bo v celoti razglasilo ničnosti Sklepa št. (2017) 1742 final na podlagi prvega tožbenega razloga:

—

v skladu z drugim tožbenim razlogom, ki ga navaja ta družba, razglasi ničnost člena 1, prvi odstavek, 1)(b), 2)(b), 3)(b) in 4)(b), Sklepa št. C(2017) 1742 final v delu, v katerem je ugotovitev obstoja enotne in trajajoče kršitve, ki je pripisana družbi Air France-KLM, utemeljena na dokazih, ki jih je predložila družba Lufthansa v okviru svoje prošnje za imuniteto na podlagi Obvestila Komisije iz leta 2002 o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah, in obrazložitve, s katero je ta člen utemeljen, člena 3(b) in (d) Sklepa v delu, v katerem sta družbi Air France-KLM naloženi dve globi v skupnem znesku 307 360 000 EUR, in člena 4 Sklepa ter posledično na podlagi člena 261 PDEU zmanjša ti globi;

| — | v skladu s tretjim tožbenim razlogom, ki ga navaja ta družba, razglasi ničnost člena 1, prvi odstavek, 1)(b), 2)(b), 3)(b) in 4)(b), Sklepa št. C(2017) 1742 final v delu, v katerem so letalske družbe, ki so navedene v obrazložitvi Sklepa, izključene iz obsega enotne in trajajoče kršitve, ki je pripisana družbi Air France-KLM, kot vpletene v prakse v zvezi s to kršitvijo, in obrazložitve, s katero je ta člen utemeljen, člena 3(b) in (d) Sklepa v delu, v katerem sta družbi Air France-KLM naloženi dve globi v skupnem znesku 307 360 000 EUR, in člena 4 Sklepa ter posledično na podlagi člena 261 PDEU zmanjša ti globi; |
| --- | --- |

—

v skladu s tretjim tožbenim razlogom, ki ga navaja ta družba, razglasi ničnost člena 1, prvi odstavek, 1)(b), 2)(b), 3)(b) in 4)(b), Sklepa št. C(2017) 1742 final v delu, v katerem so letalske družbe, ki so navedene v obrazložitvi Sklepa, izključene iz obsega enotne in trajajoče kršitve, ki je pripisana družbi Air France-KLM, kot vpletene v prakse v zvezi s to kršitvijo, in obrazložitve, s katero je ta člen utemeljen, člena 3(b) in (d) Sklepa v delu, v katerem sta družbi Air France-KLM naloženi dve globi v skupnem znesku 307 360 000 EUR, in člena 4 Sklepa ter posledično na podlagi člena 261 PDEU zmanjša ti globi;

| — | v skladu s četrtim tožbenim razlogom, ki ga navaja ta družba, razglasi ničnost člena 1, prvi odstavek, 2)(b) in 3)(b), Sklepa št. C(2017) 1742 final v delu, v katerem je ugotovljeno, da so z enotno in trajajočo kršitvijo, ki je pripisana družbi Air FrAnce-KLM, zajete storitve tovornega prometa, ki vstopa v EGP (promet inbound EGP), in obrazložitve, s katero je ta člen utemeljen, člena 3(b) in (d) Sklepa v delu, v katerem sta družbi Air France-KLM naloženi dve globi v skupnem znesku 307 360 000 EUR, in člena 4 Sklepa ter posledično na podlagi člena 261 PDEU zmanjša ti globi; |
| --- | --- |

—

v skladu s četrtim tožbenim razlogom, ki ga navaja ta družba, razglasi ničnost člena 1, prvi odstavek, 2)(b) in 3)(b), Sklepa št. C(2017) 1742 final v delu, v katerem je ugotovljeno, da so z enotno in trajajočo kršitvijo, ki je pripisana družbi Air FrAnce-KLM, zajete storitve tovornega prometa, ki vstopa v EGP (promet inbound EGP), in obrazložitve, s katero je ta člen utemeljen, člena 3(b) in (d) Sklepa v delu, v katerem sta družbi Air France-KLM naloženi dve globi v skupnem znesku 307 360 000 EUR, in člena 4 Sklepa ter posledično na podlagi člena 261 PDEU zmanjša ti globi;

| — | še bolj podredno, če Splošno sodišče ne bo razglasilo ničnosti Sklepa št. C(2017) 1742 final na podlagi drugega, tretjega ali četrtega tožbenega razloga:






  — | v skladu s petim tožbenim razlogom, ki ga navaja ta družba, razglasi ničnost člena 1, prvi odstavek, 1)(b), 2)(b), 3)(b) in 4)(b), Sklepa št. C(2017) 1742 final v delu, v katerem je ugotovljeno, da je zavrnitev plačila provizij špediterjem ločen element enotne in trajajoče kršitve, ki je pripisana družbi Air France-KLM, in obrazložitve, s katero je ta člen utemeljen, člena 3(b) in (d) Sklepa v delu, v katerem sta družbi Air France-KLM naloženi dve globi v skupnem znesku 307 360 000 EUR, in člena 4 Sklepa ter posledično na podlagi člena 261 PDEU zmanjša ti globi; |
| --- | --- | --- |

—

še bolj podredno, če Splošno sodišče ne bo razglasilo ničnosti Sklepa št. C(2017) 1742 final na podlagi drugega, tretjega ali četrtega tožbenega razloga:

—

v skladu s petim tožbenim razlogom, ki ga navaja ta družba, razglasi ničnost člena 1, prvi odstavek, 1)(b), 2)(b), 3)(b) in 4)(b), Sklepa št. C(2017) 1742 final v delu, v katerem je ugotovljeno, da je zavrnitev plačila provizij špediterjem ločen element enotne in trajajoče kršitve, ki je pripisana družbi Air France-KLM, in obrazložitve, s katero je ta člen utemeljen, člena 3(b) in (d) Sklepa v delu, v katerem sta družbi Air France-KLM naloženi dve globi v skupnem znesku 307 360 000 EUR, in člena 4 Sklepa ter posledično na podlagi člena 261 PDEU zmanjša ti globi;

| — | najbolj podredno, če Splošno sodišče ne bo razglasilo ničnosti Sklepa št. C(2017) 1742 final na podlagi petega tožbenega razloga:






  — | razglasi ničnost člena 3(b) in (d) Sklepa št. C(2017) 1742 final v delu, v katerem sta družbi Air France-KLM naloženi dve globi v skupnem znesku 307 360 000 EUR, ker so v izračun teh glob vključene tarife in 50 % prihodkov od vhodnih prog v EGP (prihodek inbound EGP), ki jih je imela družba Air France-KLM (v skladu z njenim šestim tožbenim razlogom), previsoko ocenjena resnost kršitve, ki je pripisana družbi Air France-KLM (v skladu z njenim sedmim tožbenim razlogom), upoštevano napačno trajanje kršitve, kar zadeva družbo Air France-KLM (v skladu z njenim osmim tožben im razlogom), in uporabljeno nezadostno zmanjšanje globe iz naslova regulatornih ureditev (v skladu z njenim devetim tožbenim razlogom), ter obrazložitve, s katero je utemeljen ta člen, in na podlagi člena 261 PDEU ti globi ustrezno zmanjša; |
| --- | --- | --- |

—

najbolj podredno, če Splošno sodišče ne bo razglasilo ničnosti Sklepa št. C(2017) 1742 final na podlagi petega tožbenega razloga:

—

razglasi ničnost člena 3(b) in (d) Sklepa št. C(2017) 1742 final v delu, v katerem sta družbi Air France-KLM naloženi dve globi v skupnem znesku 307 360 000 EUR, ker so v izračun teh glob vključene tarife in 50 % prihodkov od vhodnih prog v EGP (prihodek inbound EGP), ki jih je imela družba Air France-KLM (v skladu z njenim šestim tožbenim razlogom), previsoko ocenjena resnost kršitve, ki je pripisana družbi Air France-KLM (v skladu z njenim sedmim tožbenim razlogom), upoštevano napačno trajanje kršitve, kar zadeva družbo Air France-KLM (v skladu z njenim osmim tožben im razlogom), in uporabljeno nezadostno zmanjšanje globe iz naslova regulatornih ureditev (v skladu z njenim devetim tožbenim razlogom), ter obrazložitve, s katero je utemeljen ta člen, in na podlagi člena 261 PDEU ti globi ustrezno zmanjša;

| — | vsekakor naloži plačilo vseh stroškov Evropski komisiji. |
| --- | --- |

—

vsekakor naloži plačilo vseh stroškov Evropski komisiji.

Tožbeni razlogi in bistvene trditve

Tožeča stranka v utemeljitev tožbe navaja devet tožbenih razlogov.

| 1. | Prvi tožbeni razlog: napačen pripis odgovornosti za ravnanja družb Air France in KLM družbi Air France-KLM:






  — | prvi del se nanaša na to, da je bila družbi Air France-KLM napačno pripisana odgovornost za ravnanja družbe Air France od 15. septembra 2004 in družbe KLM od 5. maja 2004; |
| --- | --- | --- |

1.

Prvi tožbeni razlog: napačen pripis odgovornosti za ravnanja družb Air France in KLM družbi Air France-KLM:

—

prvi del se nanaša na to, da je bila družbi Air France-KLM napačno pripisana odgovornost za ravnanja družbe Air France od 15. septembra 2004 in družbe KLM od 5. maja 2004;

| — | drugi del se nanaša na to, da je bila družbi Air France-KLM napačno pripisana odgovornost za ravnanja družbe Air France od 7. decembra 1999 do 15. septembra 2004. |
| --- | --- |

—

drugi del se nanaša na to, da je bila družbi Air France-KLM napačno pripisana odgovornost za ravnanja družbe Air France od 7. decembra 1999 do 15. septembra 2004.

| 2. | Drugi tožbeni razlog: kršitev obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 ter načel varstva legitimnih pričakovanj, enakega obravnavanja in prepovedi diskriminacije med družbo Air France-KLM in družbo Lufthanso, ki vpliva na dopustnost dokazil, ki so bila predložena v okviru prošnje družbe Lufthansa za imuniteto pred globo. |
| --- | --- |

2.

Drugi tožbeni razlog: kršitev obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 ter načel varstva legitimnih pričakovanj, enakega obravnavanja in prepovedi diskriminacije med družbo Air France-KLM in družbo Lufthanso, ki vpliva na dopustnost dokazil, ki so bila predložena v okviru prošnje družbe Lufthansa za imuniteto pred globo.

| 3. | Tretji tožbeni razlog: kršitev obveznosti obrazložitve ter načel enakega obravnavanja, prepovedi diskriminacije in varstva pred samovoljnim ukrepanjem Komisije, ker so bile iz izreka Sklepa izključene letalske družbe, ki so sodelovale pri ravnanjih. Ta tožbeni razlog ima dva dela:






  — | prvi del se nanaša na trditev, da glede izključitve družb, ki so sodelovale pri ravnanjih, iz izreka Sklepa obstaja napaka pri obrazložitvi; |
| --- | --- | --- |

3.

Tretji tožbeni razlog: kršitev obveznosti obrazložitve ter načel enakega obravnavanja, prepovedi diskriminacije in varstva pred samovoljnim ukrepanjem Komisije, ker so bile iz izreka Sklepa izključene letalske družbe, ki so sodelovale pri ravnanjih. Ta tožbeni razlog ima dva dela:

—

prvi del se nanaša na trditev, da glede izključitve družb, ki so sodelovale pri ravnanjih, iz izreka Sklepa obstaja napaka pri obrazložitvi;

| — | drugi del se nanaša na trditev, gre pri izključitvi družb, ki so sodelovale pri ravnanjih, iz izreka Sklepa za kršitev načel enakega obravnavanja in prepovedi diskriminacije ter načela varstva pred samovoljnim ukrepanjem Komisije. |
| --- | --- |

—

drugi del se nanaša na trditev, gre pri izključitvi družb, ki so sodelovale pri ravnanjih, iz izreka Sklepa za kršitev načel enakega obravnavanja in prepovedi diskriminacije ter načela varstva pred samovoljnim ukrepanjem Komisije.

| 4. | Četrti tožbeni razlog: vključitev prihodnih prog v EGP v enotno in trajajočo kršitev, zaradi česar naj bi bila kršena pravila o krajevni pristojnosti Komisije. Ta tožbeni razlog ima dva dela:






  — | prvi del se nanaša na to, da se ravnanja v zvezi z prihodnimi progami v EGP niso izvajala znotraj EGP; |
| --- | --- | --- |

4.

Četrti tožbeni razlog: vključitev prihodnih prog v EGP v enotno in trajajočo kršitev, zaradi česar naj bi bila kršena pravila o krajevni pristojnosti Komisije. Ta tožbeni razlog ima dva dela:

—

prvi del se nanaša na to, da se ravnanja v zvezi z prihodnimi progami v EGP niso izvajala znotraj EGP;

| — | drugi del se nanaša na to, da Komisija ni dokazala obstoja opredeljenih učinkov znotraj EGP, povezanih z ravnanji v zvezi z prihodnimi progami v EGP. |
| --- | --- |

—

drugi del se nanaša na to, da Komisija ni dokazala obstoja opredeljenih učinkov znotraj EGP, povezanih z ravnanji v zvezi z prihodnimi progami v EGP.

| 5. | Peti tožbeni razlog: protislovnost obrazložitve in očitna napaka pri presoji glede ugotovitve, da zavrnitev plačila špediterjem pomeni ločen element enotne in trajajoče kršitve. Ta tožbeni razlog ima dva dela:






  — | prvi del se nanaša na to, da gre pri tej ugotovitvi za protislovnost obrazložitve; |
| --- | --- | --- |

5.

Peti tožbeni razlog: protislovnost obrazložitve in očitna napaka pri presoji glede ugotovitve, da zavrnitev plačila špediterjem pomeni ločen element enotne in trajajoče kršitve. Ta tožbeni razlog ima dva dela:

—

prvi del se nanaša na to, da gre pri tej ugotovitvi za protislovnost obrazložitve;

| — | drugi del se nanaša na to, da je bila pri tej ugotovitvi storjena očitna napaka pri presoji. |
| --- | --- |

—

drugi del se nanaša na to, da je bila pri tej ugotovitvi storjena očitna napaka pri presoji.

| 6. | Šesti tožbeni razlog: upoštevanje napačne vrednosti prodaje pri izračunu globe, ki je bila naložena družbi Air France-KLM. Sestavljen je iz dveh delov:






  — | prvi del se nanaša na to, da vključitev tarif v vrednost prodaje temelji na protislovnosti obrazložitve, na večkrat napačno uporabljenem pravu in na očitni napaki pri presoji; |
| --- | --- | --- |

6.

Šesti tožbeni razlog: upoštevanje napačne vrednosti prodaje pri izračunu globe, ki je bila naložena družbi Air France-KLM. Sestavljen je iz dveh delov:

—

prvi del se nanaša na to, da vključitev tarif v vrednost prodaje temelji na protislovnosti obrazložitve, na večkrat napačno uporabljenem pravu in na očitni napaki pri presoji;

| — | drugi del se nanaša na to, da vključitev 50 % prihodkov iz naslova prihodnih prog v EGP v vrednost prodaje pomeni kršitev smernic o načinu določanja glob iz leta 2006 in načela ne bis in idem. |
| --- | --- |

—

drugi del se nanaša na to, da vključitev 50 % prihodkov iz naslova prihodnih prog v EGP v vrednost prodaje pomeni kršitev smernic o načinu določanja glob iz leta 2006 in načela ne bis in idem.

| 7. | Sedmi tožbeni razlog: napačna presoja resnosti kršitve. Sestavljen je iz dveh delov:






  — | prvi del se nanaša na trditev, da precenjena resnost ravnanj temelji na več očitnih napakah pri presoji ter na kršitvi načel sorazmernosti kazni in enakega obravnavanja; |
| --- | --- | --- |

7.

Sedmi tožbeni razlog: napačna presoja resnosti kršitve. Sestavljen je iz dveh delov:

—

prvi del se nanaša na trditev, da precenjena resnost ravnanj temelji na več očitnih napakah pri presoji ter na kršitvi načel sorazmernosti kazni in enakega obravnavanja;

| — | drugi del se nanaša na trditev, da je precenjenost resnosti ravnanj posledica tega, da so bili v obseg kršitve vključeni stiki v zvezi z ravnanji, ki so se izvajala zunaj EGP, kar pomeni kršitev pravil o krajevni pristojnosti Komisije. |
| --- | --- |

—

drugi del se nanaša na trditev, da je precenjenost resnosti ravnanj posledica tega, da so bili v obseg kršitve vključeni stiki v zvezi z ravnanji, ki so se izvajala zunaj EGP, kar pomeni kršitev pravil o krajevni pristojnosti Komisije.

| 8. | Osmi tožbeni razlog: napačen izračun trajanja kršitve, ki je bilo ugotovljeno za družbo Air France in upoštevano za izračun globe, ki je bila naložena družbi Air France-KLM. |
| --- | --- |

8.

Osmi tožbeni razlog: napačen izračun trajanja kršitve, ki je bilo ugotovljeno za družbo Air France in upoštevano za izračun globe, ki je bila naložena družbi Air France-KLM.

| 9. | Deveti tožbeni razlog: neobrazložitev in nezadostnost 15-odstotnega zmanjšanja, ki ga je odobrila Komisija na podlagi regulatornih ureditev. |
| --- | --- |

9.

Deveti tožbeni razlog: neobrazložitev in nezadostnost 15-odstotnega zmanjšanja, ki ga je odobrila Komisija na podlagi regulatornih ureditev.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/34

---

Tožba, vložena 13. junija 2017 – Qualcomm in Qualcomm Europe/Komisija

(Zadeva T-371/17)

(2017/C 256/39)

Jezik postopka: angleščina

Stranki

Tožeči stranki: Qualcomm, Inc. (San Diego, Kalifornija, Združene države Amerike), Qualcomm Europe, Inc. (San Diego) (zastopnika: M. Pinto de Lemos Fermiano Rato in M. Davilla, odvetnika)

Tožena stranka: Evropska komisija

Predloga

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | sklep Evropske Komisije C(2017) 2258 final z dne 31. marca 2017 v zvezi s postopkom na podlagi člena 18(3) in člena 24(1)(d) Uredbe Sveta št. 1/2003 v zadevi AT.39711 – Qualcomm (plenilske cene); in |
| --- | --- |

—

sklep Evropske Komisije C(2017) 2258 final z dne 31. marca 2017 v zvezi s postopkom na podlagi člena 18(3) in člena 24(1)(d) Uredbe Sveta št. 1/2003 v zadevi AT.39711 – Qualcomm (plenilske cene); in

| — | Evropski komisiji naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

—

Evropski komisiji naloži plačilo stroškov.

Tožbeni razlogi in bistvene trditve

Tožeča stranka v utemeljitev tožbe navaja šest tožbenih razlogov.

| 1. | Prvi tožbeni razlog: z izpodbijanim sklepom je kršeno načelo nujnosti






  — | Tožeči stranki trdita, da se je z izpodbijanim sklepom prekoračil ozek okvir preiskave, v katerem deluje Komisija in ki je bil opredeljen v Obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah, na obravnavi, sestanku o stanju zadeve in v predhodnih zahtevkih za informacije, tako z vidika trajanja domnevne kršitve kot z vidika morebitnih teorij škode, ki jih je Komisija upoštevala. |
| --- | --- | --- |

1.

Prvi tožbeni razlog: z izpodbijanim sklepom je kršeno načelo nujnosti

—

Tožeči stranki trdita, da se je z izpodbijanim sklepom prekoračil ozek okvir preiskave, v katerem deluje Komisija in ki je bil opredeljen v Obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah, na obravnavi, sestanku o stanju zadeve in v predhodnih zahtevkih za informacije, tako z vidika trajanja domnevne kršitve kot z vidika morebitnih teorij škode, ki jih je Komisija upoštevala.

| — | Trdita tudi, da obsežnih vprašanj, ki so zajeta z izpodbijanim sklepom, ni mogoče opredeliti za dodatna vprašanja, s katerimi bi se zgolj skušalo pridobiti pojasnila o trditvah tožečih strank, ki so jih te navedle v odgovoru na Obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah in na obravnavi, temveč jih je treba šteti za popolnoma nove, neupravičene zahteve. |
| --- | --- |

—

Trdita tudi, da obsežnih vprašanj, ki so zajeta z izpodbijanim sklepom, ni mogoče opredeliti za dodatna vprašanja, s katerimi bi se zgolj skušalo pridobiti pojasnila o trditvah tožečih strank, ki so jih te navedle v odgovoru na Obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah in na obravnavi, temveč jih je treba šteti za popolnoma nove, neupravičene zahteve.

| — | Nato, tožeči stranki menita, da je namen izpodbijanega sklepa vključiti nekatere vidike njunih odgovorov na zahtevke za informacije, ki so bili v nekaterih primerih sprejeti pred več kot petimi leti in ki so se nanašali na dejstva, ki so se zgodila pred desetimi ali več leti. Tožeči stranki trdita, da če bi bile dodatne informacije, ki se jih zdaj zahteva, resnično nujne, da bi Komisija lahko nadaljevala preiskavo, bi tožeči stranki legitimno pričakovali, da bi Komisija take informacije in pojasnila zahtevala vsaj preden je decembra 2015 sprejela Obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, ne pa na začetku leta 2017. |
| --- | --- |

—

Nato, tožeči stranki menita, da je namen izpodbijanega sklepa vključiti nekatere vidike njunih odgovorov na zahtevke za informacije, ki so bili v nekaterih primerih sprejeti pred več kot petimi leti in ki so se nanašali na dejstva, ki so se zgodila pred desetimi ali več leti. Tožeči stranki trdita, da če bi bile dodatne informacije, ki se jih zdaj zahteva, resnično nujne, da bi Komisija lahko nadaljevala preiskavo, bi tožeči stranki legitimno pričakovali, da bi Komisija take informacije in pojasnila zahtevala vsaj preden je decembra 2015 sprejela Obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, ne pa na začetku leta 2017.

| — | Dalje, tožeči stranki menita, da se z izpodbijanim sklepom od njiju zahteva, naj za Komisijo opravita znaten del dela, vključno z obdelavo podatkov, ki jih je treba predložiti v določeni obliki. |
| --- | --- |

—

Dalje, tožeči stranki menita, da se z izpodbijanim sklepom od njiju zahteva, naj za Komisijo opravita znaten del dela, vključno z obdelavo podatkov, ki jih je treba predložiti v določeni obliki.

| — | Nazadnje, tožeči stranki trdita, da Komisija ob grožnji glob ne more naložiti bremena, ki naj bi bil namenjen temu, da se jima omogoči predložitev dokazov v utemeljitev trditev, ki sta jih navedli v Obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah. |
| --- | --- |

—

Nazadnje, tožeči stranki trdita, da Komisija ob grožnji glob ne more naložiti bremena, ki naj bi bil namenjen temu, da se jima omogoči predložitev dokazov v utemeljitev trditev, ki sta jih navedli v Obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah.

| 2. | Drugi tožbeni razlog: z izpodbijanim sklepom je kršeno načelo sorazmernosti






  — | Tožeči stranki trdita, da so informacije, ki se jih skuša od njiju pridobiti z izpodbijanim sklepom, neupravičene, obsežne ter da jih je izredno težko zbrati ali urediti. Po njunem mnenju se od njiju z izpodbijanim sklepom zahteva, naj zbereta velike količine informacij, ki se v okviru običajnega poslovanja ne zbirajo in shranjujejo sistematično ter naj opravita znaten del dela za Komisijo. |
| --- | --- | --- |

2.

Drugi tožbeni razlog: z izpodbijanim sklepom je kršeno načelo sorazmernosti

—

Tožeči stranki trdita, da so informacije, ki se jih skuša od njiju pridobiti z izpodbijanim sklepom, neupravičene, obsežne ter da jih je izredno težko zbrati ali urediti. Po njunem mnenju se od njiju z izpodbijanim sklepom zahteva, naj zbereta velike količine informacij, ki se v okviru običajnega poslovanja ne zbirajo in shranjujejo sistematično ter naj opravita znaten del dela za Komisijo.

| — | Trdita tudi, da je periodična denarna kazen, ki je določena v izpodbijanem sklepu, če tožeči stranki v roku ne bi predložili takih informacij, neupravičena in da so roki nerazumni. |
| --- | --- |

—

Trdita tudi, da je periodična denarna kazen, ki je določena v izpodbijanem sklepu, če tožeči stranki v roku ne bi predložili takih informacij, neupravičena in da so roki nerazumni.

| 3. | Tretji tožbeni razlog: neobstoj ustrezne obrazložitve izpodbijanega sklepa
  Tožeči stranki trdita, da je obrazložitev v nekaterih delih izpodbijanega sklepa neprepričljiva, nejasna, preveč splošna in neustrezna ter da v obrazložitvi niso utemeljeni obsežni in nepotrebni zahtevki za informacije. Menita, da v nekaterih delih ni nikakršne obrazložitve. Zato trdita, da ne razumeta, zakaj Komisija zaradi izvrševanja preiskovalnih dejanj potrebuje zahtevane informacije. |
| --- | --- |

3.

Tretji tožbeni razlog: neobstoj ustrezne obrazložitve izpodbijanega sklepa

Tožeči stranki trdita, da je obrazložitev v nekaterih delih izpodbijanega sklepa neprepričljiva, nejasna, preveč splošna in neustrezna ter da v obrazložitvi niso utemeljeni obsežni in nepotrebni zahtevki za informacije. Menita, da v nekaterih delih ni nikakršne obrazložitve. Zato trdita, da ne razumeta, zakaj Komisija zaradi izvrševanja preiskovalnih dejanj potrebuje zahtevane informacije.

| 4. | Četrti tožbeni razlog: z izpodbijanim sklepom se skuša neupravičeno prevaliti dokazno breme
  Tožeči stranki trdita, da se skuša z izpodbijanim sklepom prevaliti dokazno breme in dejansko na tožeči stranki „prenesti“ pripravo zadeve zoper njiju. Natančneje, z izpodbijanim sklepom se zahteva, naj tožeči stranki za Komisijo preverita svoje računovodske podatke, čeprav so bili ti podatki predmet skrbnega nadzora, ki so ga opravili zunanji revizorji. Trdita tudi, da se z izpodbijanim sklepom od njiju zahteva, naj dokažeta, da sta poslovali v skladu z zakonom. |
| --- | --- |

4.

Četrti tožbeni razlog: z izpodbijanim sklepom se skuša neupravičeno prevaliti dokazno breme

Tožeči stranki trdita, da se skuša z izpodbijanim sklepom prevaliti dokazno breme in dejansko na tožeči stranki „prenesti“ pripravo zadeve zoper njiju. Natančneje, z izpodbijanim sklepom se zahteva, naj tožeči stranki za Komisijo preverita svoje računovodske podatke, čeprav so bili ti podatki predmet skrbnega nadzora, ki so ga opravili zunanji revizorji. Trdita tudi, da se z izpodbijanim sklepom od njiju zahteva, naj dokažeta, da sta poslovali v skladu z zakonom.

| 5. | Peti tožbeni razlog: z izpodbijanim sklepom je kršen privilegij zoper samoobtožbo






  — | Tožeči stranki trdita, da se z izpodbijanim sklepom od njiju zahteva, naj predložita „informacije“, ki jih ni mogoče upravičeno šteti za dejstva ali dokumente, pri čemer te vključujejo izračune, podrobnosti in šifre, hipotetične cene, analize in razlage preteklih domnev, izraženih pred leti. |
| --- | --- | --- |

5.

Peti tožbeni razlog: z izpodbijanim sklepom je kršen privilegij zoper samoobtožbo

—

Tožeči stranki trdita, da se z izpodbijanim sklepom od njiju zahteva, naj predložita „informacije“, ki jih ni mogoče upravičeno šteti za dejstva ali dokumente, pri čemer te vključujejo izračune, podrobnosti in šifre, hipotetične cene, analize in razlage preteklih domnev, izraženih pred leti.

| — | Tožeči stranki trdita tudi, da se z izpodbijanim sklepom od njiju zahteva, naj dokažeta, da sta vnaprej sprejeli ukrepe zaradi uskladitve s pravili konkurence v EU. |
| --- | --- |

—

Tožeči stranki trdita tudi, da se z izpodbijanim sklepom od njiju zahteva, naj dokažeta, da sta vnaprej sprejeli ukrepe zaradi uskladitve s pravili konkurence v EU.

| 6. | Šesti tožbeni razlog: z izpodbijanim sklepom je kršeno načelo dobrega upravljanja
  Tožeči stranki menita, da se je zaradi tega, kdaj je bil sprejet izpodbijani sklep, zaradi njegove vsebine in njegovih okoliščin vzbudila resna zaskrbljenost glede slabega upravljanja, pravne podlage za pregon ter nadlegovanja in trdita, da Komisija pri tem zlorablja svoja široka preiskovalna pooblastila, da bi po preiskavi, ki je trajala več kot sedem let, prikrila svoj neuspeh pri dokazovanju domnevne kršitve. |
| --- | --- |

6.

Šesti tožbeni razlog: z izpodbijanim sklepom je kršeno načelo dobrega upravljanja

Tožeči stranki menita, da se je zaradi tega, kdaj je bil sprejet izpodbijani sklep, zaradi njegove vsebine in njegovih okoliščin vzbudila resna zaskrbljenost glede slabega upravljanja, pravne podlage za pregon ter nadlegovanja in trdita, da Komisija pri tem zlorablja svoja široka preiskovalna pooblastila, da bi po preiskavi, ki je trajala več kot sedem let, prikrila svoj neuspeh pri dokazovanju domnevne kršitve.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/36

---

Tožba, vložena 12. junija 2017 – Louis Vuitton Malletier/EUIPO – Bee Fee Group (LV POWER ENERGY DRINK)

(Zadeva T-372/17)

(2017/C 256/40)

Jezik, v katerem je bila tožba vložena: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: Louis Vuitton Malletier (Pariz, Francija) (zastopniki: P. Roncaglia, G. Lazzeretti, F. Rossi in N. Parrotta, odvetniki)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Druga stranka pred odborom za pritožbe: Bee Fee Group LTD (Nikozija, Ciper)

Podatki o postopku pred EUIPO

Imetnik sporne znamke: druga stranka pred odborom za pritožbe

Zadevna sporna znamka: figurativna znamka Evropske unije v črni, rdeči in beli barvi, ki vsebuje besedne elemente „LV POWER ENERGY DRINK“ – Blagovna znamka EU št. 12 898 219

Postopek pred EUIPO: postopek za razveljavitev

Izpodbijana odločba: Odločba četrtega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 29. marca 2017 v zadevi R 906/2016-4

Tožbeni predlogi

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | izpodbijano odločbo razveljavi in posledično izpodbijano znamko razglasi za nično; |
| --- | --- |

—

izpodbijano odločbo razveljavi in posledično izpodbijano znamko razglasi za nično;

| — | EUIPO naloži plačilo stroškov tožeče stranke; |
| --- | --- |

—

EUIPO naloži plačilo stroškov tožeče stranke;

| — | imetniku naloži plačilo stroškov tožeče stranke. |
| --- | --- |

—

imetniku naloži plačilo stroškov tožeče stranke.

Navajana tožbena razloga

| — | kršitev člena 8(5) Uredbe št. 207/2009; |
| --- | --- |

—

kršitev člena 8(5) Uredbe št. 207/2009;

| — | kršitev člena 75 Uredbe št. 207/2009 in načela pravne varnosti. |
| --- | --- |

—

kršitev člena 75 Uredbe št. 207/2009 in načela pravne varnosti.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/37

---

Tožba, vložena 9. junija 2017 – Louis Vuitton Malletier/EUIPO – Fulia Trading (LV BET ZAKŁADY BUKMACHERSKIE)

(Zadeva T-373/17)

(2017/C 256/41)

Jezik, v katerem je bila tožba vložena: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: Louis Vuitton Malletier (Pariz, Francija) (zastopniki: P. Roncaglia, G. Lazzeretti, F. Rossi in N. Parrotta, odvetniki)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Druga stranka pred odborom za pritožbe: Fulia Trading Ltd (London, Združeno kraljestvo)

Podatki o postopku pred EUIPO

Imetnik sporne znamke: druga stranka pred odborom za pritožbe

Zadevna sporna znamka: figurativna znamka EU, ki vsebuje besedne elemente „LV BET ZAKŁADY BUKMACHERSKIE“ – prijava za registracijo št. 13514 534

Postopek pred EUIPO: postopek z ugovorom

Izpodbijana odločba: odločba četrtega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 29. marca 2017 v zadevi R 1567/2016-4

Tožbeni predlogi

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | izpodbijano odločbo razveljavi in zavrne registracijo sporne znamke; |
| --- | --- |

—

izpodbijano odločbo razveljavi in zavrne registracijo sporne znamke;

| — | EUIPO naloži plačilo stroškov, ki so tožeči stranki nastali v teh postopkih; |
| --- | --- |

—

EUIPO naloži plačilo stroškov, ki so tožeči stranki nastali v teh postopkih;

| — | družbi Fulia naloži plačilo stroškov, ki so tožeči stranki nastali v teh postopkih. |
| --- | --- |

—

družbi Fulia naloži plačilo stroškov, ki so tožeči stranki nastali v teh postopkih.

Navajana tožbena razloga

| — | Kršitev člena 8(5) Uredbe št. 207/2009; |
| --- | --- |

—

Kršitev člena 8(5) Uredbe št. 207/2009;

| — | kršitev člena 75 Uredbe št. 207/2009 in načela pravne varnosti. |
| --- | --- |

—

kršitev člena 75 Uredbe št. 207/2009 in načela pravne varnosti.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/37

---

Tožba, vložena 13. junija 2017 – Cuervo y Sobrinos1882/EUIPO – A. Salgado Nespereira (Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882)

(Zadeva T-374/17)

(2017/C 256/42)

Jezik, v katerem je bila tožba vložena: španščina

Stranke

Tožeča stranka: Cuervo y Sobrinos1882, SL (Madrid, Španija) (zastopnika: S. Ferrandis González in V. Balaguer Fuentes, odvetnika)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Druga stranka pred odborom za pritožbe: A. Salgado Nespereira, SA (Ourense, Španija)

Podatki o postopku pred EUIPO

Imetnik sporne znamke: tožeča stranka

Zadevna sporna znamka: figurativna znamka Evropske unije, ki vsebuje besedne elemente „Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882“ – Znamka Skupnosti št. 10 931 087

Postopek pred EUIPO: postopek za ugotovitev ničnosti

Izpodbijana odločba: Odločba četrtega odbora EUIPO za pritožbe z dne 29. marca 2017 v zadevi R 1141/2016-4

Tožbeni predlog

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | delno razveljavi odločbo četrtega odbora EUIPO za pritožbe z dne 29. marca 2017 v zadevi R 1141/2016-4, konkretno, v delu, v katerem je z njo potrjena odločba oddelka EUIPO za izbris z dne 29. aprila 2016 v postopku za razglasitev ničnosti št. 10 786 C v delu, v katerem je s to ugotovljena ničnost znamke Evropske unije št. 010931087 „Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882“ za proizvode, registrirane za to znamko, iz razredov 14 in 16. |
| --- | --- |

—

delno razveljavi odločbo četrtega odbora EUIPO za pritožbe z dne 29. marca 2017 v zadevi R 1141/2016-4, konkretno, v delu, v katerem je z njo potrjena odločba oddelka EUIPO za izbris z dne 29. aprila 2016 v postopku za razglasitev ničnosti št. 10 786 C v delu, v katerem je s to ugotovljena ničnost znamke Evropske unije št. 010931087 „Cuervo y Sobrinos LA HABANA 1882“ za proizvode, registrirane za to znamko, iz razredov 14 in 16.

| — | ugotovi, da stroške tega postopka nosi tožena stranka, vključno s tistimi, ki so nastali v postopku pred predhodnima instancama, in sicer pred oddelkom EUIPO za izbris in četrtim odborom EUIPO za pritožbe. |
| --- | --- |

—

ugotovi, da stroške tega postopka nosi tožena stranka, vključno s tistimi, ki so nastali v postopku pred predhodnima instancama, in sicer pred oddelkom EUIPO za izbris in četrtim odborom EUIPO za pritožbe.

Navajani tožbeni razlog

| — | Kršitev člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009. |
| --- | --- |

—

Kršitev člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/38

---

Tožba, vložena 5. junija 2017 – Fenyves/EUIPO (Blue)

(Zadeva T-375/17)

(2017/C 256/43)

Jezik postopka: angleščina

Stranki

Tožeča stranka: Klaudia Patricia Fenyves (Hevesvezekény, Madžarska) (zastopnica: I. Monteiro Alves, odvetnica)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Podatki o postopku pred EUIPO

Zadevna sporna znamka: figurativna znamka EU, ki vsebuje besedni element „BLUE“ – prijava za registracijo št. 15287 907

Izpodbijana odločba: odločba petega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 27. marca 2017 v zadevi R 1974/2016-5

Tožbeni predlogi

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | izpodbijano odločbo razveljavi; |
| --- | --- |

—

izpodbijano odločbo razveljavi;

| — | prijavo znamke posreduje Uradu, da nadaljuje z registracijo; |
| --- | --- |

—

prijavo znamke posreduje Uradu, da nadaljuje z registracijo;

| — | EUIPO naloži plačilo stroškov, vključno s stroški postopka pred odborom za pritožbe. |
| --- | --- |

—

EUIPO naloži plačilo stroškov, vključno s stroški postopka pred odborom za pritožbe.

Navajani tožbeni razlog

| — | Kršitev člena 7 (1)(b) in (c) Uredbe št. 207/2009. |
| --- | --- |

—

Kršitev člena 7 (1)(b) in (c) Uredbe št. 207/2009.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/39 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/39

---

Tožba, vložena 8. junija 2017 – La Zaragozana/EUIPO – Heineken (CERVISIA)

(Zadeva T-378/17)

(2017/C 256/44)

Jezik, v katerem je bila tožba vložena: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: La Zaragozana, SA (Zaragoza, Španija) (zastopnica: L. Broschat García, odvetnica)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Druga stranka pred odborom za pritožbe: Heineken Italia SpA (Pollein, Italija)

Podatki o postopku pred EUIPO

Prijavitelj: druga stranka pred odborom za pritožbe

Zadevna sporna znamka: figurativna znamka EU, ki vsebuje besedni element „CERVISIA“ – prijava za registracijo št. 13395 397

Postopek pred EUIPO: postopek z ugovorom

Izpodbijana odločba: odločba petega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 13. marca 2017 v zadevi R 1241/2016-5

Tožbeni predlog

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | izpodbijano odločbo razveljavi. |
| --- | --- |

—

izpodbijano odločbo razveljavi.

Navajani tožbeni razlog

| — | Kršitev člena 8 (1)(b) Uredbe št. 207/2009. |
| --- | --- |

—

Kršitev člena 8 (1)(b) Uredbe št. 207/2009.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/39 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/39

---

Tožba, vložena 20. junija 2017 – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft/EUIPO – C & C IP (T)

(Zadeva T-379/17)

(2017/C 256/45)

Jezik, v katerem je bila tožba vložena: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: Tengelmann Warenhandelsgesellschaft KG (Mülheim an den Ruhr, Nemčija) (zastopnika: H. Prange in S. Köber, odvetnika)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Druga stranka pred odborom za pritožbe: C & C IP Sàrl (Luxembourg, Luksemburg)

Podatki o postopku pred EUIPO

Prijavitelj: tožeča stranka

Zadevna sporna znamka: figurativna znamka EU, ki vsebuje besedni element „T“ – prijava za registracijo št. 011623 097

Postopek pred EUIPO: postopek z ugovorom

Izpodbijana odločba: odločba petega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 23. marca 2017 v zadevi R 415/2015-5

Tožbena predloga

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | razveljavi odločbo petega odbora za pritožbe pri Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) v zvezi s postopkom z ugovorom št. B 002256 702 glede prijave znamke EU št. 011623 097, ki jo je tožeča stranka prejela 12. aprila 2017, in jo spremeni tako, da se ugovor v celoti zavrne; |
| --- | --- |

—

razveljavi odločbo petega odbora za pritožbe pri Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) v zvezi s postopkom z ugovorom št. B 002256 702 glede prijave znamke EU št. 011623 097, ki jo je tožeča stranka prejela 12. aprila 2017, in jo spremeni tako, da se ugovor v celoti zavrne;

| — | toženi stranki in, glede na primer, drugi stranki pred odborom za pritožbe, naloži plačilo stroškov postopka, vključno s stroški postopka s pritožbo. |
| --- | --- |

—

toženi stranki in, glede na primer, drugi stranki pred odborom za pritožbe, naloži plačilo stroškov postopka, vključno s stroški postopka s pritožbo.

Navajani tožbeni razlog

| — | Kršitev člena 8 (1)(b) Uredbe št. 207/2009. |
| --- | --- |

—

Kršitev člena 8 (1)(b) Uredbe št. 207/2009.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/40

---

Tožba, vložena 23. junija 2017 – Lackmann Fleisch- und Feinkostfabrik/EUIPO (Лидер)

(Zadeva T-386/17)

(2017/C 256/46)

Jezik postopka: nemščina

Stranki

Tožeča stranka: Lackmann Fleisch- und Feinkostfabrik GmbH (Bühl, Nemčija) (zastopnik: A. Lingenfelser, odvetnik)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Podatki o postopku pred EUIPO

Zadevna sporna znamka: figurativna znamka Evropske unije, ki vsebuje besedni element „Лидер“ – Prijava št. 15466 791

Izpodbijana odločba: Odločba prvega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 28. aprila 2017 v zadevi R 2066/2016-1

Tožbeni predlog

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | izpodbijano odločbo razveljavi. |
| --- | --- |

—

izpodbijano odločbo razveljavi.

Navajani tožbeni razlog

| — | Kršitev člena 7(1)(b) Uredbe št. 207/2009. |
| --- | --- |

—

Kršitev člena 7(1)(b) Uredbe št. 207/2009.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/40

---

Tožba, vložena 20. junija 2017 – Triggerball/EUIPO (oblika žogi podobnega telesa z robovi)

(Zadeva T-387/17)

(2017/C 256/47)

Jezik postopka: nemščina

Stranki

Tožeča stranka: Triggerball GmbH (Baiern-Piusheim, Nemčija) (zastopnik: H. Emrich, odvetnik)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Podatki o postopku pred EUIPO

Zadevna sporna znamka: tridimenzionalna znamka Unije (oblika žogi podobnega telesa z robovi) – Prijava št. 15528 615

Izpodbijana odločba: Odločba četrtega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 20. aprila 2017 v zadevi R 376/2017-4

Tožbena predloga

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | izpodbijano odločbo razveljavi; |
| --- | --- |

—

izpodbijano odločbo razveljavi;

| — | EUIPO naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

—

EUIPO naloži plačilo stroškov.

Navajani tožbeni razlog

| — | Kršitev člena 7(1)(b) Uredbe št. 207/2009. |
| --- | --- |

—

Kršitev člena 7(1)(b) Uredbe št. 207/2009.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/41

---

Sklep Splošnega sodišča z dne 13. junija 2017 – Sandvik Intellectual Property/EUIPO – Adveo Group International (ADVEON)

(Zadeva T-115/16) (1)

(2017/C 256/48)

Jezik postopka: angleščina

Predsednik petega senata je odredil izbris zadeve.

---

(1)  UL C 211, 13.6.2016.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/41

---

Sklep Splošnega sodišča z dne 14. junija 2017 – Heineken Romania/EUIPO – Lénárd (Csíki Sör)

(Zadeva T-83/17) (1)

(2017/C 256/49)

Jezik postopka: angleščina

Predsednik šestega senata je odredil izbris zadeve.

---

(1)  UL C 121, 18.4.2017.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/41

---

Sklep Splošnega sodišča z dne 8. junija 2017 – Post Telecom/EIB

(Zadeva T-158/15) (1)

(2017/C 256/50)

Jezik postopka: francoščina

Predsednik devetega senata je odredil izbris zadeve.

---

(1)  UL C 144, 8.5.2017.

---

| 7.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 256/42 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 256/42

---

Sklep Splošnega sodišča z dne 12. junija 2017 – Eco Bat Technologies in drugi/Komisija

(Zadeva T-232/17)

(2017/C 256/51)

Jezik postopka: angleščina

Predsednik osmega senata je odredil izbris zadeve.

---