# Az Európai Unió C 220/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 220 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. július 8. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 220

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. július 8.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 220/01 | A CESSDA ERIC alapszabálya | 1 |
| 2017/C 220/02 | Az ECCSEL ERIC alapszabálya – Európai Szén-dioxid-leválasztó és Tároló Laboratórium Európai Kutatási Infrastruktúra-konzorcium | 15 |
| 2017/C 220/03 | Az ESSA higiéniai iránymutatása a csírák és a csíráztatásra szánt magvak előállításához | 29 |
| 2017/C 220/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8242 – Rolls-Royce/ITP) (
  1
  ) | 53 |
| 2017/C 220/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8465 – Vivendi/Telecom Italia) (
  1
  ) | 53 |
| 2017/C 220/06 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8510 – Robert Tönnies/Clemens Tönnies/Zur Mühlen Group and Asset Group) (
  1
  ) | 54 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2017/C 220/01

A CESSDA ERIC alapszabálya

1

2017/C 220/02

Az ECCSEL ERIC alapszabálya – Európai Szén-dioxid-leválasztó és Tároló Laboratórium Európai Kutatási Infrastruktúra-konzorcium

15

2017/C 220/03

Az ESSA higiéniai iránymutatása a csírák és a csíráztatásra szánt magvak előállításához

29

2017/C 220/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8242 – Rolls-Royce/ITP) (
  1
  )

1

53

2017/C 220/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8465 – Vivendi/Telecom Italia) (
  1
  )

1

53

2017/C 220/06

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8510 – Robert Tönnies/Clemens Tönnies/Zur Mühlen Group and Asset Group) (
  1
  )

1

54

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 220/07 | Euroátváltási árfolyamok | 55 |
| 2017/C 220/08 | A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján elismert szervezetek jegyzéke | 56 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2017/C 220/09 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek megállapítása (
  1
  ) | 57 |
| 2017/C 220/10 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 58 |
| 2017/C 220/11 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 59 |
| 2017/C 220/12 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 60 |
| 2017/C 220/13 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 61 |
| 2017/C 220/14 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 62 |
| 2017/C 220/15 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 63 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2017/C 220/07

Euroátváltási árfolyamok

55

2017/C 220/08

A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján elismert szervezetek jegyzéke

56

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2017/C 220/09

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek megállapítása (
  1
  )

1

57

2017/C 220/10

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

58

2017/C 220/11

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

59

2017/C 220/12

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

60

2017/C 220/13

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

61

2017/C 220/14

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

62

2017/C 220/15

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

63

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 220/16 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8528 – SEGRO/PSPIB/SELP/Morgane Portfolio) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 64 |
| 2017/C 220/17 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8557 – CCMP Capital/MSD Aqua Partners/Hayward Industries) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 65 |
| 2017/C 220/18 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8356 – Wietersdorfer/Amiantit/HOBAS JV) (
  1
  ) | 66 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2017/C 220/16

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8528 – SEGRO/PSPIB/SELP/Morgane Portfolio) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

64

2017/C 220/17

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8557 – CCMP Capital/MSD Aqua Partners/Hayward Industries) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

65

2017/C 220/18

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8356 – Wietersdorfer/Amiantit/HOBAS JV) (
  1
  )

1

66

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/1

---

A CESSDA ERIC ALAPSZABÁLYA

(2017/C 220/01)

PREAMBULUM

a Belga Királyság,

a Cseh Köztársaság,

a Dán Királyság,

a Németországi Szövetségi Köztársaság,

a Görög Köztársaság,

a Francia Köztársaság

Magyarország,

a Holland Királyság,

az Osztrák Köztársaság,

a Szlovén Köztársaság,

a Szlovák Köztársaság,

a Svéd Királyság,

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága,

a Norvég Királyság,

a továbbiakban: a tagok, és

a Svájci Államszövetség,

a továbbiakban: a megfigyelők,

MIVEL a tagok meggyőződése, hogy napjaink fő társadalmi kihívásai, az aktuális társadalmi folyamatok, az azokból adódó problémák és a rendelkezésre álló megoldások megértéséhez létfontosságú a társadalomtudományos adatokhoz és metaadatokhoz való hozzáférés biztosítása;

MIVEL az Európai Társadalomtudományos Adatarchívumok Konzorciuma (CESSDA) a tagországok meglévő nemzeti szolgálataira építve, szoros együttműködésen keresztül erősíti és bővíti a páneurópai együttműködést a társadalomtudományos adatarchívumok kutatása és fejlesztése terén, mind a tudományos, mind a gazdasági érdekre figyelemmel;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a tagok az európai társadalomtudományos kutatás tudományos kiválóságának és eredményességének fokozására, valamint az adatokhoz és a metaadatokhoz való könnyű, határoktól független hozzáférés bővítésére törekszenek;

EMLÉKEZTETVE arra, hogy a CESSDA-t a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) elismerte és felvette az ESFRI ütemtervébe (2006);

MIVEL Németország a CESSDA német szolgáltatásnyújtója által ellátandó külön feladatok finanszírozásával további hozzájárulást kíván nyújtani;

KÉRVE, hogy az Európai Bizottság a 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendelet alapján európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (CESSDA ERIC) hozza létre a CESSDA infrastruktúráját,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Elnevezés, székhely és munkanyelv

(1)   Az Európai Társadalomtudományos Adatarchívumok Konzorciuma (CESSDA) a 723/2009/EK rendelet rendelkezései alapján létrejött európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (ERIC) működik, és elnevezése CESSDA ERIC.

(2)   A CESSDA ERIC törvényes székhelye a norvégiai Bergen.

(3)   A CESSDA ERIC munkanyelve az angol.

2. cikk

Feladatok és tevékenység

(1)   A CESSDA ERIC egy decentralizált kutatási infrastruktúra központi adatbázisa, amely a tagok, megfigyelők és egyéb partnerek társadalomtudományos adattárait kapcsolja össze. A CESSDA ERIC nem tart fenn saját adatarchívumot.

(2)   A CESSDA ERIC feladata decentralizált és fenntartható kutatási infrastruktúrát biztosítani, amelynek segítségével a tudományos közösség kiváló minőségű kutatásokat végezhet a társadalomtudományok terén, hozzájárulva napjaink főbb társadalmi kihívásainak hathatós megoldásához, valamint a társadalomtudományok oktatásához és elsajátításához.

(3)   A CESSDA ERIC nem törekszik gazdasági haszonszerzésre. Mindazonáltal a CESSDA ERIC korlátozott mértékben végezhet gazdasági tevékenységeket, amennyiben ezek szorosan kapcsolódnak az elsődleges feladatához, és nem veszélyeztetik annak ellátását.

(4)   A CESSDA ERIC a feladatának ellátása érdekében hozzájárul szabványok, előírások és szakmai legjobb gyakorlatok kialakításához és összehangolásához, többek között adatmegosztási és adatkezelési képzések révén. A CESSDA ERIC megfelelő esetben új adatforrásokkal bővíti az infrastruktúrát.

(5)   A CESSDA ERIC előmozdítja a kutatási infrastruktúrákban való szélesebb körű részvételt. A társadalomtudományos adattáraik továbbfejlesztéséhez támogatást igénylő országok belépésének elősegítése érdekében a CESSDA ERIC képzéseket kínál és cseréket mozdít elő a tapasztalt és a potenciális szolgáltatásnyújtók körében.

2. FEJEZET

TAGSÁG

3. cikk

Tagság

(1)   Tagok vagy szavazati joggal nem rendelkező megfigyelők lehetnek:

| a) | az Európai Unió tagállamai; |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió tagállamai;

| b) | társult országok; |
| --- | --- |

b)

társult országok;

| c) | a társult országoktól eltérő harmadik országok; |
| --- | --- |

c)

a társult országoktól eltérő harmadik országok;

| d) | kormányközi szervezetek. |
| --- | --- |

d)

kormányközi szervezetek.

Ezen Alapszabály 1. melléklete tartalmazza a CESSDA ERIC bejegyzésének napján a tagok, megfigyelők és szolgáltatásnyújtók jegyzékét. Az igazgató a CESSDA ERIC összetételében bekövetkező változásoknak megfelelően napra készen tartja e mellékletet.

(2)   Az új tagok és megfigyelők csatlakozása, valamint a tagsági vagy megfigyelői jogviszony megszűnése az 5. és a 6. cikknek megfelelően történik.

(3)   A CESSDA ERIC tagsága legalább egy uniós tagállamból és két további országból áll; ez utóbbiak lehetnek uniós tagállamok vagy társult országok.

(4)   A tagok jogai az alábbiak:

| a) | a CESSDA ERIC márkanévnek a „CESSDA” vagy „CESSDA ERIC” bármilyen vizuális vagy hangalapú megjelenítéséből álló használata, amely a szavak, valamely beszámoló, termék vagy szolgáltatás használatát a CESSDA ERIC-kel kapcsolja össze; |
| --- | --- |

a)

a CESSDA ERIC márkanévnek a „CESSDA” vagy „CESSDA ERIC” bármilyen vizuális vagy hangalapú megjelenítéséből álló használata, amely a szavak, valamely beszámoló, termék vagy szolgáltatás használatát a CESSDA ERIC-kel kapcsolja össze;

| b) | egy vagy több képviselő jogalany kinevezése; |
| --- | --- |

b)

egy vagy több képviselő jogalany kinevezése;

| c) | részvétel és szavazás a közgyűlés ülésein; |
| --- | --- |

c)

részvétel és szavazás a közgyűlés ülésein;

| d) | a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott szolgáltatásnyújtók feljogosítása arra, hogy:






  i. | részt vegyenek a CESSDA ERIC képzéseken és kapcsolódó tevékenységeken; |
| --- | --- | --- |

d)

a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott szolgáltatásnyújtók feljogosítása arra, hogy:

i.

részt vegyenek a CESSDA ERIC képzéseken és kapcsolódó tevékenységeken;

| ii. | a CESSDA ERIC-kel kötött szerződés alapján fejlesztett CESSDA ERIC szoftvert, köztesszoftvert és eszközöket használjanak; |
| --- | --- |

ii.

a CESSDA ERIC-kel kötött szerződés alapján fejlesztett CESSDA ERIC szoftvert, köztesszoftvert és eszközöket használjanak;

| iii. | az Európai Társadalomtudományos Nyelvi Szókincstárat (ELSST) használják; |
| --- | --- |

iii.

az Európai Társadalomtudományos Nyelvi Szókincstárat (ELSST) használják;

| e) | a 11. cikkben előírt módon részt vegyenek a Szolgáltatásnyújtók Fórumában. |
| --- | --- |

e)

a 11. cikkben előírt módon részt vegyenek a Szolgáltatásnyújtók Fórumában.

(5)   A tagok kötelezettségei az alábbiak:

| a) | hozzájárulás a CESSDA ERIC költségvetéséhez a közgyűlés által meghatározott finanszírozási képlet alapján; |
| --- | --- |

a)

hozzájárulás a CESSDA ERIC költségvetéséhez a közgyűlés által meghatározott finanszírozási képlet alapján;

| b) | szolgáltatásnyújtó kijelölése a CESSDA ERIC szolgáltatások nyújtására országukban és Európa-szerte; |
| --- | --- |

b)

szolgáltatásnyújtó kijelölése a CESSDA ERIC szolgáltatások nyújtására országukban és Európa-szerte;

| c) | a kijelölt szolgáltatásnyújtó számára a 2. mellékletben meghatározott követelmények teljesítését lehetővé tevő nemzeti finanszírozás biztosítása; |
| --- | --- |

c)

a kijelölt szolgáltatásnyújtó számára a 2. mellékletben meghatározott követelmények teljesítését lehetővé tevő nemzeti finanszírozás biztosítása;

| d) | a nemzeti társadalomtudományos adatarchívumok vonatkozásában szabványok elfogadásának ösztönzése; |
| --- | --- |

d)

a nemzeti társadalomtudományos adatarchívumok vonatkozásában szabványok elfogadásának ösztönzése;

| e) | az adatokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést lehetővé tevő technikai infrastruktúra biztosítása; |
| --- | --- |

e)

az adatokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést lehetővé tevő technikai infrastruktúra biztosítása;

| f) | a tagország kutatói által a szolgáltatások igénybevételének elősegítése, valamint a felhasználói visszajelzések és igények gyűjtése; |
| --- | --- |

f)

a tagország kutatói által a szolgáltatások igénybevételének elősegítése, valamint a felhasználói visszajelzések és igények gyűjtése;

| g) | a nemzeti társadalomtudományos adatarchívumok integrációjának támogatása és szükség szerint ennek kezdeményezése, ideértve a nemzeti archívumok más tag vagy megfigyelő országok archívumaival való integrációját is. |
| --- | --- |

g)

a nemzeti társadalomtudományos adatarchívumok integrációjának támogatása és szükség szerint ennek kezdeményezése, ideértve a nemzeti archívumok más tag vagy megfigyelő országok archívumaival való integrációját is.

4. cikk

Megfigyelők

(1)   Megfigyelő lehet olyan ország vagy kormányközi szervezet, amely vagy készül a taggá válásra, vagy belpolitikai okokból nem válhat taggá, de a CESSDA ERIC tevékenységeihez hozzá kíván járulni és részt kíván venni azokban.

(2)   A megfigyelők jogai az alábbiak:

| a) | a CESSDA ERIC márkanév használata a „megfigyelő” kifejezéssel; |
| --- | --- |

a)

a CESSDA ERIC márkanév használata a „megfigyelő” kifejezéssel;

| b) | egy vagy több képviselő jogalany kinevezése; |
| --- | --- |

b)

egy vagy több képviselő jogalany kinevezése;

| c) | szavazás nélküli részvétel a közgyűléseken; |
| --- | --- |

c)

szavazás nélküli részvétel a közgyűléseken;

| d) | a rendszereik, folyamataik és szolgáltatásaik fejlesztése során a CESSDA ERIC közvetlen támogatásának igénybevétele; |
| --- | --- |

d)

a rendszereik, folyamataik és szolgáltatásaik fejlesztése során a CESSDA ERIC közvetlen támogatásának igénybevétele;

| e) | a szolgáltatásnyújtóik feljogosítása arra, hogy:






  i. | részt vegyenek a CESSDA ERIC képzéseken és kapcsolódó tevékenységeken; |
| --- | --- | --- |

e)

a szolgáltatásnyújtóik feljogosítása arra, hogy:

i.

részt vegyenek a CESSDA ERIC képzéseken és kapcsolódó tevékenységeken;

| ii. | a CESSDA ERIC-kel kötött szerződés alapján fejlesztett CESSDA ERIC szoftvert, köztesszoftvert és eszközöket használjanak; |
| --- | --- |

ii.

a CESSDA ERIC-kel kötött szerződés alapján fejlesztett CESSDA ERIC szoftvert, köztesszoftvert és eszközöket használjanak;

| iii. | az Európai Társadalomtudományos Nyelvi Szókincstárat (ELSST) használják; |
| --- | --- |

iii.

az Európai Társadalomtudományos Nyelvi Szókincstárat (ELSST) használják;

| f) | a 12. cikkben előírt módon részt vegyenek a Szolgáltatásnyújtók Fórumában. |
| --- | --- |

f)

a 12. cikkben előírt módon részt vegyenek a Szolgáltatásnyújtók Fórumában.

(3)   A megfigyelők kötelezettségei az alábbiak:

| a) | a csatlakozási folyamat keretében megállapított költségvetési hozzájárulásnak a közgyűlés határozata szerinti befizetése; |
| --- | --- |

a)

a csatlakozási folyamat keretében megállapított költségvetési hozzájárulásnak a közgyűlés határozata szerinti befizetése;

| b) | a megfigyelőként való felvételkor vállalt tevékenységek ellátása; |
| --- | --- |

b)

a megfigyelőként való felvételkor vállalt tevékenységek ellátása;

| c) | az országukban és Európa-szerte CESSDA ERIC szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatásnyújtó kijelölése, ha a kérdéses megfigyelőre nézve ezekről a szolgáltatásokról megállapodtak; |
| --- | --- |

c)

az országukban és Európa-szerte CESSDA ERIC szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatásnyújtó kijelölése, ha a kérdéses megfigyelőre nézve ezekről a szolgáltatásokról megállapodtak;

| d) | adott esetben a kijelölt szolgáltatásnyújtó számára a 2. mellékletben meghatározott követelmények teljesítését lehetővé tevő nemzeti finanszírozás biztosítása. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a kijelölt szolgáltatásnyújtó számára a 2. mellékletben meghatározott követelmények teljesítését lehetővé tevő nemzeti finanszírozás biztosítása.

5. cikk

Csatlakozás

(1)   Ezen Alapszabály hatálybalépését követően a 3. cikk (1) bekezdésében felsorolt bármely jogalany tagként vagy megfigyelőként felvehető. A csatlakozást a közgyűlés leadott szavazatainak kétharmados többségével kell jóváhagyni. A csatlakozás feltétele, hogy a jogalany pozitívan járulhat hozzá a CESSDA ERIC 2. cikkben említett feladataihoz és tevékenységeihez, valamint várhatóan teljesíti a 3. cikk (5) bekezdésében és a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségeket. A taggá vagy megfigyelővé válás iránti kérelmet az igazgatónak kell címezni, aki a kérelem elfogadásáról – vagy elutasításáról – ajánlást tesz a közgyűlésnek.

(2)   Az igazgató kérésére a csatlakozó tag vagy megfigyelő kiválaszt és javasol egy szolgáltatásnyújtót, aki a szolgáltatásnyújtói feladatok ellátásáért felel.

(3)   Az igazgató kikéri a tudományos tanácsadó bizottság és a szolgáltatásnyújtók fórumának tanácsát, mielőtt a javasolt szolgáltatásnyújtó elfogadásra vagy elutasításra kerülne.

6. cikk

A tagsági vagy a megfigyelői jogviszony megszűnése

(1)   A tagok és megfigyelők legalább hat hónapos felmondási idővel mondhatnak le a tagságukról vagy megfigyelői jogviszonyukról. A lemondást írásba kell foglalni, és az igazgatónak kell címezni. A tagok és megfigyelők a taggá, illetve megfigyelővé válástól számított első négy évben nem mondhatnak le, kivéve, ha a közgyűlés rendkívüli okokból rövidebb időszakot is elfogad.

(2)   Mielőtt a tagsági vagy a megfigyelői jogviszony megszűnése hatályba léphetne, be kell fizetni az esetlegesen elmaradt hozzájárulásokat, és teljesíteni kell az egyéb kötelezettségeket. A szolgáltatásnyújtó azon vagyontárgyait, amelyeket a CESSDA ERIC finanszírozott, lehetőség szerint vissza kell juttatni a CESSDA ERIC-nek.

(3)   A közgyűlés a leadott szavazatok kétharmados többségével határozhat valamely tag tagságának vagy megfigyelői jogviszonyának megszüntetéséről, ha a tag vagy megfigyelő megsérti az Alapszabályt, az alkalmazandó jogszabályokat, vagy nem képes a tagsági vagy a megfigyelői kötelezettségeket teljesíteni.

(4)   Egy tag nem szavazhat a saját lemondásával vagy tagságának esetleges megszüntetésével kapcsolatos kérdésekben.

3. FEJEZET

IRÁNYÍTÁS

7. cikk

Irányítás

(1)   A CESSDA ERIC irányítási struktúrája a következő szervekből áll:

| a) | a közgyűlés; |
| --- | --- |

a)

a közgyűlés;

| b) | az igazgató; |
| --- | --- |

b)

az igazgató;

| c) | a szolgáltatásnyújtók és a szolgáltatásnyújtók fóruma, amely tanácsadói szerepet tölt be; |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatásnyújtók és a szolgáltatásnyújtók fóruma, amely tanácsadói szerepet tölt be;

| d) | a tudományos tanácsadó testület; |
| --- | --- |

d)

a tudományos tanácsadó testület;

| e) | a CESSDA ERIC célkitűzései teljesítésének elősegítésére a közgyűlés által létrehozott bármely más tanácsadó bizottság. |
| --- | --- |

e)

a CESSDA ERIC célkitűzései teljesítésének elősegítésére a közgyűlés által létrehozott bármely más tanácsadó bizottság.

8. cikk

A közgyűlés

(1)   A közgyűlés a tagok és a megfigyelők küldötteiből áll.

(2)   A közgyűlés a CESSDA ERIC legfőbb szerve. A közgyűlés az alábbi feladatokat látja el:

| a) | határoz a költségvetésről és a finanszírozási képletről, valamint jóváhagyja az éves pénzügyi kimutatást és az éves jelentést. A finanszírozási képlet bármilyen módosításához a leadott szavazatok kétharmados többsége szükséges. A leadott szavazatok kétharmados többségével kell határozni a költségvetés bármely olyan növeléséről, amely magasabb éves díjat eredményez; |
| --- | --- |

a)

határoz a költségvetésről és a finanszírozási képletről, valamint jóváhagyja az éves pénzügyi kimutatást és az éves jelentést. A finanszírozási képlet bármilyen módosításához a leadott szavazatok kétharmados többsége szükséges. A leadott szavazatok kétharmados többségével kell határozni a költségvetés bármely olyan növeléséről, amely magasabb éves díjat eredményez;

| b) | a leadott szavazatok kétharmados többségével meghatározza a CESSDA ERIC politikáját tudományos, technikai és adminisztratív ügyekben, valamint a szellemi tulajdonra vonatkozó politikát vezet be és tart fenn; |
| --- | --- |

b)

a leadott szavazatok kétharmados többségével meghatározza a CESSDA ERIC politikáját tudományos, technikai és adminisztratív ügyekben, valamint a szellemi tulajdonra vonatkozó politikát vezet be és tart fenn;

| c) | a leadott szavazatok kétharmados többségével stratégiai terveket és munkaterveket fogad el; |
| --- | --- |

c)

a leadott szavazatok kétharmados többségével stratégiai terveket és munkaterveket fogad el;

| d) | felügyeli a CESSDA ERIC irányítását; |
| --- | --- |

d)

felügyeli a CESSDA ERIC irányítását;

| e) | megválasztja a közgyűlés elnökét és alelnökét; |
| --- | --- |

e)

megválasztja a közgyűlés elnökét és alelnökét;

| f) | kinevezi és visszahívja a CESSDA ERIC igazgatóját; |
| --- | --- |

f)

kinevezi és visszahívja a CESSDA ERIC igazgatóját;

| g) | kinevezi, felváltja és felmenti a tudományos tanácsadó bizottság tagjait; |
| --- | --- |

g)

kinevezi, felváltja és felmenti a tudományos tanácsadó bizottság tagjait;

| h) | jóváhagyja a valamely tag vagy megfigyelő által javasolt szolgáltatásnyújtókat, valamint azok felváltását. A jóváhagyás visszavonható, amennyiben a szolgáltatásnyújtó nem teljesíti a kötelezettségeit; |
| --- | --- |

h)

jóváhagyja a valamely tag vagy megfigyelő által javasolt szolgáltatásnyújtókat, valamint azok felváltását. A jóváhagyás visszavonható, amennyiben a szolgáltatásnyújtó nem teljesíti a kötelezettségeit;

| i) | kinevezi, felváltja és felmenti a közgyűlés által létrehozott bizottságok tagjait; |
| --- | --- |

i)

kinevezi, felváltja és felmenti a közgyűlés által létrehozott bizottságok tagjait;

| j) | elfogadja a CESSDA ERIC-re vonatkozó könyvvizsgálati jelentéseket; |
| --- | --- |

j)

elfogadja a CESSDA ERIC-re vonatkozó könyvvizsgálati jelentéseket;

| k) | átveszi és megvizsgálja a tudományos tanácsadó bizottságtól származó éves jelentéseket; |
| --- | --- |

k)

átveszi és megvizsgálja a tudományos tanácsadó bizottságtól származó éves jelentéseket;

| l) | a szolgáltatásnyújtók fórumával egyeztetve elfogadja a szolgáltatásnyújtók azon működési szabályait és előírásait, amelyek a CESSDA ERIC működtetésével összefüggnek; |
| --- | --- |

l)

a szolgáltatásnyújtók fórumával egyeztetve elfogadja a szolgáltatásnyújtók azon működési szabályait és előírásait, amelyek a CESSDA ERIC működtetésével összefüggnek;

| m) | az 5. és a 6. cikknek megfelelően jóváhagyja az új tagok és megfigyelők csatlakozását, valamint a tagsági és megfigyelői jogviszony megszűnését; |
| --- | --- |

m)

az 5. és a 6. cikknek megfelelően jóváhagyja az új tagok és megfigyelők csatlakozását, valamint a tagsági és megfigyelői jogviszony megszűnését;

(3)   A közgyűlésben minden tagot legfeljebb két küldött képvisel. A közgyűlésben minden egyes tag egyetlen szavazattal rendelkezik. A határozathozatal a leadott szavazatok egyszerű többségével történik, kivéve, ha ezen Alapszabály erről másként rendelkezik. Az uniós tagállamoknak és a társult országoknak együttesen rendelkezniük kell a közgyűlésben a szavazati jogok többségével. Az elnök nem szavaz, kivéve szavazategyenlőség esetén, amikor az elnök szavazata dönt.

(4)   A közgyűlés akkor határozatképes, ha a tagok fele jelen van. Amennyiben a közgyűlés nem határozatképes, az ülést három héten belül új meghívóval, de azonos napirenddel ismét össze kell hívni. A megismételt ülés akkor határozatképes, ha legalább a tagok negyede jelen van. Amennyiben a megismételt ülés nem határozatképes, a közgyűlés elnöke jogosult azokat a határozatokat meghozni, amelyek nem halaszthatóak el addig, amíg ismét összehívható határozatképes közgyűlés. E határozatokat az első adódó alkalommal a közgyűlés elé kell terjeszteni felülvizsgálatra.

(5)   Ha az Alapszabály a szavazatok kétharmados többségét írja elő, a határozatképességhez a tagok háromnegyedének jelenléte szükséges.

(6)   A közgyűlésen kizárólag a fizikailag jelen lévő tagok szavazhatnak. Amennyiben azonban valamely tag nem tud fizikailag megjelenni, a közgyűlés elfogadhatja az elektronikus jelenlétet. A szavazati jogok nem ruházhatók át. A szavazás titkos, ha a jelenlévő tagok legalább egyharmada kéri ezt az eljárást.

(7)   Szükség esetén az elnök dönthet valamely határozatnak írásbeli eljárás útján, a közgyűlések közötti időszakban történő meghozataláról.

(8)   A megfigyelők jogában áll szavazati jog nélkül részt venni a közgyűléseken. Minden egyes megfigyelő legfeljebb két küldöttet küldhet.

(9)   A közgyűlés két éves időtartamra elnököt és elnökhelyettest választ a tagok küldöttei közül. Miután megválasztották, az elnök többé nem része a tag küldöttségének. Ugyanez vonatkozik arra, ha az elnök helyébe az elnökhelyettes lép. A kinevezések által érintett tagok másik küldöttet neveznek ki a képviseletükre a közgyűlésben.

(10)   A közgyűlés minden évben legalább egyszer ülésezik. A közgyűlés összehívásáról az elnök legalább négy héttel korábban értesítést küld. A tagok és a megfigyelők jogosultak napirendi pontokat javasolni, ha az elnököt legalább két héttel az ülés előtt értesítik erről. A rendkívüli közgyűlést, amennyiben az a CESSDA ERIC érdekében szükséges, az elnök vagy az igazgató, illetve a tagok legalább felének kérésére össze kell hívni.

9. cikk

Az igazgató

(1)   Az igazgató a CESSDA ERIC vezérigazgatója, tudományos igazgatója és jogi képviselője.

(2)   Az igazgató kinevezése öt évre szól, és megújítható. Az igazgató a közgyűlésnek tesz jelentést.

(3)   Az igazgató felel az éves költségvetés, a stratégiák és a politikák kialakításáért, amelyeket a közgyűlés fogad el.

(4)   Az igazgató felel a közgyűlések előkészítéséért, valamint biztosítja a tudományos tanácsadó bizottság és a szolgáltatásnyújtók fóruma számára a szükséges adminisztratív támogatást.

(5)   Az igazgató felel a közgyűlés határozatainak végrehajtásáért, továbbá gondoskodik arról, hogy a CESSDA ERIC minden vonatkozó jogi követelményt tiszteletben tartson.

(6)   Az igazgató felhatalmazással rendelkezik a CESSDA ERIC működéséhez szükséges minden határozat meghozatalához.

(7)   Az igazgató rendszeresen kikéri a szolgáltatásnyújtók fórumának tanácsát a szolgáltatásnyújtók számára különös jelentőséggel bíró ügyekben, a szolgáltatásnyújtók fórumát felkéri észrevételeik megtételére a költségvetési tervezetről, a munkatervekről, valamint a stratégiákról és más fontos szakpolitikai ügyekről azoknak a közgyűlés elé való terjesztése előtt.

(8)   Az igazgató figyelemmel kíséri, hogy a szolgáltatásnyújtók a CESSDA ERIC-kel összefüggő tevékenységeik során a működési szabályokat és előírásokat tiszteletben tartják-e, és évente jelentést tesz a közgyűlésnek az esetleges szabálytalanságok elleni intézkedésekre vonatkozó ajánlásairól.

10. cikk

A tudományos tanácsadó testület

(1)   A közgyűlés kinevez egy független, legalább négy-, de legfeljebb héttagú tudományos tanácsadó testületet kiváló, független és tapasztalt, a világ bármely részéről származó kutatókból. A tudományos tanácsadó testület kinevezése az igazgató ajánlásain alapul. Az igazgató tanácsokat kér a tudományos tanácsadó testülettől és a szolgáltatásnyújtók fórumától. A tudományos tanácsadó testület tagjainak hivatali ideje három év. A tagság egyszer megújítható.

(2)   Az igazgató legalább évente egyszer konzultál a tudományos tanácsadó testülettel a szolgáltatások tudományos minőségéről, a tudományos szakpolitikákról, és az ezekkel kapcsolatos eljárásokról és jövőbeni tervekről.

(3)   A tudományos tanácsadó testület évente írásos jelentést készít tevékenységeiről, melyet az igazgatón keresztül terjeszt a közgyűlés elé. A jelentésben be kell számolni a CESSDA ERIC által az adatfelhasználók számára nyújtott szolgáltatások értékeléséről. Az igazgató a közgyűlés elé terjeszti a jelentést, valamint az ahhoz fűzött megjegyzéseit és esetleges ajánlásait.

(4)   A tudományos tanácsadó testület felkérheti az igazgatót arra, hogy javasolja a közgyűlésnek a testület tagságának bővítését annak érdekében, hogy az a CESSDA ERIC valamennyi tevékenységi területét kellőképp lefedje.

11. cikk

A szolgáltatásnyújtók

(1)   A szolgáltatásnyújtók a CESSDA ERIC által integrált, decentralizált operatív hálózatot alkotnak.

(2)   A szolgáltatásnyújtók azok az intézmények, amelyeket a tagok és a megfigyelők megbíztak a társadalomtudományos adatok országukban és Európa-szerte történő beszerzésével, megőrzésével és az azokhoz való hozzáférés biztosításával kapcsolatos feladatok ellátásával a 3. cikk (5) bekezdésének b) pontja és a 4. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében.

(3)   A szolgáltatásnyújtók betartják a 2. mellékletben meghatározott, a CESSDA ERIC-kel összefüggő tevékenységekre vonatkozó működési szabályokat és előírásokat.

(4)   A CESSDA ERIC-nek és a szolgáltatásnyújtóknak a 2. mellékletben felsorolt feladatokkal kapcsolatos jogait és kötelezettségeit a CESSDA ERIC és a kérdéses szolgáltatásnyújtó között létrejött szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodás szabályozza.

(5)   A szolgáltatásnyújtók a CESSDA ERIC irányításában tanácsadói minőségben vesznek részt.

(6)   A közgyűlés határozata alapján két vagy három évente értékelni kell a szolgáltatásnyújtók képességét a 2. mellékletben előírt kötelezettségek teljesítésére. Az igazgató a szolgáltatásnyújtók fórumával és a tudományos tanácsadó bizottsággal egyeztetve dönt arról, hogy az értékeléseket ki és hogyan végezze el, továbbá a közgyűlés elé terjeszti az értékelések eredményét az azokkal kapcsolatos közgyűlési határozatokra vonatkozó javaslatokkal együtt.

12. cikk

A szolgáltatásnyújtók fóruma

(1)   A szolgáltatásnyújtók fórumát a szolgáltatásnyújtók képviselői alkotják, és az tanácsadói feladatkört lát el. Minden egyes tagnak, illetve megfigyelőnek egy tagja lehet a fórumban. A szolgáltatásnyújtók fórumát az igazgató segíti és támogatja.

(2)   Az igazgató a CESSDA ERIC tevékenységek jövőbeli terveiről és technikai vonatkozásairól évente legalább egyszer egyeztet a szolgáltatásnyújtók fórumával, a szolgáltatásnyújtók véleményét pedig közvetíti a közgyűlés felé.

13. cikk

Az alapszabály módosításai

A közgyűlés a leadott szavazatok kétharmadával határozhat arról, hogy az Alapszabály módosítását javasolja. A javaslatot a 723/2009/EK rendelet 11. cikkének megfelelően az Európai Bizottságnak kell benyújtani.

4. FEJEZET

POLITIKÁK

14. cikk

Az adathozzáférési politika

(1)   A CESSDA ERIC adathozzáférési politikájának meg kell felelnie a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) adatelérési ajánlásainak és útmutatásainak (Az állami finanszírozású kutatások adataihoz való hozzáférésre vonatkozó OECD-elvek és -iránymutatások, OECD 2007.)

(2)   A szolgáltatásnyújtók birtokában lévő, közfinanszírozású adatok és metaadatok a 14. cikk (6) bekezdésében szereplő előírások sérelme nélkül nyíltan és ingyenesen hozzáférhetők az állami kutatás és oktatás számára, és azokat megfelelő időben rendelkezésre kell bocsátani.

(3)   A szolgáltatásnyújtók minden adatgyűjteményt elérhetővé tesznek a felhatalmazott kutatók számára állami kutatás és oktatás céljára.

(4)   A szolgáltatásnyújtók a megfelelő nemzetközi, európai és nemzeti szabályok és etikai kódexek követésével biztosítják az adatalanyok (érintettek) anonimitását.

(5)   A szolgáltatásnyújtók a birtokukban lévő adatok és metaadatok elérése kapcsán igazságos, nyílt és átlátható eljárásokat alkalmaznak.

(6)   A 14. cikk (2) és (3) bekezdésében rögzített nyílt hozzáférés elve nem kötelezi a szolgáltatásnyújtókat arra, hogy olyan esetben is megosszanak adatokat, metaadatokat vagy adatgyűjteményeket, amikor ez ellentétes volna a nemzeti joggal, a szellemi tulajdonhoz fűződő joggal vagy más alkalmazandó joggal.

15. cikk

Terjesztéspolitika

(1)   A CESSDA ERIC adatterjesztési politikáját a kommunikációs stratégiája keretében kell végrehajtani.

(2)   Az adatterjesztési politika a CESSDA ERIC által finanszírozott valamennyi tevékenység eredményeire alkalmazandó, és nyíltan elérhető, hacsak korábbi szellemitulajdon-jogok ezt nem akadályozzák.

(3)   Valamennyi technikai dokumentumot, szakpolitikát, alapvető eljárást és nyomonkövetési jelentést nyilvánosan elérhetővé kell tenni a CESSDA ERIC honlapján.

(4)   A szolgáltatásnyújtókra háruló kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos dokumentumokat a szolgáltatásnyújtóknak közzé kell tenniük.

16. cikk

Szellemi tulajdon

(1)   A „szellemi tulajdon” fogalma az alapszabályzatban az 1967. július 14-én aláírt, a Szellemi Tulajdon Világszervezetét (WIPO) létrehozó egyezmény 2. cikke szerint értendő.

(2)   A szellemi tulajdonnal kapcsolatos kérdésekben a tagok, megfigyelők és szolgáltatásnyújtók viszonyát az alkalmazandó nemzeti jog, valamint a vonatkozó nemzetközi szabályozás határozza meg.

(3)   Az a szellemi tulajdon, amellyel a tagok vagy a szolgáltatásnyújtók hozzájárulnak a CESSDA ERIC működéséhez, a szellemi tulajdon jogosultjának tulajdonában marad.

(4)   Amennyiben a szellemi tulajdon a CESSDA ERIC által (közvetlen vagy természetbeni hozzájárulás formájában) támogatott munka eredménye, a szellemi tulajdon jogosultja a CESSDA ERIC. A CESSDA ERIC lemondhat akár részben, akár egészben e jogáról azon tag, megfigyelő vagy szolgáltatásnyújtó javára, aki létrehozta a szellemi tulajdonhoz fűződő jogot.

17. cikk

Foglalkoztatás

(1)   A CESSDA ERIC a foglalkoztatás kapcsán az esélyegyenlőség elvét érvényesít. A tudományos posztokat nemzetközi kiírás révén kell betölteni.

(2)   A nemzeti jogszabályokban foglalt követelményekre figyelemmel minden tag igyekszik elősegíteni a CESSDA ERIC feladatainak ellátásában részt vevő tagországok állampolgárainak és azok családtagjainak mozgását és lakhatását a joghatóságán belül.

5. FEJEZET

FINANSZÍROZÁS ÉS FELELŐSSÉG

18. cikk

Hozzájárulások

A közgyűlés minden egyes tag hozzájárulását a költségvetés alapján, és a különleges hozzájárulások kivételével az egyes tagok GDP-jének arányában állapítja meg. A hozzájárulásokat a közgyűlés által meghatározott napig kell a CESSDA ERIC-nek átutalni. A közgyűlés állapítja meg a megfigyelők hozzájárulását.

19. cikk

Költségvetési elvek, számvitel és könyvvizsgálat

(1)   A pénzügyi év a naptári évnek felel meg.

(2)   Az igazgató elkészíti és jóváhagyás céljából a közgyűlés elé terjeszti az éves költségvetés tervezetét és az üzleti tervet, amely tartalmazza a tagok és megfigyelők javasolt hozzájárulásait is. A közgyűlésnek legalább hat hónappal a következendő pénzügyi év előtt jóvá kell hagynia az éves költségvetést és a fizetendő hozzájárulásokat. Az éves költségvetést oly módon kell egyensúlyban tartani, hogy a tervezett kiadások nem haladhatják meg a tervezett bevételeket.

(3)   Annak biztosítása érdekében, hogy a számviteli nyilvántartások elkészítése, iktatása, ellenőrzése és közzététele az általánosan elfogadott nemzetközi számviteli elveknek és az átláthatóság elvének megfelelően történjen, a CESSDA ERIC-re a fogadó ország számviteli jogszabályai alkalmazandóak.

(4)   A CESSDA ERIC éves tevékenységi jelentést készít. A jelentés különösen a CESSDA ERIC tevékenységek tudományos, operatív és pénzügyi vonatkozásait tartalmazza. A jelentést a közgyűlés hagyja jóvá, és azt az adott pénzügyi év végétől számított hat hónapon belül meg kell küldeni az Európai Bizottságnak és az érintett hatóságoknak. A jelentést a nyilvánosság számára elérhetővé kell tenni.

20. cikk

Finanszírozás, felelősség és biztosítás

(1)   A CESSDA ERIC forrásai az alábbiakból tevődnek össze:

| a) | a tagok és a megfigyelők pénzügyi hozzájárulásai; |
| --- | --- |

a)

a tagok és a megfigyelők pénzügyi hozzájárulásai;

| b) | a fogadó ország esetleges hozzájárulásai; |
| --- | --- |

b)

a fogadó ország esetleges hozzájárulásai;

| c) | a közgyűlés által meghatározott keretek között és az általa jóváhagyott feltételek mellett egyéb források, ideértve a nemzeti, illetve nemzetközi forrásokból származó kutatási támogatásokat, az adományokat és a gazdasági tevékenységekből származó bevételeket is. |
| --- | --- |

c)

a közgyűlés által meghatározott keretek között és az általa jóváhagyott feltételek mellett egyéb források, ideértve a nemzeti, illetve nemzetközi forrásokból származó kutatási támogatásokat, az adományokat és a gazdasági tevékenységekből származó bevételeket is.

(2)   A CESSDA ERIC felelős a tartozásaiért.

(3)   A tagok és a megfigyelők nem tartoznak kollektív felelősséggel a CESSDA ERIC tartozásaiért.

(4)   A CESSDA ERIC az infrastruktúrájának kiépítésével és működtetésével összefüggő kockázatok fedezésére megfelelő biztosítást köt.

21. cikk

Közbeszerzés és adómentesség

(1)   A CESSDA ERIC egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban részesíti a beszerzési pályázatokra jelentkezőket és az ajánlattevőket, függetlenül attól, hogy székhelyük az Európai Unióban található-e vagy sem. A beszerzéspolitikának tiszteletben kell tartania az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és a verseny elveit.

(2)   A tagoknak és megfigyelőknek a CESSDA ERIC tevékenységeivel kapcsolatos beszerzései kapcsán kellő figyelmet kell fordítani a CESSDA ERIC szükségleteire, és a beszerzéseknek összhangban kell állniuk a megfelelő CESSDA ERIC szerv által kiadott technikai követelményekkel és előírásokkal.

(3)   A hozzáadottérték-adóról szóló 2009. júniusi, 58. sz. norvég törvény 10-3. szakaszán alapuló adómentesség a CESSDA ERIC hivatalos és kizárólagos felhasználására szolgáló, teljes egészében a CESSDA ERIC által kifizetett és beszerzett árukra és szolgáltatásokra kivetett hozzáadott-érték adóra korlátozódik. Adómentesség csak a nem gazdasági jellegű tevékenység esetében vehető igénybe. A gazdasági jellegű tevékenységek esetében nem alkalmazható. További korlátozások nem alkalmazandók.

6. FEJEZET

IDŐTARTAM, MEGSZŰNÉS, JOGVITÁK, ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

22. cikk

Időtartam

A CESSDA ERIC a 22. cikk (2) bekezdése szerinti felszámolásáig működik.

23. cikk

Felszámolás

(1)   A közgyűlés a képviselt tagok szavazatainak kétharmados többségével dönthet a CESSDA ERIC felszámolásáról.

(2)   A CESSDA ERIC indokolatlan késedelem nélkül, és mindenképpen a felszámolására irányuló határozat elfogadását követő tíz napon belül értesíti az Európai Bizottságot a határozatról.

(3)   A CESSDA ERIC tartozásainak kiegyenlítését követően fennmaradó eszközöket szét kell osztani a tagok között a CESSDA ERIC számára teljesített halmozott hozzájárulásaik arányában.

(4)   A CESSDA ERIC indokolatlan késedelem nélkül, és mindenképpen a felszámolási eljárás végét követő 10 napon belül értesíti arról az Európai Bizottságot.

(5)   A CESSDA ERIC azon a napon szűnik meg, amikor az Európai Bizottság az erre vonatkozó hirdetményt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

24. cikk

Alkalmazandó jog

A CESSDA ERIC létrehozására és belső működésére a következők alkalmazandók:

| a) | az uniós jog és különösen a 723/2009/EK rendelet; |
| --- | --- |

a)

az uniós jog és különösen a 723/2009/EK rendelet;

| b) | a fogadó állam joga az uniós jog által nem, vagy csak részben érintett kérdésekben; |
| --- | --- |

b)

a fogadó állam joga az uniós jog által nem, vagy csak részben érintett kérdésekben;

| c) | ezen alapszabály végrehajtási szabályai. |
| --- | --- |

c)

ezen alapszabály végrehajtási szabályai.

25. cikk

Vitarendezés

(1)   Az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal a tagok és a megfigyelők körében a CESSDA ERIC-kel kapcsolatban felmerülő, valamint a tagok, megfigyelők és a CESSDA ERIC közötti jogvitákban, továbbá bármilyen jogvitában, amelyben az Európai Unió félként érintett.

(2)   A CESSDA ERIC és harmadik felek közötti jogvitákra a joghatóság vonatkozásában az uniós jogi aktusokat kell alkalmazni. Az uniós jogszabályokban nem szabályozott esetekben a fogadó állam joga szerint történik a jogviták rendezésére illetékes joghatóság megállapítása.

(3)   A CESSDA ERIC ellen indult bármely ügyben a bergeni kerületi bíróság az illetékes bíróság, kivéve, ha a 24. cikk és a 25. cikk (2) bekezdése másként rendelkezik.

26. cikk

Az alapszabály hozzáférhetősége

Az alapszabály folyamatosan frissül és nyilvánosan hozzáférhető a CESSDA ERIC honlapján és székhelyén.

---

1. MELLÉKLET

A tagok és megfigyelők, valamint képviselő jogalanyaik és szolgáltatásnyújtóik jegyzéke

Tagok:

| Ország: | Képviselő jogalany: | Szolgáltatásnyújtó: |
| --- | --- | --- |
| Norvégia | Norvég Kutatási Tanács | Norsk senter for forskningsdata AS |
| Ausztria | Szövetségi Tudományügyi, Kutatási és Gazdasági Minisztérium (BMWFW) | Osztrák Társadalomtudományos Adatarchívum (AuSSDA) |
| Belgium | BELSPO, EWI, D.G.E.N.O.R.S (1). | Társadalomtudományos és Bölcsészettudományos Adatarchívum (SOHDA) |
| Cseh Köztársaság | Oktatási, Ifjúsági és Sportminisztérium | A Cseh Társadalomtudományos Adatarchívum |
| Dánia | Dán Tudományos és Felsőoktatási Ügynökség | Dán Adatarchívum (DDA) |
| Franciaország | Nemzeti Tudományos Kutatási Központ (CNRS) | Progedo |
| Németország | Szövetségi Oktatási és Kutatási Minisztérium (BMBF) | Társadalomtudományos Leibniz Intézet (GESIS) |
| Görögország | Görög társadalomtudományi kutatási infrastruktúra (So.Da.Net) (2) | Görög társadalomtudományi kutatási infrastruktúra (So.Da.Net) |
| Magyarország | Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (NKFI Hivatal) | TÁRKI Alapítvány |
| Hollandia | Holland Tudományos Kutatási Szervezet (NWO) | Adatarchiválás és Hálózati Szolgáltatások (DANS) |
| Szlovákia | A Szlovák Köztársaság Oktatási, Tudományügyi, Kutatási és Sportügyi Minisztériuma | Szlovák Társadalmi Adatarchívum (SASD) |
| Szlovénia | Oktatási, Ifjúsági és Sport Minisztérium (MIZŠ) | Társadalomtudományos Adatarchívum (ADP) |
| Svédország | Svéd Kutatási Tanács | Svéd Nemzeti Adatszolgálat – SND |
| Egyesült Királyság | Gazdasági és Társadalmi Kutatási Tanács (ESRC) | UK Data Service (az Egyesült Királyság Adatszolgálata) |

Ország:

Képviselő jogalany:

Szolgáltatásnyújtó:

Norvégia

Norvég Kutatási Tanács

Norsk senter for forskningsdata AS

Ausztria

Szövetségi Tudományügyi, Kutatási és Gazdasági Minisztérium (BMWFW)

Osztrák Társadalomtudományos Adatarchívum (AuSSDA)

Belgium

BELSPO, EWI, D.G.E.N.O.R.S (1).

Társadalomtudományos és Bölcsészettudományos Adatarchívum (SOHDA)

Cseh Köztársaság

Oktatási, Ifjúsági és Sportminisztérium

A Cseh Társadalomtudományos Adatarchívum

Dánia

Dán Tudományos és Felsőoktatási Ügynökség

Dán Adatarchívum (DDA)

Franciaország

Nemzeti Tudományos Kutatási Központ (CNRS)

Progedo

Németország

Szövetségi Oktatási és Kutatási Minisztérium (BMBF)

Társadalomtudományos Leibniz Intézet (GESIS)

Görögország

Görög társadalomtudományi kutatási infrastruktúra (So.Da.Net) (2)

Görög társadalomtudományi kutatási infrastruktúra (So.Da.Net)

Magyarország

Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (NKFI Hivatal)

TÁRKI Alapítvány

Hollandia

Holland Tudományos Kutatási Szervezet (NWO)

Adatarchiválás és Hálózati Szolgáltatások (DANS)

Szlovákia

A Szlovák Köztársaság Oktatási, Tudományügyi, Kutatási és Sportügyi Minisztériuma

Szlovák Társadalmi Adatarchívum (SASD)

Szlovénia

Oktatási, Ifjúsági és Sport Minisztérium (MIZŠ)

Társadalomtudományos Adatarchívum (ADP)

Svédország

Svéd Kutatási Tanács

Svéd Nemzeti Adatszolgálat – SND

Egyesült Királyság

Gazdasági és Társadalmi Kutatási Tanács (ESRC)

UK Data Service (az Egyesült Királyság Adatszolgálata)

Megfigyelők:

| Ország: | Képviselő jogalany: | Szolgáltatásnyújtó: |
| --- | --- | --- |
| Svájc | Svájci Társadalomtudományos Szakértői Központ | (FORS) |

Ország:

Képviselő jogalany:

Szolgáltatásnyújtó:

Svájc

Svájci Társadalomtudományos Szakértői Központ

(FORS)

---

(1)  BELSPO: Service public de programmation Politique scientifique

EWI: Departement Economie, Wetenschap en Innovatie

D.G.E.N.O.R.S.: Direction générale de l’Enseignement non obligatoire et de la Recherche scientifique

(2)  A tag éves díját a Nemzeti Társadalomtudományos Kutatási Központ (EKKE) fizeti

---

2. MELLÉKLET

A szolgáltatásnyújtók kötelezettségei

A CESSDA szolgáltatásnyújtók kötelezettségei az alábbiak:

| 1. | megfelelnek a DDI metaadatszabvány azon egyeztetett elemeinek, amelyek szükségesek a tag/megfigyelő CESSDA ERIC tevékenységekhez való hozzájárulásának lehetővé tételéhez, melyeket a CESSDA ERIC határoz meg; |
| --- | --- |

1.

megfelelnek a DDI metaadatszabvány azon egyeztetett elemeinek, amelyek szükségesek a tag/megfigyelő CESSDA ERIC tevékenységekhez való hozzájárulásának lehetővé tételéhez, melyeket a CESSDA ERIC határoz meg;

| 2. | elfogadják és alkalmazzák a CESSDA ERIC által ajánlott közös egyszeri bejelentkezéses felhasználóhitelesítési rendszer(eke)t; |
| --- | --- |

2.

elfogadják és alkalmazzák a CESSDA ERIC által ajánlott közös egyszeri bejelentkezéses felhasználóhitelesítési rendszer(eke)t;

| 3. | lehetővé teszik a forrásaik visszakeresését szolgáló metaadatok, valamint további releváns metaadatok gyűjtését a CESSDA ERIC adatportálra való feltöltés céljából; |
| --- | --- |

3.

lehetővé teszik a forrásaik visszakeresését szolgáló metaadatok, valamint további releváns metaadatok gyűjtését a CESSDA ERIC adatportálra való feltöltés céljából;

| 4. | közös adatátjárókon keresztül letölthetővé teszik az adatállományaikat a vonatkozó jogszabályok és szabályozás által megengedett mértékben; |
| --- | --- |

4.

közös adatátjárókon keresztül letölthetővé teszik az adatállományaikat a vonatkozó jogszabályok és szabályozás által megengedett mértékben;

| 5. | gondoskodnak a vonatkozó nemzeti nyelvi bejegyzések karbantartásáról a többnyelvű kifejezéstárban; |
| --- | --- |

5.

gondoskodnak a vonatkozó nemzeti nyelvi bejegyzések karbantartásáról a többnyelvű kifejezéstárban;

| 6. | megosztják az adatarchiválási eszközeiket (az Alapszabály 16. cikkében előírt, szellemi tulajdonra vonatkozó feltételeknek megfelelően); |
| --- | --- |

6.

megosztják az adatarchiválási eszközeiket (az Alapszabály 16. cikkében előírt, szellemi tulajdonra vonatkozó feltételeknek megfelelően);

| 7. | betartják a Nyílt Archiválási Információs Rendszer referenciamodelljének elveit és a megbízható adattárak működtetésére vonatkozó, egyeztetett CESSDA ERIC követelményeket; |
| --- | --- |

7.

betartják a Nyílt Archiválási Információs Rendszer referenciamodelljének elveit és a megbízható adattárak működtetésére vonatkozó, egyeztetett CESSDA ERIC követelményeket;

| 8. | hozzájárulnak a CESSDA ERIC nemzetek közötti adatharmonizációs tevékenységéhez; |
| --- | --- |

8.

hozzájárulnak a CESSDA ERIC nemzetek közötti adatharmonizációs tevékenységéhez;

| 9. | a nemzeteken átívelő kérdésbank részére anyagot és/vagy szakértelmet biztosítanak; |
| --- | --- |

9.

a nemzeteken átívelő kérdésbank részére anyagot és/vagy szakértelmet biztosítanak;

| 10. | a CESSDA ERIC megfigyelők és az őket képviselő szolgáltatásnyújtók számára mentori támogatást nyújtanak a teljes jogú tagság elérése céljából; |
| --- | --- |

10.

a CESSDA ERIC megfigyelők és az őket képviselő szolgáltatásnyújtók számára mentori támogatást nyújtanak a teljes jogú tagság elérése céljából;

| 11. | tagi támogatást nyújtanak fejletlen és sérülékeny nemzeti infrastruktúrával rendelkező országok számára a szükséges kompetenciák kiépítésére abból a célból, hogy a későbbiekben tagi feladataikat teljeskörűen el tudják látni; |
| --- | --- |

11.

tagi támogatást nyújtanak fejletlen és sérülékeny nemzeti infrastruktúrával rendelkező országok számára a szükséges kompetenciák kiépítésére abból a célból, hogy a későbbiekben tagi feladataikat teljeskörűen el tudják látni;

| 12. | a nemzeti jogrendszerektől függően megkönnyítik a nemzeti kormányzatok által és kutatásokból finanszírozott, tárgyhoz tartozó adatokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

12.

a nemzeti jogrendszerektől függően megkönnyítik a nemzeti kormányzatok által és kutatásokból finanszírozott, tárgyhoz tartozó adatokhoz való hozzáférést;

| 13. | betartják a CESSDA ERIC adathozzáférési és adatterjesztési politikáját; |
| --- | --- |

13.

betartják a CESSDA ERIC adathozzáférési és adatterjesztési politikáját;

| 14. | értelemszerűen betartják a CESSDA ERIC politikák rendelkezéseit. |
| --- | --- |

14.

értelemszerűen betartják a CESSDA ERIC politikák rendelkezéseit.

---

3. MELLÉKLET

Költségvetés és a tagok hozzájárulásai

Ez a melléklet a tagok és a megfigyelők által fizetendő hozzájárulások kiszámításának módját határozza meg.

a)   A 2017–2019 közötti időszakra szóló költségvetés

A CESSDA ERIC 2017–2019 közötti időszakra szóló becsült költségvetése a korábbi CESSDA konzorciumi megállapodás folytatásán, valamint (13 taggal számolva) évi 1,9 millió EUR tagdíj hozzájáruláson alapul.

A tagdíj az alábbiak szerint oszlik meg:

| 1. | Különleges hozzájárulások






  a) | Fogadó országként Norvégia évi 800 000 EUR összeget fizet be. |
| --- | --- | --- |

1.

Különleges hozzájárulások

a)

Fogadó országként Norvégia évi 800 000 EUR összeget fizet be.

| b) | Németország évi 750 000 EUR összeget fizet be, amelyből egy 310 000 EUR-ban meghatározott összeg fedezi Németország részét a CESSDA általános működéséből, egy 440 000 EUR-ban meghatározott összeg pedig a német szolgáltatásnyújtó által teljesítendő CESSDA ERIC feladatokat finanszírozza; ez utóbbiakat egy Németország és a CESSDA ERIC között létrejött megállapodás szabályozza. Mindkét összeg része lesz a CESSDA ERIC költségvetésének és a CESSDA ERIC prioritásainak. |
| --- | --- |

b)

Németország évi 750 000 EUR összeget fizet be, amelyből egy 310 000 EUR-ban meghatározott összeg fedezi Németország részét a CESSDA általános működéséből, egy 440 000 EUR-ban meghatározott összeg pedig a német szolgáltatásnyújtó által teljesítendő CESSDA ERIC feladatokat finanszírozza; ez utóbbiakat egy Németország és a CESSDA ERIC között létrejött megállapodás szabályozza. Mindkét összeg része lesz a CESSDA ERIC költségvetésének és a CESSDA ERIC prioritásainak.

| 2. | A CESSDA ERIC többi tagja/megfigyelője között összesen 350 000 EUR díj oszlik meg az Alapszabály 18. cikkében meghatározott elveknek megfelelően. |
| --- | --- |

2.

A CESSDA ERIC többi tagja/megfigyelője között összesen 350 000 EUR díj oszlik meg az Alapszabály 18. cikkében meghatározott elveknek megfelelően.

| 3. | Abban az esetben, ha a létrehozását követő első három évben a CESSDA ERIC-nek kevesebb mint 13 tagja/megfigyelője lenne, a Tagdíj költségvetési sor a CESSDA ERIC részére az előző konzorciumból (CESSDA AS) átutalt tartalékokból kiegészítésre kerül. |
| --- | --- |

3.

Abban az esetben, ha a létrehozását követő első három évben a CESSDA ERIC-nek kevesebb mint 13 tagja/megfigyelője lenne, a Tagdíj költségvetési sor a CESSDA ERIC részére az előző konzorciumból (CESSDA AS) átutalt tartalékokból kiegészítésre kerül.

| 4. | Abban az esetben, ha a CESSDA ERIC-nek további tagjai/megfigyelői lennének, ezek a tagok/megfigyelők külön számított és az összes hozzájáruláshoz hozzáadott, arányos éves hozzájárulást fizetnek. |
| --- | --- |

4.

Abban az esetben, ha a CESSDA ERIC-nek további tagjai/megfigyelői lennének, ezek a tagok/megfigyelők külön számított és az összes hozzájáruláshoz hozzáadott, arányos éves hozzájárulást fizetnek.

b)   A 2020–2021-es időszakra szóló költségvetés

A 2020-as és az követő időszakra szóló költségvetés alapjául 1,5 millió EUR becsült tagdíj hozzájárulást kell venni.

A tagdíj az alábbiak szerint oszlik meg:

| 1. | Különleges hozzájárulások






  a) | Fogadó országként Norvégia évi 800 000 EUR összeget fizet be. |
| --- | --- | --- |

1.

Különleges hozzájárulások

a)

Fogadó országként Norvégia évi 800 000 EUR összeget fizet be.

| b) | Németország kizárólag 2020-ra és 2021-re évi 310 000 EUR összeget fizet be a CESSDA általános működését szolgáló, Németországra eső részként. |
| --- | --- |

b)

Németország kizárólag 2020-ra és 2021-re évi 310 000 EUR összeget fizet be a CESSDA általános működését szolgáló, Németországra eső részként.

| c) | Németország 440 000 EUR becsült értékű szolgáltatást nyújt a CESSDA ERIC részére. A német szolgáltatásnyújtó által teljesítendő CESSDA ERIC feladatokat egy Németország és a CESSDA ERIC között létrejött megállapodás szabályozza, és azok a CESSDA ERIC prioritásai közé tartoznak. |
| --- | --- |

c)

Németország 440 000 EUR becsült értékű szolgáltatást nyújt a CESSDA ERIC részére. A német szolgáltatásnyújtó által teljesítendő CESSDA ERIC feladatokat egy Németország és a CESSDA ERIC között létrejött megállapodás szabályozza, és azok a CESSDA ERIC prioritásai közé tartoznak.

| 2. | A CESSDA ERIC többi tagja/megfigyelője között összesen 390 000 EUR díj oszlik meg a 18. cikkben meghatározott elveknek megfelelően. |
| --- | --- |

2.

A CESSDA ERIC többi tagja/megfigyelője között összesen 390 000 EUR díj oszlik meg a 18. cikkben meghatározott elveknek megfelelően.

| 3. | Abban az esetben, ha a CESSDA ERIC-nek további tagjai/megfigyelői lennének, ezek a tagok/megfigyelők külön számított és az összes hozzájáruláshoz hozzáadott, arányos éves hozzájárulást fizetnek. |
| --- | --- |

3.

Abban az esetben, ha a CESSDA ERIC-nek további tagjai/megfigyelői lennének, ezek a tagok/megfigyelők külön számított és az összes hozzájáruláshoz hozzáadott, arányos éves hozzájárulást fizetnek.

c)   A tagok hozzájárulásainak elosztására vonatkozó elvek

A 8. cikknek megfelelően a közgyűlés minden egyes tag hozzájárulását a költségvetés, illetve a különleges hozzájárulásokat befizető tagok kivételével az egyes tagok GDP-jének arányában állapítja meg. A közgyűlés állapítja meg a megfigyelők hozzájárulását.

Az arányos éves hozzájárulást fizető tagok és megfigyelők díjának kiszámításához forrásadatként a számítás készítésének időpontjában valamennyi tag vonatkozásában rendelkezésre álló legutóbbi adatokon alapuló, világbanki „GDP (folyó áron, USD)” mutató szolgál.

Norvégia és Németország különleges hozzájárulást fizet. Minden más tag/megfigyelő arányos éves hozzájárulást fizet. Az arányos éves hozzájárulások összértéke a teljes költségvetési célkitűzés elérése érdekében kerül kiszámításra, figyelemmel a különleges éves hozzájárulásokra.

A kormányközi szervezetek tagsági hozzájárulásáról a közgyűlés eseti alapon dönt.

d)   A 2016. évi költségvetés kiszámítása

15 tagot és 1 megfigyelőt alapul véve a 2016. évi költségvetés teljes tagdíja 1 932 737 EUR.

| Tag | GDP (2014) (USD) | Éves hozzájárulás (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Ausztria | 436 343 622 435 | 16 478 |
| Belgium | 533 382 785 676 | 20 142 |
| Cseh Köztársaság | 205 522 871 251 | 7 761 |
| Dánia | 341 951 607 730 | 12 913 |
| Finnország | 270 673 584 162 | 10 222 |
| Franciaország | 2 829 192 039 172 | 106 841 |
| Németország | 3 852 556 169 656 | 750 000 |
| Görögország | 237 592 274 371 | 8 972 |
| Litvánia | 48 172 242 517 | 1 819 |
| Hollandia | 869 508 125 480 | 32 836 |
| Norvégia | 500 103 094 419 | 800 000 |
| Szlovákia | 99 790 145 653 | 3 768 |
| Szlovénia | 49 416 055 609 | 1 866 |
| Svédország | 570 591 266 160 | 21 548 |
| Svájc | 701 037 135 966 | 26 474 |
| Egyesült Királyság | 2 941 885 537 461 | 111 096 |
| Összesen | 14 487 718 557 718 | 1 932 737 |

Tag

GDP (2014) (USD)

Éves hozzájárulás (EUR)

Ausztria

436 343 622 435

16 478

Belgium

533 382 785 676

20 142

Cseh Köztársaság

205 522 871 251

7 761

Dánia

341 951 607 730

12 913

Finnország

270 673 584 162

10 222

Franciaország

2 829 192 039 172

106 841

Németország

3 852 556 169 656

750 000

Görögország

237 592 274 371

8 972

Litvánia

48 172 242 517

1 819

Hollandia

869 508 125 480

32 836

Norvégia

500 103 094 419

800 000

Szlovákia

99 790 145 653

3 768

Szlovénia

49 416 055 609

1 866

Svédország

570 591 266 160

21 548

Svájc

701 037 135 966

26 474

Egyesült Királyság

2 941 885 537 461

111 096

Összesen

14 487 718 557 718

1 932 737

Az elkövetkezendő évekre vonatkozó számításokat a szükséges GDP adatok elérhetővé válásakor kell elvégezni.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/15

---

AZ ECCSEL ERIC ALAPSZABÁLYA

Európai Szén-dioxid-leválasztó és Tároló Laboratórium Európai Kutatási Infrastruktúra-konzorcium

(2017/C 220/02)

Tartalom

| Preambulum | 15 |
| --- | --- |

| 1. | Általános rendelkezések | 16 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Tagság | 16 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A tagok és a megfigyelők jogai és kötelezettségei | 18 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Az ECCSEL ERIC irányítása | 19 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Pénzügyek | 22 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Jelentéstétel az Európai Bizottságnak | 22 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Szakpolitikák | 23 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Időtartam, az alapszabály módosításai, felszámolás, jogviták | 25 |
| --- | --- | --- |

8.

MELLÉKLETEK

| I. melléklet A tagok és a megfigyelők jegyzéke | 27 |
| --- | --- |

| II. melléklet Költségvetési hozzájárulás és elosztás | 28 |
| --- | --- |

PREAMBULUM

Franciaország, Olaszország, Hollandia, Norvégia és az Egyesült Királyság, a továbbiakban: tagok

MIVEL az „Európai Szén-dioxid-leválasztó és Tároló Laboratórium Infrastruktúra”, a továbbiakban: ECCSEL létrehozása érdekében együttműködő, fent említett államok meg vannak győződve arról, hogy az emberi eredetű szén-dioxid-kibocsátás olyan globális éghajlati kihívást jelent, amely nemzetközi együttműködést tesz szükségessé;

TUDATÁBAN annak, hogy a kihívás szükségessé teszi mind a kibocsátások csökkentését, mind a szén-dioxid leválasztását, szállítását és biztonságos tárolását;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) és a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA) által készített elemzések szerint 2050-re a szén-dioxid-leválasztásnak és -tárolásnak (CCS) akár az éves globális CO2-kibocsátáscsökkentés 17 %-át, valamint mostantól kezdve a halmozott csökkentés 14 %-át is biztosítani kell, továbbá hogy a CCS kereskedelmi bevezetést igényel, amely a 2020–30-as időszakban kezdődik, és 2030-on túl is folytatódik;

TUDATÁBAN annak, hogy ezeknek a követelményeknek kizárólag a tudományos és technológiai tudásbázis kiszélesítésére irányuló, fokozott kutatással és fejlesztéssel lehet megfelelni;

FELISMERVE, hogy mind tudományos, mind gazdasági okokból szoros nemzetközi együttműködés szükséges a CCS-hez kapcsolódó kutatás és fejlesztés területén;

ELISMERVE, hogy a nemzeti kutatási infrastruktúrák profitálhatnak a CCS területén, valamint az ilyen kutatási létesítmények működésével és az azokba történő beruházásokkal összefüggésben folytatott nemzetközi tanácsadásból;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az ECCSEL-t egy célzott és koordinált kutatási környezet szükségessége indokolja, amely a konkrét ismerethiányok felszámolására törekszik, valamint arra ösztönöz, hogy a technológiai fejlődés meghaladja a tudomány és a technika jelenlegi állását, és ezáltal felgyorsítsa a CCS-módszerek kereskedelmi hasznosítását és bevezetését;

ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy az ECCSEL szükséges a meglévő kutatási infrastruktúra hatékony használatának biztosításához és az infrastrukturális beruházások koordinálásához, és ezáltal európai léptékben hozzájárul a költséghatékonysághoz;

MIVEL a tagok felkérik az Európai Bizottságot, hogy a 723/2009/EK tanácsi rendelet (1) értelmében európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (ERIC) hozza létre az ECCSEL-t.

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Elnevezés, székhely, helyszín és munkanyelv

1.   „Európai Szén-dioxid-leválasztó és Tároló Laboratórium Európai Kutatási Infrastruktúra-konzorcium” (a továbbiakban: ECCSEL ERIC) elnevezéssel szétszórtan elhelyezkedő európai kutatási infrastruktúra-konzorcium jön létre.

2.   Az ECCSEL ERIC Alapszabály szerinti székhelye Norvégiában, Trondheimben található.

3.   Az ECCSEL ERIC munkanyelve az angol.

2. cikk

Feladatok és tevékenységek

1.   Az ECCSEL ERIC világszínvonalú megosztott kutatási infrastruktúrát hoz létre és működtet, amely több, az ECCSEL ERIC közös égisze alatt működő létesítmény összehangolt üzemeltetéséért felelős központi platformként fog működni.

| a) | Az ECCSEL ERIC összehangolja a kutatási létesítmények használatát a megosztott infrastruktúrában, és koordinálja a korszerűsítésükre és új beruházásaikra vonatkozó terveket. Az ECCSEL ERIC biztosítja az infrastruktúrához való nemzetközi nyílt hozzáférést. Az ECCSEL ERIC továbbá saját eszközeinek és hatáskörének keretein belül támogatja a kutatási létesítmények tulajdonosait a létesítményeik működésének fellendítésére, valamint az azok fejlesztésére és az új létesítmények létrehozására irányuló törekvéseikben. |
| --- | --- |

a)

Az ECCSEL ERIC összehangolja a kutatási létesítmények használatát a megosztott infrastruktúrában, és koordinálja a korszerűsítésükre és új beruházásaikra vonatkozó terveket. Az ECCSEL ERIC biztosítja az infrastruktúrához való nemzetközi nyílt hozzáférést. Az ECCSEL ERIC továbbá saját eszközeinek és hatáskörének keretein belül támogatja a kutatási létesítmények tulajdonosait a létesítményeik működésének fellendítésére, valamint az azok fejlesztésére és az új létesítmények létrehozására irányuló törekvéseikben.

| b) | Az ECCSEL ERIC elősegíti a kiemelkedő kísérleti kutatásokat azon új és továbbfejlesztett szén-dioxid-leválasztási, -szállítási és -tárolási technológiák (CCS) terén, amelyek kereskedelmi bevezetése a tervek szerint 2020 és 2030 között, illetve 2030 után várható. A közgyűlés a jövőben határozhat úgy, hogy az ECCSEL ERIC tevékenységeit a növelt hatékonyságú kőolaj-kitermelésen (EOR) túl kiterjeszti a szén-dioxid-hasznosításra (szén-dioxid-leválasztás, -hasznosítás és -tárolás (CCUS)). |
| --- | --- |

b)

Az ECCSEL ERIC elősegíti a kiemelkedő kísérleti kutatásokat azon új és továbbfejlesztett szén-dioxid-leválasztási, -szállítási és -tárolási technológiák (CCS) terén, amelyek kereskedelmi bevezetése a tervek szerint 2020 és 2030 között, illetve 2030 után várható. A közgyűlés a jövőben határozhat úgy, hogy az ECCSEL ERIC tevékenységeit a növelt hatékonyságú kőolaj-kitermelésen (EOR) túl kiterjeszti a szén-dioxid-hasznosításra (szén-dioxid-leválasztás, -hasznosítás és -tárolás (CCUS)).

| c) | Az ECCSEL ERIC maga nem rendelkezik kutatási létesítmények tulajdonjogával, és nem üzemeltet kutatási létesítményeket. A közgyűlés azonban a jövőben határozhat úgy, hogy az ECCSEL ERIC saját létesítményekbe fektessen be, vagy saját létesítményeket üzemeltessen. Azok a tagok és megfigyelők, amelyek nem kívánnak részt venni az ilyen létesítmények finanszírozásában, a 9. cikk (2) bekezdése a) pontjának megfelelően tartózkodhatnak azok finanszírozásától. |
| --- | --- |

c)

Az ECCSEL ERIC maga nem rendelkezik kutatási létesítmények tulajdonjogával, és nem üzemeltet kutatási létesítményeket. A közgyűlés azonban a jövőben határozhat úgy, hogy az ECCSEL ERIC saját létesítményekbe fektessen be, vagy saját létesítményeket üzemeltessen. Azok a tagok és megfigyelők, amelyek nem kívánnak részt venni az ilyen létesítmények finanszírozásában, a 9. cikk (2) bekezdése a) pontjának megfelelően tartózkodhatnak azok finanszírozásától.

2.   Az ECCSEL ERIC olyan létesítményeket hoz létre, amelyek a nemzetközi kutatói közösség számára rendelkezésre álló, elsőbbséget élvező területeken végzett kutatásokhoz szükségesek. Ezzel az ECCSEL ERIC hozzá fog járulni ahhoz, hogy a technológiai fejlődés túlhaladjon a tudomány és a technika jelenlegi állásán, és ezáltal felgyorsuljon a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás kereskedelmi hasznosítása és bevezetése. Ebben a vállalkozásban az ECCSEL ERIC a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás területén dolgozó tudósok körében, a saját prioritásainak megfelelően kezeli és támogatja a legmagasabb szintű kutatási tevékenységeket. Az ECCSEL ERIC létrehozza az egyedülálló kutatási létesítmények nagyon részletes jegyzékét, és hozzáférést biztosít e forrásokhoz (elsősorban) az európai kutatók, valamint az Európán kívüli kutatók szén-dioxid-leválasztással és -tárolással foglalkozó közösségei számára.

3.   Az ECCSEL ERIC kiépítésével és működtetésével összefüggésben gazdasági haszonszerzésre nem törekszik.

4.   Az ECCSEL ERIC a 2. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül korlátozott mértékben végezhet gazdasági tevékenységeket, amennyiben azok szorosan kapcsolódnak az ECCSEL ERIC fő feladataihoz, és nem veszélyeztetik azok megvalósítását.

2. FEJEZET

TAGSÁG

3. cikk

Tagság és képviselő jogalany

1.   A 6. és 7. cikkben említett jogoknak és kötelezettségeknek megfelelően az ECCSEL ERIC-nek a következők lehetnek a tagjai vagy megfigyelői:

| a) | az Európai Unió tagállamai; |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió tagállamai;

| b) | a társult országok; |
| --- | --- |

b)

a társult országok;

| c) | a társult országoktól eltérő harmadik országok; |
| --- | --- |

c)

a társult országoktól eltérő harmadik országok;

| d) | a kormányközi szervezetek. |
| --- | --- |

d)

a kormányközi szervezetek.

A taggá és a megfigyelővé válás feltételeit ezen alapszabály 4. cikkének (1) és (2) bekezdése tartalmazza.

2.   Az ECCSEL ERIC tagsága legalább egy tagállamból és két további tagból áll, amely utóbbiak lehetnek tagállamok vagy társult országok.

3.   Bármely tag vagy megfigyelő a képviseletére saját szabályai és eljárásai alapján közjogi jogalanyt vagy közfeladatot ellátó, magánjogi jogalanyt jelölhet ki.

4.   A jelenlegi tagokat, megfigyelőket és az őket képviselő jogalanyokat az I. melléklet sorolja fel. Az I. mellékletet az igazgató teszi naprakésszé az ECCSEL ERIC-ben való részvételben bekövetkező változásoknak megfelelően.

4. cikk

Tagok és megfigyelők felvétele

1.   A tagsági jogviszony feltételei a következők:

| a) | az új tagok felvételét a közgyűlésnek egyhangúlag jóvá kell hagynia; |
| --- | --- |

a)

az új tagok felvételét a közgyűlésnek egyhangúlag jóvá kell hagynia;

| b) | a kérelmezőknek írásos kérelmet kell benyújtaniuk az ECCSEL ERIC igazgatójához; |
| --- | --- |

b)

a kérelmezőknek írásos kérelmet kell benyújtaniuk az ECCSEL ERIC igazgatójához;

| c) | a kérelemnek legalább azt be kell mutatnia, hogy a kérelmező hogyan fog hozzájárulni az ECCSEL 2. cikk szerinti céljainak teljesítéséhez és feladatainak ellátásához, és hogyan fog eleget tenni a 6. cikk (2) bekezdésében előírt kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

c)

a kérelemnek legalább azt be kell mutatnia, hogy a kérelmező hogyan fog hozzájárulni az ECCSEL 2. cikk szerinti céljainak teljesítéséhez és feladatainak ellátásához, és hogyan fog eleget tenni a 6. cikk (2) bekezdésében előírt kötelezettségeknek.

2.   Megfigyelői jogviszony iránti kérelmet nyújthatnak be a 3. cikk (1) bekezdésében felsorolt jogalanyok közül azok, amelyek hozzá kívánnak járulni az ECCSEL ERIC tevékenységéhez, de nem áll módjukban tagként csatlakozni. A megfigyelői jogviszony feltételei a következők:

| a) | a megfigyelői jogviszonyt három évre lehet megszerezni. A közgyűlés kivételes esetekben hosszabb megfigyelői jogviszonyt is jóváhagyhat; |
| --- | --- |

a)

a megfigyelői jogviszonyt három évre lehet megszerezni. A közgyűlés kivételes esetekben hosszabb megfigyelői jogviszonyt is jóváhagyhat;

| b) | azok a jogalanyok, amelyek tartós részvételre számítanak az ECCSEL ERIC-ben, de belpolitikai okokból nincsenek abban a helyzetben, hogy taggá váljanak, kivételes esetben állandó megfigyelői státuszt kaphatnak; |
| --- | --- |

b)

azok a jogalanyok, amelyek tartós részvételre számítanak az ECCSEL ERIC-ben, de belpolitikai okokból nincsenek abban a helyzetben, hogy taggá váljanak, kivételes esetben állandó megfigyelői státuszt kaphatnak;

| c) | a megfigyelő csatlakozását, illetőleg újbóli csatlakozását a közgyűlésnek egyhangúlag jóvá kell hagynia; |
| --- | --- |

c)

a megfigyelő csatlakozását, illetőleg újbóli csatlakozását a közgyűlésnek egyhangúlag jóvá kell hagynia;

| d) | a kérelmezőknek írásos kérelmet kell benyújtaniuk az igazgatóhoz; |
| --- | --- |

d)

a kérelmezőknek írásos kérelmet kell benyújtaniuk az igazgatóhoz;

| e) | a kérelemnek legalább azt be kell mutatnia, hogy a kérelmező hogyan fog hozzájárulni az ECCSEL ERIC 2. cikk szerinti feladatainak teljesítéséhez és tevékenységeinek ellátásához, és hogyan fog eleget tenni a 7. cikk (2) bekezdésében előírt kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

e)

a kérelemnek legalább azt be kell mutatnia, hogy a kérelmező hogyan fog hozzájárulni az ECCSEL ERIC 2. cikk szerinti feladatainak teljesítéséhez és tevékenységeinek ellátásához, és hogyan fog eleget tenni a 7. cikk (2) bekezdésében előírt kötelezettségeknek.

5. cikk

Tag vagy megfigyelő kilépése és a tagsági vagy a megfigyelői jogviszony megszűnése

1.   A tagok és a megfigyelők a pénzügyi év végén kiléphetnek az ECCSEL ERIC-ből, feltéve, hogy kilépési szándékukat 12 hónappal korábban hivatalos kérelem formájában bejelentik a közgyűlés elnökének.

| a) | A tagok a taggá válást követő első öt éven belül nem szüntethetik meg tagsági jogviszonyukat. |
| --- | --- |

a)

A tagok a taggá válást követő első öt éven belül nem szüntethetik meg tagsági jogviszonyukat.

| b) | A kilépés megerősítése előtt minden esedékes díjat meg kell fizetni és minden, az ECCSEL-lel szemben fennálló kötelezettséget teljesíteni kell. A kilépő tagnak, illetve megfigyelőnek kizárólag a 6 cikk (2) bekezdése, illetve a 7. cikk (2) bekezdése értelmében fennálló díjakat kell megfizetnie a kilépés időpontjában, többletköltségek vagy pénzbüntetés nélkül. |
| --- | --- |

b)

A kilépés megerősítése előtt minden esedékes díjat meg kell fizetni és minden, az ECCSEL-lel szemben fennálló kötelezettséget teljesíteni kell. A kilépő tagnak, illetve megfigyelőnek kizárólag a 6 cikk (2) bekezdése, illetve a 7. cikk (2) bekezdése értelmében fennálló díjakat kell megfizetnie a kilépés időpontjában, többletköltségek vagy pénzbüntetés nélkül.

2.   A következő feltételek teljesülése esetén a közgyűlés bármely tag tagsági és bármely megfigyelő megfigyelői jogviszonyát megszüntetheti:

| a) | a tag vagy megfigyelő súlyosan megszegte egy vagy több, ezen alapszabályból fakadó kötelezettségét; |
| --- | --- |

a)

a tag vagy megfigyelő súlyosan megszegte egy vagy több, ezen alapszabályból fakadó kötelezettségét;

| b) | a tag vagy megfigyelő a kötelezettségszegést a közgyűlés erről szóló értesítésének kézhezvételétől számított hat hónapon belül nem orvosolta. |
| --- | --- |

b)

a tag vagy megfigyelő a kötelezettségszegést a közgyűlés erről szóló értesítésének kézhezvételétől számított hat hónapon belül nem orvosolta.

A tag vagy megfigyelő számára lehetőséget kell adni arra, hogy a jogviszonyát megszüntető határozattal szemben kifogással éljen, és a közgyűlés előtt megvédje álláspontját, a megszüntetésről szóló értesítés kézhezvételétől számított három hónapon belül. A megszüntetés nem érinti a tag vagy megfigyelő semmilyen, a megszüntetés időpontját megelőzően felmerült kötelezettségét.

3. FEJEZET

A TAGOK ÉS A MEGFIGYELŐK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI

6. cikk

Tagok

1.   Az ECCSEL ERIC tagjainak jogukban áll:

| a) | képviselő jogalanyokat kijelölni a 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

képviselő jogalanyokat kijelölni a 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően;

| b) | a 18. cikkben említett hozzáférési politikával összhangban hozzáférést biztosítani kutatóközösségük számára az ECCSEL ERIC erőforrásaihoz és valamennyi szolgáltatásához,; |
| --- | --- |

b)

a 18. cikkben említett hozzáférési politikával összhangban hozzáférést biztosítani kutatóközösségük számára az ECCSEL ERIC erőforrásaihoz és valamennyi szolgáltatásához,;

| c) | részt venni a közgyűlésen; |
| --- | --- |

c)

részt venni a közgyűlésen;

| d) | a 9. cikk (3) bekezdésének megfelelően szavazni a közgyűlésen; |
| --- | --- |

d)

a 9. cikk (3) bekezdésének megfelelően szavazni a közgyűlésen;

| e) | részt venni a stratégiák és a politikák kidolgozásában; |
| --- | --- |

e)

részt venni a stratégiák és a politikák kidolgozásában;

| f) | kedvezményes részvételi díj mellett lehetővé tenni kutatóközösségük számára a részvételt az ECCSEL ERIC-kel összefüggésben szervezett rendezvényeken, például műhelytalálkozókon, konferenciákon és továbbképzéseken; |
| --- | --- |

f)

kedvezményes részvételi díj mellett lehetővé tenni kutatóközösségük számára a részvételt az ECCSEL ERIC-kel összefüggésben szervezett rendezvényeken, például műhelytalálkozókon, konferenciákon és továbbképzéseken;

| g) | használni az ECCSEL ERIC védjegyet, különösen az ECCSEL ERIC-létesítmények üzemeltetői esetén. A védjegy az „ECCSEL” vagy az „ECCSEL ERIC” minden olyan képi vagy hangi megjelenítését magában foglalja, amelyek a szavak, a jelentések, a termékek vagy a szolgáltatások felhasználóját az ECCSEL ERIC-hez kapcsolják. |
| --- | --- |

g)

használni az ECCSEL ERIC védjegyet, különösen az ECCSEL ERIC-létesítmények üzemeltetői esetén. A védjegy az „ECCSEL” vagy az „ECCSEL ERIC” minden olyan képi vagy hangi megjelenítését magában foglalja, amelyek a szavak, a jelentések, a termékek vagy a szolgáltatások felhasználóját az ECCSEL ERIC-hez kapcsolják.

2.   Az ECCSEL ERIC tagjai kötelesek:

| a) | befizetni a II. mellékletben megállapított éves díjat a megadott határidőn belül; |
| --- | --- |

a)

befizetni a II. mellékletben megállapított éves díjat a megadott határidőn belül;

| b) | biztosítani legalább egy megállapodás szerinti kutatási létesítményt; |
| --- | --- |

b)

biztosítani legalább egy megállapodás szerinti kutatási létesítményt;

| c) | elősegíteni az ECCSEL ERIC által nyújtott szolgáltatásoknak az adott országban működő kutatók általi igénybevételét, és gyűjteni a felhasználói visszajelzéseket és igényeket; |
| --- | --- |

c)

elősegíteni az ECCSEL ERIC által nyújtott szolgáltatásoknak az adott országban működő kutatók általi igénybevételét, és gyűjteni a felhasználói visszajelzéseket és igényeket;

| d) | támogatni, és adott esetben megpróbálni kezdeményezni a nemzeti létesítmények integrációját és a nemzeti létesítmények és az egyéb tagállamokban vagy megfigyelő államokban lévő létesítmények közötti integrációt. |
| --- | --- |

d)

támogatni, és adott esetben megpróbálni kezdeményezni a nemzeti létesítmények integrációját és a nemzeti létesítmények és az egyéb tagállamokban vagy megfigyelő államokban lévő létesítmények közötti integrációt.

7. cikk

Megfigyelők

1.   Az ECCSEL ERIC megfigyelőinek jogukban áll:

| a) | képviselő jogalanyokat kijelölni a 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

képviselő jogalanyokat kijelölni a 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően;

| b) | szavazati jog nélkül részt venni a közgyűlésen; |
| --- | --- |

b)

szavazati jog nélkül részt venni a közgyűlésen;

| c) | kedvezményes részvételi díj mellett lehetővé tenni kutatóközösségük számára a részvételt az ECCSEL ERIC-kel összefüggésben szervezett rendezvényeken, például műhelytalálkozókon, konferenciákon és továbbképzéseken, amennyiben azt a férőhelyek száma megengedi; |
| --- | --- |

c)

kedvezményes részvételi díj mellett lehetővé tenni kutatóközösségük számára a részvételt az ECCSEL ERIC-kel összefüggésben szervezett rendezvényeken, például műhelytalálkozókon, konferenciákon és továbbképzéseken, amennyiben azt a férőhelyek száma megengedi;

| d) | hozzáférést biztosítani kutatóközösségük számára az ECCSEL ERIC támogatásához a kapcsolódó rendszerek, folyamatok és szolgáltatások kialakítása területén. |
| --- | --- |

d)

hozzáférést biztosítani kutatóközösségük számára az ECCSEL ERIC támogatásához a kapcsolódó rendszerek, folyamatok és szolgáltatások kialakítása területén.

2.   Az ECCSEL ERIC megfigyelői kötelesek befizetni a II. mellékletben megállapított éves díjat. A közgyűlés határozhat egy, a rendes díjtól eltérő kezdeti megfigyelői díjról.

3.   Az állandó megfigyelők, amelyek a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően kapták meg ezt a státuszt, a tagokkal azonos, a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében felsorolt jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett közgyűlési szavazati jog kivételével.

4. FEJEZET

AZ ECCSEL ERIC IRÁNYÍTÁSA

8. cikk

Az ECCSEL ERIC irányítása és működési struktúrája

1.   Az ECCSEL ERIC irányítási struktúrája a következőkből áll:

| a) | a közgyűlés; |
| --- | --- |

a)

a közgyűlés;

| b) | az igazgató; |
| --- | --- |

b)

az igazgató;

| c) | a kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság; |
| --- | --- |

c)

a kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság;

| d) | a tudományos tanácsadó bizottság; |
| --- | --- |

d)

a tudományos tanácsadó bizottság;

| e) | az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottság; |
| --- | --- |

e)

az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottság;

| f) | bármely egyéb, a közgyűlés által létrehozott tanácsadó bizottság az ECCSEL ERIC célkitűzései megvalósításának előmozdítására. |
| --- | --- |

f)

bármely egyéb, a közgyűlés által létrehozott tanácsadó bizottság az ECCSEL ERIC célkitűzései megvalósításának előmozdítására.

2.   Az ECCSEL ERIC működési struktúrája a következőkből áll:

| a) | a műveleti központ, amely az ECCSEL ERIC fő irodája és az ECCSEL ERIC igazgatásának helyszíne; |
| --- | --- |

a)

a műveleti központ, amely az ECCSEL ERIC fő irodája és az ECCSEL ERIC igazgatásának helyszíne;

| b) | az ECCSEL ERIC megosztott infrastruktúrában részt vevő, nemzeti tulajdonú kutatási létesítmények; |
| --- | --- |

b)

az ECCSEL ERIC megosztott infrastruktúrában részt vevő, nemzeti tulajdonú kutatási létesítmények;

| c) | a kutatási létesítményeket egy országon belül képviselő nemzeti infrastruktúra csomópontok, a 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

c)

a kutatási létesítményeket egy országon belül képviselő nemzeti infrastruktúra csomópontok, a 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően.

9. cikk

A közgyűlés

1.   A közgyűlés az ECCSEL ERIC tagjaiból és megfigyelőiből áll.

2.   A közgyűlés az ECCSEL ERIC legfőbb szerve. A közgyűlés:

| a) | megállapítja a költségvetést, a finanszírozási képletet és az éves díjakat. Az első öt évben a finanszírozási képlet és az éves díjak bármely módosításához a közgyűlés egyhangú szavazása szükséges, a II. mellékletben megállapítottak szerint. A kezdeti öt évet követően az ilyen módosításokhoz kétharmados többségi szavazat szükséges;
  Azoknak a tagoknak vagy megfigyelőknek, amelyek nem kívánnak részt venni a lehetséges jövőbeli, az ECCSEL ERIC tulajdonában álló vagy az általa működtetett létesítmények finanszírozásában, nyilatkozniuk kell erről, mielőtt a közgyűlés határozatot hozna ilyen létesítmények birtoklásáról vagy üzemeltetéséről, és ekkor nem lesznek kötelesek részt venni a létesítmény finanszírozásában; |
| --- | --- |

a)

megállapítja a költségvetést, a finanszírozási képletet és az éves díjakat. Az első öt évben a finanszírozási képlet és az éves díjak bármely módosításához a közgyűlés egyhangú szavazása szükséges, a II. mellékletben megállapítottak szerint. A kezdeti öt évet követően az ilyen módosításokhoz kétharmados többségi szavazat szükséges;

Azoknak a tagoknak vagy megfigyelőknek, amelyek nem kívánnak részt venni a lehetséges jövőbeli, az ECCSEL ERIC tulajdonában álló vagy az általa működtetett létesítmények finanszírozásában, nyilatkozniuk kell erről, mielőtt a közgyűlés határozatot hozna ilyen létesítmények birtoklásáról vagy üzemeltetéséről, és ekkor nem lesznek kötelesek részt venni a létesítmény finanszírozásában;

| b) | meghatározza az ECCSEL ERIC politikáját tudományos, műszaki és igazgatási ügyekben. Ezeket a politikákat kétharmados többségi szavazattal kell elfogadni; |
| --- | --- |

b)

meghatározza az ECCSEL ERIC politikáját tudományos, műszaki és igazgatási ügyekben. Ezeket a politikákat kétharmados többségi szavazattal kell elfogadni;

| c) | kétharmados többségi szavazattal az ECCSEL ERIC-re vonatkozó stratégiai terveket és munkaprogramokat fogad el; |
| --- | --- |

c)

kétharmados többségi szavazattal az ECCSEL ERIC-re vonatkozó stratégiai terveket és munkaprogramokat fogad el;

| d) | felügyeli az ECCSEL ERIC vezetését; |
| --- | --- |

d)

felügyeli az ECCSEL ERIC vezetését;

| e) | kétharmados többségi szavazattal megválasztja a közgyűlés elnökét és alelnökét; |
| --- | --- |

e)

kétharmados többségi szavazattal megválasztja a közgyűlés elnökét és alelnökét;

| f) | kétharmados többségi szavazattal kinevezi, helyettesíti és felmenti az ECCSEL ERIC igazgatóját; |
| --- | --- |

f)

kétharmados többségi szavazattal kinevezi, helyettesíti és felmenti az ECCSEL ERIC igazgatóját;

| g) | kétharmados többségi szavazattal kinevezi, helyettesíti és felmenti a tudományos tanácsadó bizottság és az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottság tagjait; |
| --- | --- |

g)

kétharmados többségi szavazattal kinevezi, helyettesíti és felmenti a tudományos tanácsadó bizottság és az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottság tagjait;

| h) | kétharmados többségi szavazattal kinevezi, helyettesíti és felmenti a közgyűlés által létrehozott bizottságok bármely tagját; |
| --- | --- |

h)

kétharmados többségi szavazattal kinevezi, helyettesíti és felmenti a közgyűlés által létrehozott bizottságok bármely tagját;

| i) | évente kijelöli vagy jóváhagyja a pénzügyi ellenőrt; |
| --- | --- |

i)

évente kijelöli vagy jóváhagyja a pénzügyi ellenőrt;

| j) | kétharmados többségi szavazattal elfogadja az ECCSEL ERIC éves jelentéseit, ideértve a pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi beszámolót és a könyvvizsgálói jelentést is; |
| --- | --- |

j)

kétharmados többségi szavazattal elfogadja az ECCSEL ERIC éves jelentéseit, ideértve a pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi beszámolót és a könyvvizsgálói jelentést is;

| k) | befogadja és megvizsgálja a kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság és a tudományos tanácsadó bizottság éves jelentéseit; |
| --- | --- |

k)

befogadja és megvizsgálja a kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság és a tudományos tanácsadó bizottság éves jelentéseit;

| l) | jóváhagyja az új tagok és megfigyelők felvételét, valamint a tagság vagy a megfigyelői státusz megszüntetését. Az új tagok és megfigyelők jóváhagyásához a közgyűlés egyhangú határozata szükséges. A tagok nem szavazhatnak a saját tagságuk esetleges megszüntetéséről szóló kérdésben; |
| --- | --- |

l)

jóváhagyja az új tagok és megfigyelők felvételét, valamint a tagság vagy a megfigyelői státusz megszüntetését. Az új tagok és megfigyelők jóváhagyásához a közgyűlés egyhangú határozata szükséges. A tagok nem szavazhatnak a saját tagságuk esetleges megszüntetéséről szóló kérdésben;

| m) | határoz arról, hogy mely nemzeti tulajdonú kutatási létesítmények vehetnek részt az ECCSEL ERIC-ben és mely létesítmények részvétele szűnik meg. A tagok vagy megfigyelők kivonhatnak egy létesítményt az ECCSEL ERIC tevékenységeiből. Az ECCSEL ERIC-ben részt vevő létesítmények jegyzékét az igazgató folyamatosan naprakészen vezeti; |
| --- | --- |

m)

határoz arról, hogy mely nemzeti tulajdonú kutatási létesítmények vehetnek részt az ECCSEL ERIC-ben és mely létesítmények részvétele szűnik meg. A tagok vagy megfigyelők kivonhatnak egy létesítményt az ECCSEL ERIC tevékenységeiből. Az ECCSEL ERIC-ben részt vevő létesítmények jegyzékét az igazgató folyamatosan naprakészen vezeti;

| n) | a 15. cikkben foglaltak szerint, kétharmados többségi szavazattal jóváhagyja a harmadik felekkel kötött megállapodásokat. |
| --- | --- |

n)

a 15. cikkben foglaltak szerint, kétharmados többségi szavazattal jóváhagyja a harmadik felekkel kötött megállapodásokat.

3.   A közgyűlésben minden tagot és megfigyelőt legfeljebb két küldött képvisel. Minden tag egyetlen szavazattal rendelkezik a közgyűlésben. A megfigyelők nem rendelkeznek szavazati joggal. A határozatokat többségi szavazással kell meghozni, kivéve, ha az alapszabály másként rendelkezik. A tagállamoknak és a társult országoknak a közgyűlésben együttesen rendelkezniük kell a szavazati jogok többségével. Az elnök nem szavazhat, a szavazategyenlőség esetének kivételével, ahol az elnök szavazata dönt.

4.   A közgyűlés akkor határozatképes, ha a tagok kétharmada jelen van. Határozatképesség hiányában az ülést egy új meghívót követően, azonos napirenddel három héten belül meg kell ismételni. Az ismételt ülés határozatképes, ha legalább a tagok negyede jelen van. Az ismételt ülés határozatképességének hiányában a közgyűlés elnöke jogosult meghozni olyan határozatokat, amelyek nem halaszthatók el addig, amíg ismét összehívható egy határozatképes közgyűlés. Az ilyen határozatokat a közgyűlés az első lehetséges alkalommal felülvizsgálja.

5.   A közgyűlésen csak a fizikailag jelen lévő képviselővel rendelkező tagok adhatnak le szavazatot. Ha egy tag fizikailag nem képviselhető, akkor a közgyűlés elfogadhat elektronikus jelenlétet. A szavazati jogok nem átruházhatók. Titkos szavazást kell tartani, ha legalább a jelen lévő tagok egyharmada ilyen eljárást kér.

A közgyűlés elnöke szükség esetén határozhat úgy, hogy egy döntést írásos eljárásban kell meghozni a közgyűlés ülései között.

6.   A közgyűlésnek kétéves időtartamra elnököt és alelnököt kell választania a küldöttek közül. Megválasztását követően az elnök többé nem lehet része egy tag közgyűlési küldöttségének. Ugyanez vonatkozik arra is, ha az alelnök helyettesíti az elnököt. Az ezen kinevezések által érintett tagok másik küldöttet nevezhetnek ki a közgyűlésben való képviseletükre.

7.   A közgyűlés minden évben legalább egyszer ülésezik. A közgyűlés üléseit az elnök hívja össze, legalább három héttel az ülés tervezett időpontja előtt. A tagok és a megfigyelők jogosultak arra, hogy az elnök értesítésével, legalább két héttel az ülést megelőzően napirendi pontok felvételére tegyenek javaslatot.

8.   Rendkívüli közgyűlést az elnök vagy az igazgató kérésére – ha a szervezet érdekében szükséges –, vagy legalább a tagok felének kérésére lehet összehívni.

10. cikk

Az igazgató

1.   Az igazgató az ECCSEL ERIC vezérigazgatója, tudományos főigazgatója és törvényes képviselője.

2.   Az igazgatót ötéves időszakra kell kinevezni, és újbóli kinevezése egy alkalommal lehetséges. A betöltendő álláshelyet nemzetközi szinten, megfelelő módon meg kell hirdetni. Az igazgató a közgyűlésnek tesz jelentést. Az igazgató nem lehet küldött és nem lehet a közgyűlés elnöke.

3.   Az igazgató felel a közgyűlés üléseinek előkészítéséért, valamint biztosítja a szükséges adminisztratív támogatást a kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság, a tudományos tanácsadó bizottság és az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottság számára.

4.   Az igazgató felel az ECCSEL ERIC éves költségvetésének elkészítéséért, valamint a közgyűlés által elfogadandó stratégiák és politikák elkészítéséért.

5.   Az igazgató felel a közgyűlés határozatainak végrehajtásáért, ideértve a költségvetés végrehajtását is, és biztosítja, hogy az ECCSEL ERIC betartson valamennyi vonatkozó jogszabályi előírást.

6.   Az igazgató felhatalmazást kap arra, hogy meghozzon valamennyi, az ECCSEL ERIC működéséhez szükséges határozatot, kivéve azokat a határozatokat, amelyek a közgyűlés előjogai.

7.   Az igazgató a kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság támogatását és tanácsát kéri az infrastrukturális létesítmények tulajdonosai számára különös jelentőségű ügyekben, többek között felkéri a bizottságot, hogy tegyen észrevételeket a költségvetés-tervezetre, a munkatervekre és a stratégiákra vonatkozóan, mielőtt benyújtják azokat a közgyűlésnek.

8.   Az igazgató ellenőrzi, hogy a kutatási létesítmények tulajdonosai betartják-e a működési szabályokat és szabványokat a közgyűlés által meghatározott, ECCSEL ERIC-kel kapcsolatos műveletekre vonatkozóan, és évente jelentést tesz erről a kérdésről a közgyűlésnek, továbbá javaslatokat tesz bármely szabálytalanságra vonatkozó ellenintézkedésekre.

11. cikk

A kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság, a tudományos tanácsadó bizottság, valamint az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottság

1.   A kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság

| a) | A kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság támogató és tanácsadó funkciót tölt be, valamint az ECCSEL-létesítmények képviselőiből és a bizottság elnöki tisztségét betöltő igazgatóból áll. A bizottság hároméves időszakra alelnököt választ. Újbóli megválasztása egy alkalommal lehetséges.
  A bizottságban az egyes tagoknak és megfigyelőknek egy képviselőjük lehet. A két vagy több ECCSEL-létesítménnyel rendelkező országoknak ki kell jelölniük az egyik létesítmény üzemeltetőjét mint nemzeti képviselőt, és ez az intézmény fogja képviselni az ország nemzeti létesítményeit a bizottságban. A közgyűlésbe delegált küldöttek nem lehetnek képviselők ebben a bizottságban. |
| --- | --- |

a)

A kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság támogató és tanácsadó funkciót tölt be, valamint az ECCSEL-létesítmények képviselőiből és a bizottság elnöki tisztségét betöltő igazgatóból áll. A bizottság hároméves időszakra alelnököt választ. Újbóli megválasztása egy alkalommal lehetséges.

A bizottságban az egyes tagoknak és megfigyelőknek egy képviselőjük lehet. A két vagy több ECCSEL-létesítménnyel rendelkező országoknak ki kell jelölniük az egyik létesítmény üzemeltetőjét mint nemzeti képviselőt, és ez az intézmény fogja képviselni az ország nemzeti létesítményeit a bizottságban. A közgyűlésbe delegált küldöttek nem lehetnek képviselők ebben a bizottságban.

| b) | A kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság feladata a létesítmények közötti együttműködés, valamint a kísérleti kutatásokhoz való hozzájárulásuk erősítése. Erre az ECCSEL ERIC stratégiái és tervei végrehajtásának ellenőrzésével, az azokhoz történő hozzájárulással, valamint az olyan intézkedésekre tett javaslatokkal kerül sor, amelyek javíthatják az ECCSEL ERIC működését. |
| --- | --- |

b)

A kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság feladata a létesítmények közötti együttműködés, valamint a kísérleti kutatásokhoz való hozzájárulásuk erősítése. Erre az ECCSEL ERIC stratégiái és tervei végrehajtásának ellenőrzésével, az azokhoz történő hozzájárulással, valamint az olyan intézkedésekre tett javaslatokkal kerül sor, amelyek javíthatják az ECCSEL ERIC működését.

| c) | Az igazgató a stratégiai tervekkel, munkaprogramokkal és költségvetésekkel kapcsolatos valamennyi, közgyűlésnek benyújtandó javaslatról konzultál a bizottsággal. A bizottság támogatja az igazgatót a stratégiai tervek és a munkaprogramok végrehajtásában. |
| --- | --- |

c)

Az igazgató a stratégiai tervekkel, munkaprogramokkal és költségvetésekkel kapcsolatos valamennyi, közgyűlésnek benyújtandó javaslatról konzultál a bizottsággal. A bizottság támogatja az igazgatót a stratégiai tervek és a munkaprogramok végrehajtásában.

| d) | A kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság az igazgatón keresztül évente jelentést nyújt be a közgyűlésnek a tevékenységéről. Az igazgató az észrevételeivel és esetleges ajánlásaival együtt benyújtja a jelentést a közgyűlésnek. |
| --- | --- |

d)

A kutatási infrastruktúrával foglalkozó koordinációs bizottság az igazgatón keresztül évente jelentést nyújt be a közgyűlésnek a tevékenységéről. Az igazgató az észrevételeivel és esetleges ajánlásaival együtt benyújtja a jelentést a közgyűlésnek.

2.   A tudományos tanácsadó bizottság

| a) | A közgyűlés legfeljebb hat, a világ bármely országából származó, független, tapasztalt kutatóból álló független tudományos tanácsadó bizottságot nevez ki. A tudományos tanácsadó bizottság tagjainak kinevezésére az igazgató tesz javaslatot, aki tanácsot kér a tudományos tanácsadó bizottságtól és a kutatási infrastruktúra-koordinációs bizottságtól. A tudományos tanácsadó bizottság tagjainak hivatali ideje három év. Újbóli kinevezésük egy alkalommal lehetséges. A közgyűlésbe delegált küldötteket nem lehet a bizottságba kinevezni. |
| --- | --- |

a)

A közgyűlés legfeljebb hat, a világ bármely országából származó, független, tapasztalt kutatóból álló független tudományos tanácsadó bizottságot nevez ki. A tudományos tanácsadó bizottság tagjainak kinevezésére az igazgató tesz javaslatot, aki tanácsot kér a tudományos tanácsadó bizottságtól és a kutatási infrastruktúra-koordinációs bizottságtól. A tudományos tanácsadó bizottság tagjainak hivatali ideje három év. Újbóli kinevezésük egy alkalommal lehetséges. A közgyűlésbe delegált küldötteket nem lehet a bizottságba kinevezni.

| b) | Az igazgató legalább évente egyszer konzultációt folytat a tudományos tanácsadó bizottsággal az ECCSEL ERIC által nyújtott szolgáltatások tudományos minőségéről, a szervezet tudományos politikáiról, eljárásairól és jövőbeli terveiről. |
| --- | --- |

b)

Az igazgató legalább évente egyszer konzultációt folytat a tudományos tanácsadó bizottsággal az ECCSEL ERIC által nyújtott szolgáltatások tudományos minőségéről, a szervezet tudományos politikáiról, eljárásairól és jövőbeli terveiről.

| c) | A tudományos tanácsadó bizottság az igazgatón keresztül évente jelentést nyújt be a közgyűlésnek a tevékenységéről. Az igazgató az észrevételeivel és esetleges ajánlásaival együtt benyújtja a jelentést a közgyűlésnek. |
| --- | --- |

c)

A tudományos tanácsadó bizottság az igazgatón keresztül évente jelentést nyújt be a közgyűlésnek a tevékenységéről. Az igazgató az észrevételeivel és esetleges ajánlásaival együtt benyújtja a jelentést a közgyűlésnek.

3.   Az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottság

| a) | A közgyűlés három–öt, a világ bármely országából származó, független, tapasztalt kutatóból álló független etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottságot nevez ki. A bizottság kinevezésére az igazgató tesz javaslatot, aki tanácsot kér az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottságtól és a kutatási infrastruktúra-koordinációs bizottságtól. A bizottság tagjainak hivatali ideje három év. Újbóli kinevezésük egy alkalommal lehetséges. A közgyűlésbe delegált küldötteket nem lehet a bizottságba kinevezni. |
| --- | --- |

a)

A közgyűlés három–öt, a világ bármely országából származó, független, tapasztalt kutatóból álló független etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottságot nevez ki. A bizottság kinevezésére az igazgató tesz javaslatot, aki tanácsot kér az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottságtól és a kutatási infrastruktúra-koordinációs bizottságtól. A bizottság tagjainak hivatali ideje három év. Újbóli kinevezésük egy alkalommal lehetséges. A közgyűlésbe delegált küldötteket nem lehet a bizottságba kinevezni.

| b) | Az igazgató legalább évente egyszer konzultál az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottsággal az ECCSEL ERIC előtt – jelenleg vagy a jövőben – álló etikai és környezetvédelmi kérdésekről. |
| --- | --- |

b)

Az igazgató legalább évente egyszer konzultál az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottsággal az ECCSEL ERIC előtt – jelenleg vagy a jövőben – álló etikai és környezetvédelmi kérdésekről.

| c) | Az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottság az igazgatón keresztül évente jelentést nyújt be a közgyűlésnek a tevékenységéről. Az igazgató az észrevételeivel és esetleges ajánlásaival együtt benyújtja a jelentést a közgyűlésnek. |
| --- | --- |

c)

Az etikai és környezetvédelmi tanácsadó bizottság az igazgatón keresztül évente jelentést nyújt be a közgyűlésnek a tevékenységéről. Az igazgató az észrevételeivel és esetleges ajánlásaival együtt benyújtja a jelentést a közgyűlésnek.

5. FEJEZET

PÉNZÜGYEK

12. cikk

A költségvetés elvei, beszámolók

1.   Az ECCSEL ERIC pénzügyi éve minden évben január 1-jén kezdődik és december 31-én zárul.

2.   Az ECCSEL ERIC valamennyi bevételét és kiadását bele kell foglalni az egyes pénzügyi évekre vonatkozó pénzügyi tervekbe, és fel kell tüntetni az éves költségvetésben. Az éves költségvetésnek meg kell felelnie az átláthatóság elveinek.

3.   Az ECCSEL ERIC beszámolójához csatolni kell a pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzgazdálkodási jelentést.

4.   Pénzügyi beszámolójának elkészítése, dokumentálása, ellenőrzése és közzététele tekintetében az ECCSEL ERIC teljesíti az irányadó jogból fakadó követelményeket. Az ECCSEL ERIC az általánosan elfogadott nemzetközi számviteli elveknek és az átláthatóság elvének megfelelően alkalmazza a fogadó ország számviteli jogszabályaiban foglalt szabályokat.

5.   Az ECCSEL ERIC a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően használja fel az előirányzatokat.

6.   Az ECCSEL ERIC a gazdasági tevékenységével összefüggő kiadásait és bevételeit elkülönítve tartja nyilván.

7.   Természetbeni hozzájárulásokat kizárólag akkor kell figyelembe venni, ha azok az ECCSEL ERIC számára biztosított hatékony és számszerűsíthető hozzájárulás formájában történnek, ideértve az ECCSEL ERIC műveleti központhoz kirendelt személyi állományt is, és a közgyűlés elfogadta azokat.

8.   A természetbeni hozzájárulások értékét figyelembe kell venni az ugyanazon időszak során biztosított pénzbeli hozzájárulások számításakor.

13. cikk

Felelősség

1.   Az ECCSEL ERIC felelős a tartozásaiért.

2.   A tagok nem viselnek együttes felelősséget az ECCSEL ERIC tartozásaiért. Minden tagnak kizárólag az ECCSEL ERIC számára nyújtott hozzájárulása erejéig van helytállási kötelezettsége annak tartozásaiért.

3.   Az ECCSEL ERIC megfelelő biztosítást köt az ECCSEL ERIC kiépítésével és működtetésével összefüggő kockázatokra.

6. FEJEZET

JELENTÉSTÉTEL AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGNAK

14. cikk

Jelentéstétel az Európai Bizottságnak

1.   Az ECCSEL ERIC éves jelentést készít tevékenységéről, amelyben beszámol különösen tevékenysége tudományos, működési és pénzügyi vonatkozásairól. A jelentést a közgyűlésnek kell jóváhagynia, és azt az adott pénzügyi év végétől számított hat hónapon belül meg kell küldeni az Európai Bizottságnak és az érintett hatóságoknak. Ezt a jelentést nyilvánosságra kell hozni.

2.   Az ECCSEL ERIC tájékoztatja az Európai Bizottságot minden olyan körülményről, amely azzal fenyeget, hogy súlyosan akadályozza az ECCSEL ERIC fő feladatainak teljesítését, vagy gátolja az ECCSEL ERIC-et a 723/2009/EK rendeletben előírt követelmények teljesítésében.

7. FEJEZET

SZAKPOLITIKÁK

15. cikk

Megállapodások harmadik felekkel

1.   Ha azt előnyösnek ítéli meg, és összhangban áll a 2. cikk szerinti feladataival és tevékenységeivel, az ECCSEL ERIC megállapodásokat köthet harmadik felekkel, így különösen intézményekkel, régiókkal és tagsági jogviszonnyal nem rendelkező országokkal.

2.   Ha a 15. cikk (1) bekezdésében körülírt felek szakértelemmel, szolgáltatásokkal vagy technológiával hozzá kívánnak járulni az ECCSEL ERIC működéséhez, akkor az ECCSEL ERIC ezekkel a harmadik felekkel megállapodásokat köthet. A megállapodásban meg kell jelölni a harmadik fél által nyújtandó szolgáltatást vagy egyéb hozzájárulást, és meg kell állapítani a hozzájárulással összefüggő hozzáférési jogokat, előfizetési díjat vagy más feltételeket. Az ECCSEL-létesítmények harmadik fél felhasználói kötelezhetők arra, hogy részt vegyenek az ECCSEL ERIC hitelesítési és engedélyezési rendszerében.

16. cikk

Beszerzéspolitika és adómentesség

1.   Az ECCSEL ERIC a beszerzési pályázatokra jelentkezőket és az ajánlattevőket egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban részesíti függetlenül attól, hogy székhelyük az Európai Unióban található-e, vagy sem. Az ECCSEL ERIC beszerzéspolitikája tiszteletben tartja az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és a versenyalapúság elvét.

2.   Az igazgató felel az ECCSEL ERIC összes beszerzéséért. A beszerzés odaítélésére vonatkozó határozatokat alapos indokolással kell ellátni és megfelelően közzé kell tenni. A közgyűlés a beszerzések keretében alkalmazandó eljárásokat és kritériumokat teljeskörűen és részletesen tartalmazó végrehajtási szabályzatot fogad el.

3.   A tagok és a megfigyelők az ECCSEL ERIC tevékenységeivel kapcsolatos beszerzéseket oly módon hajtják végre, hogy kellő figyelmet fordítanak az ECCSEL ERIC igényeire, a technikai követelményekre és a megfelelő szervek által kiadott specifikációkra.

4.   A hozzáadottérték-adóval kapcsolatos, 2009. június 19-i, 58. számú norvég törvény 10-3 paragrafusán alapuló adómentességet az olyan áruk és szolgáltatások után fizetendő hozzáadottérték-adóra kell korlátozni, amelyeket az ECCSEL ERIC általi hivatalos és kizárólagos használatára szántak, és amelyeket teljes mértékben az ECCSEL ERIC vagy az ECCSEL ERIC tagállamai fizetnek és szereznek be. Adómentesség csak a nem gazdasági jellegű tevékenység esetében vehető igénybe. A gazdasági jellegű tevékenységek esetében nem alkalmazható. További korlátozások nem alkalmazandók.

5.   Amennyiben az ECCSEL ERIC egy tagállamának feladata, hogy fogadó országként otthont adjon egy ECCSEL ERIC irodának, amelyet az ECCSEL ERIC adott tagállama nemzetközi szervezetként ismer el a 2006/112/EK tanácsi irányelv (2) 143. cikke (1) bekezdése g) pontjának és 151. cikke (1) bekezdésének b) pontjának értelmében, és nemzetközi szervezetként ismer el a 2008/118/EK tanácsi irányelv (3) 12. cikke (1) bekezdése b) pontjának értelmében, akkor az az ECCSEL ERIC iroda, az Unión belül saját céljaira vagy az ECCSEL ERIC által neki tulajdonított feladatok elvégzéséhez szerzett áruk és szolgáltatások tekintetében adómentességet élvez, a 2006/112/EK irányelv 143. cikke (1) bekezdésének g) pontja és 151. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján, a 300 EUR-t meghaladó értékű beszerzések esetén, amelyeket teljes mértékben az ECCSEL ERIC vagy az ECCSEL ERIC tagállamai fizetnek és szereznek be. Adómentesség csak a nem gazdasági jellegű tevékenység esetében vehető igénybe. A gazdasági jellegű tevékenységek esetében nem alkalmazható. További korlátozások nem alkalmazandók.

17. cikk

Foglalkoztatás

1.   Az ECCSEL ERIC az esélyegyenlőség elve alapján foglalkoztatja munkatársait. Az ECCSEL ERIC álláshelyeire jelentkezők kiválasztási eljárásainak átláthatónak, hátrányos megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és tiszteletben kell tartaniuk az esélyegyenlőséget.

2.   A munkaszerződésekre annak az országnak a vonatkozó jogszabályait és rendelkezéseit kell alkalmazni, ahol a személyzetet foglalkoztatják, vagy azon ország jogát, ahol az ECCSEL ERIC a tevékenységét végzik. Az ECCSEL ERIC betöltendő álláshelyeit nemzetközi szinten megfelelő módon meg kell hirdetni.

3.   A nemzeti jogszabályok követelményeire is tekintettel a saját joghatóságán belül minden egyes tag megkönnyíti az ECCSEL ERIC feladataiban részt vevő tagok állampolgárainak, valamint az ilyen állampolgárok családtagjainak mozgását és tartózkodását.

18. cikk

Hozzáférési politika

1.   Az ECCSEL infrastruktúrában részt vevő összes nemzeti létesítmény számára rendelkezésre álló kutatási idő jelentős részét a nemzetközi kutatói közösség számára kell felajánlani. A közgyűlés a rendelkezésére álló hozzáférési idő egy részét olyan államok kutatói számára tartja fenn, amelyek nem tagok az ECCSEL ERIC-ben.

2.   Az ECCSEL ERIC és a kutatási létesítmények tulajdonosai egyedi megállapodásokat kötnek arról, hogy a rendelkezésre álló kutatási idő mekkora részét bocsátják a nemzetközi kutatói közösség rendelkezésére, valamint a hozzáférés feltételeiről.

3.   Az ECCSEL ERIC létesítményeihez való hozzáférést a kutatók, a tudósok és a hallgatók számára is biztosítani kell. A hozzáférést a pályázatok verseny keretében, szakértői értékelésen alapuló elbírálása után, tisztességes és átlátható eljárást követően kell biztosítani. A verseny kritériumai a pályázat tudományos kiválóságára és az ECCSEL ERIC stratégiái szempontjából vizsgált jelentőségére vonatkoznak, a közgyűlés határozata alapján.

4.   A felhasználók viselik az összes hozzáférési költséget és az összes anyagköltséget, ideértve az érintett felhasználók mintáihoz és berendezéseihez kapcsolódó költségeket. A hozzáférési költségek az egyes ECCSEL ERIC-létesítményekre vonatkozó díjakon alapulnak.

5.   Az ECCSEL ERIC létrehozhat olyan hitelesítési és engedélyezési rendszert, amely biztosítja, hogy csak a létesítményhez való hozzáférésre jogosult személyek léphessenek be, és használhassák a létesítményt. Az ECCSEL ERIC hozhat olyan határozatot, miszerint a tagoknak és a megfigyelőknek ilyen rendszert kell alkalmazniuk ahhoz, hogy kutatóik hozzáférést kapjanak.

6.   A felhasználókra vonatkozó, a közgyűlés által jóváhagyott részletes hozzáférési politikát nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

19. cikk

Terjesztéspolitika

1.   Az ECCSEL ERIC kutatási eredményei és adatai a közgyűlés által elfogadott terjesztési politikával összhangban nyíltan hozzáférhetőek. A kutatási eredményeket és az adatokat a közzététellel összefüggő költségeken kívüli egyéb költségek megfizetése nélkül kell az érdekelt felek számára biztosítani. E rendelkezés alkalmazásában az „ECCSEL ERIC kutatási eredményei és adatai” az ECCSEL ERIC infrastruktúrájában részt vevő létesítmények tulajdonosai által a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás terén elért kutatási eredményeket és adatokat jelentik.

2.   Az ECCSEL ERIC aktívan terjeszti az ECCSEL ERIC kutatási eredményeit a társadalom körében annak érdekében, hogy aktív szerepet játsszanak a szakpolitikák kidolgozásában és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésében.

3.   Az ECCSEL ERIC előmozdítja az ECCSEL ERIC keretében folytatott együttműködést és az együttműködés eredményeit, arra ösztönzi a kutatókat, hogy új és innovatív projekteket indítsanak, és adott esetben a felsőoktatásban is felhasználják az ECCSEL ERIC eredményeit.

4.   Az ECCSEL ERIC általában arra ösztönzi az ECCSEL ERIC kutatási eredményeit felhasználó feleket, hogy saját kutatási eredményeiket tegyék hozzáférhetővé a nyilvánosság számára, és arra kéri a felhasználókat, hogy megfelelő módon hozzák nyilvánosságra az ECCSEL ERIC-en belül számukra biztosított hozzáférést.

5.   A terjesztéspolitika keretében meg kell határozni a célcsoportokat, és e csoportok elérésére több csatorna útján is törekedni kell. Az ECCSEL ERIC égisze alatt folyó együttműködés révén vagy annak keretében keletkezett eredményekkel és ismeretekkel foglalkozó valamennyi kiadványban megfelelő mértékben el kell ismerni az ECCSEL ERIC-et.

20. cikk

A szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó politika

1.   Ezen alapszabály céljaival összhangban a szellemi tulajdon jelentése megegyezik a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) létrehozásáról szóló, 1967. július 14-i stockholmi egyezmény 2. cikkében szereplő meghatározással.

2.   A szellemi tulajdon kérdései tekintetében a tagok közötti kapcsolatokra a tagállamok nemzeti jogszabályai, valamint a vonatkozó nemzetközi szabályok és rendelkezések vonatkoznak.

3.   A tagok által az ECCSEL ERIC számára biztosított szellemi tulajdon a szellemi tulajdon eredeti jogosultjának tulajdonában marad. Ha az ilyen tulajdon az ECCSEL ERIC által finanszírozott munkából ered (közvetlen vagy természetbeni hozzájárulás), a szellemi tulajdon az ECCSEL ERIC-é, kivéve, ha megállapodás született arról, hogy a tulajdon az azt létrehozó tagot illeti. A hozzáférésnek a megfizetett díj feletti lehetséges gazdasági értéke nem tekinthető a projekt ECCSEL ERIC általi finanszírozásának.

4.   Az ECCSEL ERIC gondoskodik arról, hogy a felhasználók elfogadják az eredményekhez való hozzáférésre és az eredmények szellemi tulajdonjogára vonatkozó feltételeket, továbbá hogy a jogok és eredmények tárolásával és kezelésével összefüggésben megfelelő biztonsági intézkedések érvényesüljenek.

5.   Az ECCSEL ERIC eljárásokkal rendelkezik a kutatási adatok és információk biztonságára és bizalmas kezelésére vonatkozó követelmények állítólagos megsértésének kivizsgálására.

6.   Az ECCSEL ERIC iránymutatást ad a kutatóknak annak biztosításához, hogy az ECCSEL ERIC által hozzáférhetővé tett anyagok felhasználásával végzett kutatás végrehajtása olyan keretek között történjék, amelyek tiszteletben tartják a tulajdonosok jogait.

7.   A közgyűlés által jóváhagyott részletes szellemi tulajdonjogi politikát az ECCSEL ERIC infrastruktúrában részt vevő létesítményeket működtető felek külön-külön jóváhagyják.

8. FEJEZET

IDŐTARTAM, AZ ALAPSZABÁLY MÓDOSÍTÁSAI, FELSZÁMOLÁS, JOGVITÁK

21. cikk

Időtartam

Az ECCSEL ERIC határozatlan időtartamra jön létre.

22. cikk

Az alapszabály módosítása

A közgyűlés határozhat az alapszabály módosításáról. Az alapszabály bármely, az ECCSEL ERIC létrehozását követő első öt évben elfogadott módosításához a közgyűlés egyhangú szavazása szükséges. A kezdeti öt évet követően az ilyen módosításokhoz kétharmados többségi szavazat szükséges. Az alapszabály javasolt módosítását az Európai Bizottsághoz kell benyújtani, a 723/2009/EK rendelet 11. cikkének megfelelően.

23. cikk

Felszámolás

1.   A közgyűlés kétharmados többséggel határozhat az ECCSEL ERIC felszámolásáról.

2.   Az ECCSEL ERIC indokolatlan késedelem nélkül, de legkésőbb a felszámolására irányuló határozat elfogadását követő tíz napon belül értesíti az Európai Bizottságot a határozatról.

3.   Az ECCSEL ERIC tartozásainak kiegyenlítése után fennmaradó eszközökön a tagok az ECCSEL ERIC-hez a II. melléklet alapján nyújtott éves díjaik halmozott összegével arányosan osztoznak.

4.   Az ECCSEL ERIC indokolatlan késedelem nélkül, de legkésőbb a végelszámolásának befejezését követő tíz napon belül értesíti arról az Európai Bizottságot.

5.   Az ECCSEL ERIC azon a napon szűnik meg, amikor az Európai Bizottság a megfelelő értesítést az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi.

24. cikk

Irányadó jog

Az ECCSEL ERIC-re a következő elsőbbségi sorrendben a következő jogok irányadók:

| a) | az Európai Unió joga, különösen a 723/2009/EK rendelet; |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió joga, különösen a 723/2009/EK rendelet;

| b) | a fogadó ország joga az Európai Unió joga által nem (vagy csak részben) szabályozott kérdésekben; |
| --- | --- |

b)

a fogadó ország joga az Európai Unió joga által nem (vagy csak részben) szabályozott kérdésekben;

| c) | ezen alapszabály. |
| --- | --- |

c)

ezen alapszabály.

25. cikk

Jogviták

1.   Az Európai Unió Bírósága jár el mindazokban a jogvitákban, amelyek a tagok között az ECCSEL ERIC-kel kapcsolatban merülnek fel, amelyek a tagok és az ECCSEL ERIC között merülnek fel, valamint amelyekben az egyik fél az Európai Unió.

2.   Az ECCSEL ERIC és harmadik személyek közötti jogvitákban a joghatóságra vonatkozó uniós jogszabályokat kell alkalmazni. Az uniós jogszabályokban nem szabályozott esetekben a jogviták rendezésére illetékes joghatóság megállapítása a fogadó állam joga szerint történik.

26. cikk

Az alapszabály hozzáférhetősége

Az alapszabályt az ECCSEL ERIC honlapján és az alapszabály szerinti székhelyén nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

---

(1)  HL L 206., 2009.8.8., 1. o.

(2)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

(3)  HL L 9., 2009.1.14., 12. o.

---

I. MELLÉKLET

A TAGOK ÉS A MEGFIGYELŐK JEGYZÉKE

Ez a melléklet a tagok és a megfigyelők, valamint az őket képviselő jogalanyok jegyzékét tartalmazza. A mellékletet az igazgató teszi naprakésszé az ECCSEL ERIC-ben való részvételben bekövetkező változásoknak megfelelően.

Tagok

| Ország vagy kormányközi szervezet | Képviselő jogalany |
| --- | --- |
| Franciaország | Francia Földtani Intézet (BRGM) |
| Olaszország | Nemzeti Oceanográfiai és Kísérleti Geofizikai Intézet (OGS) |
| Hollandia | Az Alkalmazott Tudományos Kutatások Hollandiai Szervezete (TNO) |
| Norvégia | |
| Egyesült Királyság | Brit Földtani Intézet (BGS) |

Ország vagy kormányközi szervezet

Képviselő jogalany

Franciaország

Francia Földtani Intézet (BRGM)

Olaszország

Nemzeti Oceanográfiai és Kísérleti Geofizikai Intézet (OGS)

Hollandia

Az Alkalmazott Tudományos Kutatások Hollandiai Szervezete (TNO)

Norvégia

Egyesült Királyság

Brit Földtani Intézet (BGS)

Megfigyelők

| Ország vagy kormányközi szervezet | Képviselő jogalany |
| --- | --- |
| | |

Ország vagy kormányközi szervezet

Képviselő jogalany

---

II. MELLÉKLET

KÖLTSÉGVETÉSI HOZZÁJÁRULÁS ÉS ELOSZTÁS

Az ECCSEL ERIC alapító tagjai és megfigyelője megállapodtak ebben az ötéves költségvetésben (2016-os árakon). Figyelmen kívül hagyva a fogadó országnak a teljes költségekből vállalt 1/3-os hozzájárulását, a tagok és a megfigyelők megállapodtak abban, hogy a kiadásokat egyenlő mértékben kell megosztani köztük, és annak összege nem haladhatja meg az egy tagra és megfigyelőre jutó évi 80 000 EUR-t az első öt évben. A pontos egyéni éves díj összege az ECCSEL ERIC-hez csatlakozó új tagok és/vagy megfigyelők számától függ.

A költségvetés fedezi az ECCSEL műveleti központot, amely felel a központi igazgatásért és a tervezésért, valamint az infrastruktúra működésének és fejlesztésének koordinációjáért. Jelenleg az alapítóknak nincsenek olyan terveik, amelyek maguk után vonnák, hogy maga az ECCSEL ERIC működtetne vagy finanszírozna kutatási létesítményeket.

| Tervezési időszak | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2017–2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | az indulás éve (*1) | teljes működési szakasz | |
| KIADÁSOK |
| A műveleti központ személyzete | 235 000 | 400 000 | 500 000 | 600 000 | 600 000 | 2 335 000 |
| Informatikai rendszer | 10 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 110 000 |
| Irodabérlet | 15 000 | 20 000 | 30 000 | 30 000 | 30 000 | 125 000 |
| Utazás | 25 000 | 40 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 215 000 |
| Kiszervezett szolgáltatások | 75 000 | 115 000 | 145 000 | 145 000 | 145 000 | 625 000 |
| Kiadások összesen (EUR) | 360 000 | 600 000 | 750 000 | 850 000 | 850 000 | 3 410 000 |
| BEVÉTELEK |
| Fogadó ország (Norvégia) | 120 000 | 200 000 | 250 000 | 284 000 | 284 000 | 1 138 000 |
| Tag- és megfigyelő államok (*2) | 240 000 | 400 000 | 500 000 | 566 000 | 566 000 | 2 272 000 |
| Bevételek összesen (EUR) | 360 000 | 600 000 | 750 000 | 850 000 | 850 000 | 3 410 000 |
| EGY TAGRA JUTÓ KÖLTSÉGEK |
| A tagok száma (a fogadó állam kivételével) (*3) | 3 | 5 | 7 | 9 | 11 | |
| Egy tagra jutó költségek (EUR)
   (*4) | 80 000 | 80 000 | 71 429 | 62 889 | 51 455 | 345 772 |

Tervezési időszak

2017

2018

2019

2020

2021

2017–2021

az indulás éve (*1)

teljes működési szakasz

KIADÁSOK

A műveleti központ személyzete

235 000

400 000

500 000

600 000

600 000

2 335 000

Informatikai rendszer

10 000

25 000

25 000

25 000

25 000

110 000

Irodabérlet

15 000

20 000

30 000

30 000

30 000

125 000

Utazás

25 000

40 000

50 000

50 000

50 000

215 000

Kiszervezett szolgáltatások

75 000

115 000

145 000

145 000

145 000

625 000

Kiadások összesen (EUR)

360 000

600 000

750 000

850 000

850 000

3 410 000

BEVÉTELEK

Fogadó ország (Norvégia)

120 000

200 000

250 000

284 000

284 000

1 138 000

Tag- és megfigyelő államok (*2)

240 000

400 000

500 000

566 000

566 000

2 272 000

Bevételek összesen (EUR)

360 000

600 000

750 000

850 000

850 000

3 410 000

EGY TAGRA JUTÓ KÖLTSÉGEK

A tagok száma (a fogadó állam kivételével) (*3)

3

5

7

9

11

Egy tagra jutó költségek (EUR)
   (*4)

80 000

80 000

71 429

62 889

51 455

345 772

---

(*1)  Az első évben részben átfedés van az INFRADEV-3 HORIZON 2020 keretében történő végrehajtásának finanszírozásával.

(*2)  A közgyűlés határozhat egy, a rendes díjtól eltérő kezdeti megfigyelői díjról.

(*3)  A tagok és megfigyelők becsült száma (a fogadó ország kivételével) – pesszimista forgatókönyv.

(*4)  A költségek alacsonyabbak lesznek, amint több ország csatlakozik. Az iparágtól várható támogatást nem vettük figyelembe.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/29

---

Az ESSA higiéniai iránymutatása a csírák és a csíráztatásra szánt magvak előállításához

(2017/C 220/03)

Tartalmi összefoglaló

A csíráztatott magvak uniós piaca a friss termékek piacának rendkívül specializált részszegmense, EU-szerte megközelítőleg 120 hivatásos termelő létesítménnyel. A 2011. évi EHEC-válságot és az EFSA által a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga-toxin-termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról készített tudományos szakvéleményt követően e termékszegmens Európán belüli biztonságának javítása érdekében új uniós jogszabályok léptek hatályba. E konkrét szabályok végrehajtásának támogatása érdekében különböző nemzeti iránymutatásokat hoztak létre. A csíráztatott magvakkal foglalkozó európai szövetség (European Sprouted Seeds Association; ESSA) által szövegezett jelen iránymutatás célja, hogy átfogó utasításokkal szolgáljon a csírák és a csíráztatásra szánt magvak biztonságos előállítására vonatkozó higiéniai gyakorlatokról, és ezeket az információkat elérhetővé tegye az európai és Európán kívüli országok csíratermelői számára.

Ez az iránymutatás az alkalmazása megkönnyítése érdekében felhasználható ellenőrzőlisták és rendszerek létrehozásához.

Ezen iránymutatás alkalmazási köre

Ez az iránymutatás az alkalmazandó európai uniós jogszabályoknak megfelelően a csírák és a csíráztatásra szánt magvak kereskedelmi célú előállítására vonatkozik. A magvak csíráztatása – a víztartalmuk növelése és a dormancia (magnyugalom) állapotából való kiemelésük érdekében az új növény felfelé növekedésének megkezdődéséig történő magnedvesítés – elsődleges termelésnek minősül az EU-ban. Ez a higiéniai iránymutatás az elsődleges termelés részét képező tevékenységeket tárgyalja. Az iránymutatás nem tér ki az elsődleges termelés körén kívül eső tevékenységekre, alternatív iránymutatások azonban elérhetőek lehetnek, és azok felsorolása szerepelhet az alábbi hivatkozásokban. Ez az iránymutatás nem tér ki más csíráztatott magvak – például mikrozöldek, hajtások, zsázsa és üvegházi termesztőközegben vagy talajon termesztett termékek – előállítására. Az ezen iránymutatás hatálya alól kizárt csíráztatott magtermékeket az „Iránymutatás az elsődleges termelés szintjén termelt friss gyümölcsökben és zöldségekben rejlő mikrobiológiai kockázatok helyes higiéniával történő kezeléséről” című bizottsági ajánlás (1) tárgyalja.

A csírák és a csíráztatásra szánt magvak előállítására alkalmazandó uniós jogszabályok

Az élelmiszerbiztonságra vonatkozó általános követelményeket, többek között a kizárólag biztonságos élelmiszerek forgalomba hozatalára vonatkozó kötelezettséget a 178/2002/EK rendelet állapítja meg. Az EU-n belüli higiénikus élelmiszertermelés a 852/2004/EK rendelet – és különösen a rendelet I. melléklete A. részének – hatálya alá tartozik. Ez a rész arra kötelezi az elsődleges termelőket, hogy győződjenek meg az alaptermékek szennyeződésekkel szembeni védelméről, például olyan intézkedésekkel, amelyekkel megelőzhetők a levegőből, a talajból, a vízből, a műtrágyákból, a növényvédő szerekből és a biocid termékekből származó, valamint a hulladék tárolásából, kezeléséből és ártalmatlanításából fakadó szennyeződések. Ez az iránymutatás gyakorlati példákkal szolgál ezen általános rendelkezések kiegészítéséhez.

A csírák előállítására vonatkozóan még több uniós rendelet konkrétabb követelményeket állapít meg: a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről szóló 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet, a csírák mikrobiológiai követelményeiről szóló (a 2073/2005/EK rendeletet módosító) 209/2013/EU bizottsági rendelet, a csírákat termelő létesítmények engedélyezéséről szóló 210/2013/EU bizottsági rendelet, valamint a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba történő behozatalára vonatkozó bizonyítványkiállítási követelményekről szóló (a 704/2014/EU bizottsági rendelettel módosított) 211/2013/EU bizottsági rendelet. Az e rendeletekben foglalt követelmények megtalálhatók ebben az iránymutatásban.

Az ezen iránymutatásban említett valamennyi uniós jogszabály hivatkozása az iránymutatás I. mellékletében található. A II. melléklet a csírák előállításával kapcsolatos egyéb releváns információforrásokra vonatkozó hivatkozásokat tartalmazza.

Ez az iránymutatás a csírák előállítására vonatkozó uniós minimumkövetelményeket tárgyalja. Előfordulhat, hogy egyes uniós tagállamoknak szigorúbb szabályaik vannak a területükön letelepedett csíratermelőkre vonatkozóan. Általánosan ajánlott, hogy a csíratermelők tartsanak kapcsolatot az illetékes hatóságukkal, hogy folyamatosan tájékoztatást kapjanak a tagállamukban alkalmazandó szabályokról.

Az ezen iránymutatáson túlmutató további dokumentumok

További iránymutatások állnak rendelkezésre az Élelmezési Kódex (Codex Alimentarius) releváns kiadványaiban, a különböző nemzeti hatóságok által kidolgozott általános helyes mezőgazdasági gyakorlatokban (HMGY) és helyes higiéniai gyakorlatokban (HHGY), valamint a különböző magánszektorbeli érdekelt felek iránymutatásaiban és a tanúsítási rendszerekben. A csíráztatott magvakkal foglalkozó európai szövetség (European Sprouted Seeds Association; ESSA) számára ismert iránymutatásokra vonatkozó információk bekerültek ezen iránymutatás hivatkozásaiba és mellékleteibe.

FELELŐSSÉGKIZÁRÓ NYILATKOZAT

Ez az iránymutatás jogi kötőerővel nem bíró ajánlás. Kizárólag tájékoztatási céllal készült. A csíráztatott magvakkal foglalkozó európai szövetség (European Sprouted Seeds Association; ESSA) nem garantálja a szolgáltatott információk pontosságát, illetve nem vállal felelősséget azok semmiféle felhasználásáért. A felhasználóknak ezért a dokumentumban foglalt információkat körültekintően kell használniuk, ennek kockázata teljes mértékben rájuk hárul. Az európai élelmiszer-biztonsági jogszabályok végrehajtása az Európai Bizottság és az uniós tagállamok illetékes hatóságainak a feladata. A csíratermelőknek fel kell venniük a kapcsolatot az illetékes hatóságukkal, hogy teljeskörű tájékoztatást kapjanak a letelepedésük szerinti tagállam jogi követelményeiről.

Tartalomjegyzék

| A rövidítések jegyzéke | 31 |
| --- | --- |

| FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK | 31 |
| --- | --- |

| 1. | CSÍRATERMELÉS | 34 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.A. | Létesítmények | 34 |
| --- | --- | --- |

1.A.

| 1.A.1. | A csírákat termelő létesítmények engedélyezése | 34 |
| --- | --- | --- |

1.A.1.

| 1.A.2. | A létesítmények tervezése és kialakítása | 35 |
| --- | --- | --- |

1.A.2.

| 1.A.3. | Higiénés körülmények | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.3.

| 1.A.4. | Karbantartás | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.4.

| 1.A.5. | A munkavállalók egészségi állapota | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.5.

| 1.A.6. | Kártevők elleni védekezés | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.6.

| 1.A.7. | Személyes higiéné és megfelelő ruházat | 37 |
| --- | --- | --- |

1.A.7.

| 1.A.8. | Hulladékkezelés | 37 |
| --- | --- | --- |

1.A.8.

| 1.B. | Képzés | 38 |
| --- | --- | --- |

1.B.

| 1.C. | A beérkező magvak ellenőrzése | 38 |
| --- | --- | --- |

1.C.

| 1.C.1. | Behozatali bizonyítvány | 38 |
| --- | --- | --- |

1.C.1.

| 1.C.2. | A beérkező magvakra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelmények | 39 |
| --- | --- | --- |

1.C.2.

| 1.C.3. | Szemrevételezéses ellenőrzés | 39 |
| --- | --- | --- |

1.C.3.

| 1.D. | Magvak tárolása | 39 |
| --- | --- | --- |

1.D.

| 1.E. | Veszélyelemzés és kritikus szabályozási pontok | 40 |
| --- | --- | --- |

1.E.

| 1.F. | Vízhasználat | 40 |
| --- | --- | --- |

1.F.

| 1.G. | A csíráztatás folyamata | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G.

| 1.G.1. | A magvak első átöblítése | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G.1.

| 1.G.2. | A magvak mikrobiológiai szennyeződéseinek eltávolítása | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G.2.

| 1.G.3. | Csírázás előtti áztatás | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.3.

| 1.G.4. | Csíráztatás, termesztés és öntözés | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.4.

| 1.G.5. | Begyűjtés | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.5.

| 1.H. | Feldolgozás, csomagolás, tárolás és szállítás | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.

| 1.H.1. | Végső öblítés, magburok eltávolítása és hűtés | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.1.

| 1.H.2. | A csírák mikrobiológiai szennyeződéseinek eltávolítása | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.2.

| 1.H.3. | Csírákkal rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.3.

| 1.H.4. | A csírák tárolása | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.4.

| 1.H.5. | Termékekre vonatkozó tájékoztatás és fogyasztói tudatosság | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.5.

| 1.H.6. | Szállítás | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.6.

| 1.I. | Magvak és csírák mikrobiológiai vizsgálata | 42 |
| --- | --- | --- |

1.I.

| 1.I.1. | Iránymutatás a magminták vételéhez | 43 |
| --- | --- | --- |

1.I.1.

| 1.I.2. | A csírák mintavételezésének és vizsgálatának gyakorisága a csíráztatási folyamat kezdete utáni legalább 48 óra elteltével | 43 |
| --- | --- | --- |

1.I.2.

| 1.I.3. | A késztermék mintavételezése | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.3.

| 1.I.4. | Vizsgálati eredmények | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.4.

| 1.I.5. | Az összes magtétel 1.I.1. pontban meghatározott előzetes vizsgálatától való eltérés | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.5.

| 1.I.6. | A magbeszállító által végzett alternatív vizsgálat | 45 |
| --- | --- | --- |

1.I.6.

| 1.J. | Intézkedés szennyeződés esetén | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J.

| 1.J.1. | A szennyeződés kimutatása az élelmiszereknek a csíratermelő ellenőrzése alóli kikerülése előtt | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J.1.

| 1.J.2. | A szennyeződések kimutatása az élelmiszereknek a csíratermelő ellenőrzése alóli kikerülése után – visszavonás és visszahívás | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J.2.

| 1.K. | Nyomonkövethetőség és nyilvántartások vezetése | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K.

| 1.K.1. | A folyamat nyomonkövethetősége a csíráztató létesítményben | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K.1.

| 1.K.2. | A késztermék – a csírák – nyomonkövethetőségére vonatkozó követelmények | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K.2.

| 1.K.3. | Az e fejezetben foglalt követelmények alóli mentesség | 47 |
| --- | --- | --- |

1.K.3.

| 1.L. | Összefoglalás: nyilvántartási kötelezettség | 47 |
| --- | --- | --- |

1.L.

| 2. | MAGTERMESZTÉS | 48 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.A. | Általános információk | 48 |
| --- | --- | --- |

2.A.

| 2.B. | A talaj/termőföld kezelése | 48 |
| --- | --- | --- |

2.B.

| 2.C. | Munkavállalói higiénia | 49 |
| --- | --- | --- |

2.C.

| 2.D. | Öntözés | 49 |
| --- | --- | --- |

2.D.

| 2.E. | Magvak | 49 |
| --- | --- | --- |

2.E.

| 2.F. | A növények/hüvelyek szárítása | 49 |
| --- | --- | --- |

2.F.

| 2.G. | Cséplés | 49 |
| --- | --- | --- |

2.G.

| 2.H. | Betakarítás utáni tárolás | 49 |
| --- | --- | --- |

2.H.

| 2.I. | Feldolgozás | 49 |
| --- | --- | --- |

2.I.

| I. melléklet – a csírákra vonatkozó általános és konkrét jogszabályok | 51 |
| --- | --- |

| II. melléklet – hivatkozások más releváns információforrásokra | 52 |
| --- | --- |

A rövidítések jegyzéke

CCP: kritikus szabályozási pont

EK: Európai Közösség

EFSA: Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

ESSA: European Sprouted Seeds Association (a csíráztatott magvakkal foglalkozó európai szövetség)

EU: Európai Unió

GAP (HMGY): helyes mezőgazdasági gyakorlatok

GHP (HHGY): helyes higiéniai gyakorlatok

HACCP: Veszélyelemzés, kritikus szabályozási pontok (Hazard Analysis and Critical Control Points)

STEC: Shiga-toxin-termelő Escherichia coli (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 és O104:H4 baktériumok

WHO: Egészségügyi Világszervezet

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Tétel
   (2)
  : a csírák vagy csírák előállítására szánt, azonos rendszertani névvel rendelkező magvak adott mennyisége, amelyet ugyanazon létesítményből, ugyanazon rendeltetési helyre és egyazon napon szállítanak. Egy szállítmány egy vagy több tételből állhat. Az eltérő rendszertani névvel rendelkező olyan magvak azonban, amelyek ugyanazon csomagolásban találhatók, és amelyeket együttes csíráztatásra szánnak, valamint ezek csírái, szintén egy tételnek tekintendők.

Tiszta víz
   (3)
  : hasonló minőségű tiszta tengervíz és édesvíz.

Illetékes hatóság
   (4)
  : egy tagállam azon központi hatósága, amely hatáskörrel rendelkezik a hatósági ellenőrzések megszervezése terén, illetve bármely más hatóság, amelyre ezt az hatáskört átruházták; adott esetben ide tartozik valamely harmadik ország megfelelő hatósága is.

Szállítmány
   (5)
  : adott csíramennyiség, illetve csírák előállítására szánt magmennyiség, amely esetében igaz, hogy: i. ugyanazon harmadik országból származik; ii. ugyanazon bizonyítvány(ok) érvényes(ek) rá; iii. ugyanazon szállítóeszközzel szállították.

Szennyeződés
   (6)
  : valamely veszély megléte vagy bevitele.

Zsázsa
   (7)
  : valódi magvak – nagyon fiatal levelekkel és/vagy sziklevelekkel rendelkező zöld hajtás előállítása érdekében – talajban vagy víztaszító szubsztrátumban történő csíráztatásából és kifejlődéséből származó csíráztatott magvak. A zsázsát a szubsztrátumában vagy a talajában egész növényként értékesítik.

Kritikus szabályozási pont (CCP)
   (8)
  : az a pont, amelynél ellenőrzés alkalmazható, és amelynél az ellenőrzés alapvető fontosságú az élelmiszerbiztonságot veszélyeztető kockázat megelőzéséhez vagy megszüntetéséhez vagy elfogadható szintre csökkentéséhez.

Létesítmény
   (9)
  : élelmiszer-ipari vállalkozás bármely egysége.

Helyes mezőgazdasági gyakorlatok (HMGY)
   (10)
  : a környezeti, gazdasági és társadalmi fenntarthatóságot kezelő, továbbá biztonságos és minőségi élelmiszeripari és nem élelmiszer jellegű mezőgazdasági termékeket eredményező gyakorlatok.

Helyes higiéniai gyakorlatok (HHGY)
   (11)
  : valamely élelmiszer higiénikus előállításának általános, alapvető feltételei, beleértve a létesítmény higiénikus tervezésére, felépítésére és üzemeltetésére, a berendezések higiénikus felépítésére, a tervezett karbantartásra és takarításra, valamint a munkatársak képzésére és higiénés körülményeire vonatkozó feltételeket. A kidolgozott és végrehajtott HHGY-program a HACCP-rendszer előfeltétele.

Élelmiszer
   (12)
  : minden olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan anyag vagy termék, amelyet emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyet várhatóan emberek fogyasztanak el.

Élelmiszer-ipari vállalkozó
   (13)
  : az a természetes vagy jogi személy, aki/amely az általa ellenőrzött élelmiszer-ipari vállalkozáson belül felelős az élelmiszerjog követelményeinek betartásáért.

Élelmiszer-higiénia
   (14)
  : azon intézkedések és feltételek, amelyek a veszélyek ellenőrzéséhez és valamely élelmiszer emberi fogyasztásra való alkalmasságának az élelmiszer szándékolt felhasználásának figyelembevételével történő biztosításához szükségesek.

Élelmiszerjog
   (15)
  : általában az élelmiszerekre és különösen az élelmiszerek biztonságára vonatkozó, a Közösségben vagy az egyes tagállamokban elfogadott törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések; a fogalom vonatkozik az élelmiszerek, valamint az élelmiszertermelés céljára tenyésztett állatok takarmányozására használt takarmány termelésének, feldolgozásának és forgalmazásának minden szakaszára.

Veszély
   (16)
  : élelmiszerben található biológiai, kémiai vagy fizikai hatóanyag, amely az egészségre károsan hathat;

Veszélyelemzés
   (17)
  : a veszélyekre és a fennállásukhoz vezető körülményekre vonatkozó információk összegyűjtésének és értékelésének folyamata annak eldöntéséhez, hogy melyek jelentősek az élelmiszerbiztonság szempontjából, ezért azokra ki kell térni a HACCP-tervben.

Veszélyelemzés, kritikus szabályozási pontok (HACCP)
   (18)
  : az élelmiszerbiztonság szempontjából jelentős veszélyeket azonosító, értékelő és ellenőrző rendszer.

Jelölés
   (19)
  : élelmiszerre vonatkozó bármilyen szöveg, adat, védjegy, márkanév, ábra vagy szimbólum, amelyet az élelmiszert kísérő vagy arra vonatkozó csomagoláson, dokumentumban, megjegyzésben, címkén, gyűrűn vagy galléron helyeznek el;

Mikrobiológiai kritérium
   (20)
  : olyan kritérium, amely mikroorganizmusok hiánya, jelenléte vagy száma, illetve ezek toxinjainak/anyagcseretermékeinek tömegegységre, térfogatra, felületre vagy tételre számított mennyisége alapján meghatározza egy termék, egy élelmiszertétel vagy egy folyamat elfogadhatóságát.

Nyomon követés
   (21)
  : a szabályozási paraméterek tervezett megfigyelési vagy méréssorozatának elvégzése annak értékelése érdekében, hogy egy CCP (kritikus szabályozási pont) szabályozás alá esik-e.

Hatósági ellenőrzések
   (22)
  : az illetékes hatóság vagy a Közösség által végzett bármilyen típusú ellenőrzés, amelynek célja a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok betartásának vizsgálata.

Gyűjtőcsomagolás
   (23)
  : egy vagy több egyedi csomagolással ellátott élelmiszer második tárolótartályba történő helyezése, valamint maga az utóbbi tárolótartály.

Elsődleges termelés
   (24)
  : elsődleges termékek előállítása, termesztése vagy tenyésztése, beleértve a termés betakarítását, a fejést és a haszonállat-tenyésztést az állatok levágásáig. Ugyancsak ide tartozik a vadászat és a halászat, valamint a vadon élő termékek betakarítása.

Alaptermékek
   (25)
  : elsődleges termelésből származó termékek, beleértve a termőföldből, állattenyésztésből, vadászatból és halászatból származó termékeket.

Ivóvíz
   (26)
  : az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelvben megállapított minimális követelményeknek megfelelő víz.

Fogyasztásra kész élelmiszer
   (27)
  : olyan élelmiszer, amelyet az előállító vagy gyártó közvetlen emberi fogyasztásra szán anélkül, hogy szükség lenne hőkezelésre vagy más további olyan kezelésre, amely a szóban forgó mikroorganizmusokat elpusztítja vagy mennyiségüket elfogadható szintre csökkenti.

Reprezentatív minta
   (28)
  : olyan minta, amely megtartja annak a tételnek a jellemzőit, amelyből vették. Ez különösen fennáll egyszerű szúrópróbaszerű minta esetében, ha biztosítva van, hogy a tétel mindegyik része vagy a tételből származó egyedi minta azonos valószínűséggel kerülhessen be a teljes mintába.

Kockázat
   (29)
  : egy veszély következményeként jelentkező, egészségkárosító hatás és a hatás súlyosságának valószínűsége;

Kockázatelemzés
   (30)
  : olyan eljárás, amely három összefüggő elemből áll: kockázatértékelésből, kockázatkezelésből és a kockázati kommunikációból.

Minta
   (31)
  : egy sokaság vagy jelentős anyagmennyiség esetén a sokaság megfelelő módon kiválasztott egy vagy több eleme, illetve az anyagmennyiség megfelelő módon kiválasztott része, amely a sokaság vagy anyagmennyiség adott jellemzője megítélésére szolgál, és alkalmas arra, hogy alapként szolgáljon a kérdéses sokaságra vagy anyagra, illetve az azt előállító technológiára vonatkozó döntésekhez.

Csíráztatásra szánt magvak
   (32)
  : csírák előállítására szánt magvak.

Magtermelő
   (33)
  : az elsődleges magtermeléshez kapcsolódó tevékenységek – többek között a betakarítás utáni gyakorlatok – irányításáért felelős személy.

Magforgalmazó
   (34)
  : magvak csíratermelők részére történő forgalmazásáért (kezeléséért, tárolásáért és szállításáért) felelős személy. A csíraforgalmazók bonyolíthatnak ügyletet egy vagy több magtermesztővel, és maguk is lehetnek termelők.

Hajtások
   (35)
  : magvak nagyon fiatal levelekkel és/vagy sziklevelekkel rendelkező zöld hajtás előállítása érdekében végzett csíráztatásából és kifejlődéséből származó csíráztatott magvak. Az előállítási folyamat végén betakarított hajtások és a késztermék nem tartalmazza a maghéjat és a gyökereket.

Használt csíraöntöző víz
   (36)
  : olyan víz, amely a csíráztatási folyamat során közvetlenül érintkezett a csírákkal.

Csírák
   (37)
  : magvak csíráztatásából nyert termékek, amelyek vízben vagy egyéb közegben fejlődnek, amelyeket még a valódi levelek megjelenése előtt begyűjtenek, és amelyek egészben fogyasztandók, beleértve a magot is.

Csíráztatott mag
   (38)
  : a következő kategóriákat foglalja magában: csírák, zsázsa és hajtások.

Csíratermelő
   (39)
  : a csíráztatott magvak előállításához kapcsolódó tevékenységek irányításáért felelős személy.

Csíráztatott magvak forgalmazója
   (40)
  : csíráztatott magvak eladó/vevő részére történő forgalmazásáért (kezeléséért, tárolásáért és szállításáért) felelős személy. A csíráztatott magvak forgalmazói bonyolíthatnak ügyletet egy vagy több csíráztatottmag-termelővel, és maguk is lehetnek termelők.

Anyagok
   (41)
  : kémiai elemek és azok vegyületei, természetes előfordulási vagy mesterségesen előállított formájukban, ideértve azokat a szennyező anyagokat is, amelyek keletkezése elkerülhetetlen az előállítási eljárás során.

Nyomonkövethetőség
   (42)
  : lehetőség arra, hogy nyomon követhető legyen egy élelmiszer, takarmány, élelmiszer előállítására szánt állat vagy olyan anyag, amely anyagot élelmiszer vagy takarmány előállításánál felhasználásra szánnak, illetve amelynél ez várható, a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás minden szakaszában.

1.   CSÍRATERMELÉS

1.A.   Létesítmények

1.A.1.   A csírákat termelő létesítmények engedélyezése

A csíratermelés megkezdése előtt a termelőknek nyilvántartásba kell vetetniük magukat a nemzeti hatóságoknál. Az EU-ban a 852/2004/EK rendelet 6. cikke értelmében jogi követelmény, hogy az illetékes hatóságoknak valamennyi élelmiszer-ipari vállalkozó nyilvántartásba kell venniük. Ezenfelül az uniós tagországbeli csíratermelő létesítményeket az illetékes hatóságoknak a 210/2013/EU bizottsági rendeletnek megfelelően engedélyezniük kell. A csíratermelő engedélyezéséhez az illetékes hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a vállalkozó eleget tesz-e az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK rendelet I. mellékletének és a 210/2013/EU bizottsági rendeletnek. A csíratermelőknek gondoskodniuk kell az általuk termelt csírák szennyeződéssel szembeni védelméről.

A csíratermelőknek a levegőből, a talajból, a vízből, a műtrágyákból, a növényvédő szerekből és a biocid termékekből származó, valamint a hulladék tárolásából, kezeléséből és ártalmatlanításából fakadó szennyeződés ellenőrzésére szolgáló intézkedéseket is hozniuk kell.

A gyakorlatban az illetékes hatóságok hivatkozhatnak erre az iránymutatásra vagy a nemzeti iránymutatások jegyzékére annak ellenőrzéséhez, hogy a csíratermelők eleget tesznek-e az élelmiszer-higiénia általános szabályairól szóló 852/2004/EK rendelet I. mellékletében foglalt rendelkezéseknek.

1.A.2.   A létesítmények tervezése és kialakítása

A csíratermelő létesítmények engedélyezésére vonatkozó jogi követelményeket a 210/2013/EU bizottsági rendelet melléklete sorolja fel. A 210/2013/EU bizottsági rendeletben felsorolt követelmények a következők:

| 1. | A létesítmények tervezése és kialakítása helyes higiéniai gyakorlat alkalmazását teszi lehetővé, többek között a műveletek alatt és között történő fertőzés elleni védelmet. Az élelmiszerek kezelésére szolgáló területeken a felületeket (beleértve a berendezések felületeit is), különösen az élelmiszerekkel érintkező felületeket, jó állapotban kell tartani és azoknak könnyen tisztíthatóknak, illetve szükség szerint fertőtleníthetőknek kell lenniük. |
| --- | --- |

1.

A létesítmények tervezése és kialakítása helyes higiéniai gyakorlat alkalmazását teszi lehetővé, többek között a műveletek alatt és között történő fertőzés elleni védelmet. Az élelmiszerek kezelésére szolgáló területeken a felületeket (beleértve a berendezések felületeit is), különösen az élelmiszerekkel érintkező felületeket, jó állapotban kell tartani és azoknak könnyen tisztíthatóknak, illetve szükség szerint fertőtleníthetőknek kell lenniük.

| 2. | A munkaeszközök és -berendezések tisztításához, fertőtlenítéséhez és tárolásához megfelelő berendezéseket kell biztosítani. Ezeknek a berendezéseknek könnyen tisztíthatóknak kell lenniük és megfelelő hideg- és melegvíz-ellátásban kell részesülniük. |
| --- | --- |

2.

A munkaeszközök és -berendezések tisztításához, fertőtlenítéséhez és tárolásához megfelelő berendezéseket kell biztosítani. Ezeknek a berendezéseknek könnyen tisztíthatóknak kell lenniük és megfelelő hideg- és melegvíz-ellátásban kell részesülniük.

| 3. | Szükség esetén az élelmiszer megfelelő mosását is biztosítani kell. Minden e célra szolgáló mosogatót vagy más eszközt megfelelő ivóvízmennyiséggel kell ellátni, tisztán kell tartani és adott esetben fertőtleníteni kell. |
| --- | --- |

3.

Szükség esetén az élelmiszer megfelelő mosását is biztosítani kell. Minden e célra szolgáló mosogatót vagy más eszközt megfelelő ivóvízmennyiséggel kell ellátni, tisztán kell tartani és adott esetben fertőtleníteni kell.

| 4. | Minden olyan berendezést, amellyel a magvak és csírák érintkeznek, olyan módon és olyan anyagokból kell elkészíteni, és olyan jó állapotban kell tartani, hogy a fertőzés kockázata minimálisra csökkenjen, biztosítva a berendezés tisztán tartását, és adott esetben a fertőtlenítését. |
| --- | --- |

4.

Minden olyan berendezést, amellyel a magvak és csírák érintkeznek, olyan módon és olyan anyagokból kell elkészíteni, és olyan jó állapotban kell tartani, hogy a fertőzés kockázata minimálisra csökkenjen, biztosítva a berendezés tisztán tartását, és adott esetben a fertőtlenítését.

| 5. | Megfelelő eljárásokkal biztosítani kell:






  a) | a csírákat termelő létesítmény tisztán tartását, adott esetben fertőtlenítését; |
| --- | --- | --- |

5.

Megfelelő eljárásokkal biztosítani kell:

a)

a csírákat termelő létesítmény tisztán tartását, adott esetben fertőtlenítését;

| b) | minden olyan berendezés hatékony tisztán tartását, adott esetben fertőtlenítését, amellyel a magvak és csírák érintkeznek. Az ilyen berendezések tisztítását és fertőtlenítését olyan gyakorisággal kell végezni, amellyel a fertőzés veszélye elkerülhető. |
| --- | --- |

b)

minden olyan berendezés hatékony tisztán tartását, adott esetben fertőtlenítését, amellyel a magvak és csírák érintkeznek. Az ilyen berendezések tisztítását és fertőtlenítését olyan gyakorisággal kell végezni, amellyel a fertőzés veszélye elkerülhető.

Ezenfelül az alábbi követelményeket is be kell tartani:

| — | a csíratermelést teljesen zárt épületeken belül kell végezni, |
| --- | --- |

—

a csíratermelést teljesen zárt épületeken belül kell végezni,

| — | a létesítményeket oly módon kell megtervezni, hogy a magvak és a csírák tárolása az esetlegesen szennyeződésveszélyt okozó tárgyaktól távol történjen. A termelési folyamatot és az egyéb kapcsolódó folyamatokat (hulladékkezelés, munkavállalók higiénés körülményei stb.) oly módon kell megtervezni, hogy a keresztszennyeződés veszélye minimálisra csökkenjen. Amennyiben lehetséges, fizikailag el kell választani a magvak átvételére és tárolására szolgáló területeket, a magvak előkészítésére és átöblítésére szolgáló területeket, a csírázásra szolgáló területeket, valamint a csírák hűtésére és csomagolására szolgáló területeket. Amennyiben lehetséges, a magvak és a csírák ne kerüljenek vissza olyan helyiségbe, amelyben már voltak. Adott esetben a termelési folyamat menetét jelzésekkel vagy címkékkel kell a munkatársak tudomására hozni. A létesítményeknek könnyen takaríthatónak és karbantarthatónak kell lenniük, |
| --- | --- |

—

a létesítményeket oly módon kell megtervezni, hogy a magvak és a csírák tárolása az esetlegesen szennyeződésveszélyt okozó tárgyaktól távol történjen. A termelési folyamatot és az egyéb kapcsolódó folyamatokat (hulladékkezelés, munkavállalók higiénés körülményei stb.) oly módon kell megtervezni, hogy a keresztszennyeződés veszélye minimálisra csökkenjen. Amennyiben lehetséges, fizikailag el kell választani a magvak átvételére és tárolására szolgáló területeket, a magvak előkészítésére és átöblítésére szolgáló területeket, a csírázásra szolgáló területeket, valamint a csírák hűtésére és csomagolására szolgáló területeket. Amennyiben lehetséges, a magvak és a csírák ne kerüljenek vissza olyan helyiségbe, amelyben már voltak. Adott esetben a termelési folyamat menetét jelzésekkel vagy címkékkel kell a munkatársak tudomására hozni. A létesítményeknek könnyen takaríthatónak és karbantarthatónak kell lenniük,

| — | a higiéniai létesítményeket el kell látni tiszta és meleg folyóvízzel, szappanadagolókkal és kézszárító berendezésekkel (például eldobható törlőkendőkkel). Lehetőleg automata szenzoros csaptelepeket kell beszerelni. A létesítményeket minden lehetséges esetben oly módon kell megépíteni, hogy ne biztosítsanak közvetlen hozzáférést ahhoz a területhez, amelyen a termelési folyamat zajlik. A higiéniai létesítményeket oly módon kell berendezésekkel ellátni, hogy biztosítsák a hulladék higiénikus eltávolítását, és azokban adott esetben rendszeres takarítást és karbantartást kell végezni, |
| --- | --- |

—

a higiéniai létesítményeket el kell látni tiszta és meleg folyóvízzel, szappanadagolókkal és kézszárító berendezésekkel (például eldobható törlőkendőkkel). Lehetőleg automata szenzoros csaptelepeket kell beszerelni. A létesítményeket minden lehetséges esetben oly módon kell megépíteni, hogy ne biztosítsanak közvetlen hozzáférést ahhoz a területhez, amelyen a termelési folyamat zajlik. A higiéniai létesítményeket oly módon kell berendezésekkel ellátni, hogy biztosítsák a hulladék higiénikus eltávolítását, és azokban adott esetben rendszeres takarítást és karbantartást kell végezni,

| — | a munkavállalók számára öltözőnek vagy egyenértékű helyiségnek kell rendelkezésre állnia (lásd az 1.A.7. pontot), |
| --- | --- |

—

a munkavállalók számára öltözőnek vagy egyenértékű helyiségnek kell rendelkezésre állnia (lásd az 1.A.7. pontot),

| — | a levegőből származó szennyeződés megelőzése érdekében megfelelően gondoskodni kell arról, hogy élelmiszertermékek ne legyenek közvetlenül kitéve (például penész, nedvesség stb. miatt) esetlegesen szennyeződött eredetű levegőnek. Légkondicionálás nem irányulhat közvetlenül élelmiszertermékekre. Adott esetben és amennyiben megvalósítható, használni kell levegőt olajmentesítő, szárító és szűrő műszereket. Szükség esetén ezeket a műszereket rendszeresen karban kell tartani. |
| --- | --- |

—

a levegőből származó szennyeződés megelőzése érdekében megfelelően gondoskodni kell arról, hogy élelmiszertermékek ne legyenek közvetlenül kitéve (például penész, nedvesség stb. miatt) esetlegesen szennyeződött eredetű levegőnek. Légkondicionálás nem irányulhat közvetlenül élelmiszertermékekre. Adott esetben és amennyiben megvalósítható, használni kell levegőt olajmentesítő, szárító és szűrő műszereket. Szükség esetén ezeket a műszereket rendszeresen karban kell tartani.

Előfordulhat, hogy egyes uniós tagállamoknak szigorúbb követelményei vannak a létesítmények tervezésére és kialakítására vonatkozóan.

1.A.3.   Higiénés körülmények

Adott esetben a higiénés körülmények megteremtésével kapcsolatos munkát a felületek és a berendezések tisztításával és fertőtlenítésével kell végezni. A csíráztatásra szolgáló létesítményeknek (a módszereket és az alkalmazottak beosztását feltüntető) írásbeli takarítási tervvel kell rendelkezniük annak biztosítása érdekében, hogy a létesítmény valamennyi releváns területén rendszeresen folyjon takarítás. A takarítási tervnek fel kell tüntetnie a takarítás gyakoriságát. Ennek a tervnek meg kell határoznia azokat a területeket, ahol valószínűsíthetően nedvesség, penész, piszok, rovarok vagy baktériumok telepedhetnek meg, továbbá ismertetnie kell azt, hogy hogyan akadályozható meg ennek bekövetkezése.

A magvakkal vagy csírákkal érintkezésbe kerülő valamennyi berendezést rendszeresen tisztítani és fertőtleníteni kell, ezt követően – szükség esetén – a tisztítószerek használati utasításainak megfelelően utolsó lépésként azokat át kell öblíteni. A tisztításhoz és a fertőtlenítéshez csak engedélyezett tisztítószerek használhatók, illetve csak ivóvíz vagy megbízható forrásból származó víz használható. Amennyiben lehetséges, a berendezéseknek könnyen tisztíthatónak vagy könnyen fertőtleníthetőnek kell lenniük.

A tisztítást és a fertőtlenítést oly módon kell elvégezni, hogy az élelmiszertermékek ne szennyeződhessenek tisztítószerekkel (például olyan időpontokban végzett takarítással, amikor nem csíráztatnak magvakat). Biocid termékek használata esetén azoknak meg kell felelniük a biocid termékekről szóló uniós rendeletben (az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben) felsorolt követelményeknek és a nemzeti hatóságok által megállapított rendelkezéseknek.

A tisztított/fertőtlenített területek élelmiszertermékekkel való ismételt érintkezése előtt a tisztítószer használati utasításainak megfelelően elegendő időt kell biztosítani.

A csíráztatást végző vállalkozásoknak nyilvántartást kell vezetniük a tisztítás és a fertőtlenítés időpontjairól, a tisztított területekről és berendezés-alkatrészekről, valamint a használt vegyszerekről.

Az üveg- vagy fémszilánkkal, törmelékkel, vegyi anyagokkal és fertőtlenítőszerekkel vagy egyéb veszélyes tárgyakkal való szennyeződés veszélyét e tárgyak termelési folyamattól való elkülönítése révén minimálisra kell csökkenteni. A tisztító- és a fertőtlenítőszereket az azok céljára elkülönített helyen vagy zárva tartott, megfelelő jelzésekkel vagy címkékkel ellátott beépített szekrényben kell tárolni.

1.A.4.   Karbantartás

Amennyiben végeznek karbantartási munkát, azt oly módon kell ellátni, hogy az élelmiszertermékek ne szennyeződhessenek (például a javítási munka termelési területen kívüli vagy olyan időpontokban történő elvégzésével, amikor nem folyik termelés). Adott esetben a karbantartási munkát az élelmiszertermékekkel érintkezésbe kerülő felületek és berendezések tisztításának vagy fertőtlenítésének kell követnie.

A karbantartási munkáról, többek között az időpontokról és a karbantartott tárgyakról nyilvántartást kell vezetni.

1.A.5.   A munkavállalók egészségi állapota

Azok a munkatársak, akikről ismert vagy gyanítható, hogy olyan betegségük van, amely átterjedhet a csírákra, nem engedhetők be olyan területekre, ahol közvetlenül vagy közvetetten érintkezésbe kerülhetnek magvakkal vagy csírákkal.

A munkatársak olyan sérüléseit, amelyek szennyeződésveszélyt jelenthetnek, vízálló, észrevehető sebborítással megfelelően kell kezelni azt megelőzően, hogy a munkavállaló érintkezésbe kerülhet magvakkal vagy csírákkal. Amennyiben lehetséges, a sérült munkavállalóknak kerülniük kell az emberi fogyasztásra szánt magvakkal vagy csírákkal való közvetlen érintkezést.

1.A.6.   Kártevők elleni védekezés

A termelő létesítményt általánosan jó állapotban kell tartani, amely megnehezíti a kártevők vagy az állatok számára a létesítménybe való bejutást vagy a létesítmény belsejében való megtelepedést.

A kártevők és az állatok bejutását az ablakok és más belépési útvonalak zárva tartásával, valamint az ablakok dróthálóval – vagy adott esetben más anyaggal – való védelmével kell megakadályozni. A kártevők vagy állatok bejutását esetlegesen lehetővé tevő egyéb nyílásokat lezárva kell tartani. A termelési folyamathoz kapcsolódó infrastruktúrát (például a csöveket vagy a légvezetékeket) oly módon kell kiépíteni vagy felszerelni, hogy megakadályozható legyen a kártevők vagy a szennyező anyagok bejutása.

Megelőzési okokból – a kártevők létesítményeken belüli esetleges megtelepedésének megakadályozása érdekében – a gazdasági szereplőknek kártevők elleni védekezési tervet kell létrehozniuk és kártevőcsapdákat kell biztosítaniuk. Szerződést kell kötni kártevők elleni védekezéssel foglalkozó céggel.

1.A.7.   Személyes higiéné és megfelelő ruházat

A munkatársaknak általában magas szintű személyes higiéniát kell tartaniuk.

Az élelmiszer készítésére használt területen dolgozók mindegyikének megfelelő személyes higiénét kell követnie. Minden munkavállalónak tisztában kell lennie a higiéné és az egészség elvével, és tájékoztatást kell kapnia a terméket esetlegesen szennyező valamennyi veszélyről. Minden munkavállalónak a feladataiknak megfelelő higiénés képzésben kell részesülnie és rendszeres időközönként értékelésen kell átesnie. Ezt a képzést az előírt higiénés gyakorlatok megértését biztosító módon és nyelven kell megtartani.

A munkatársaknak és a látogatóknak a termelő létesítményben való tartózkodásuk során tiszta ruházatot és fejfedőt kell viselniük.

A látogatók feldolgozási vagy tárolási területekre való belépése összességében tiltandó, kivéve, ha tájékoztatást kaptak a higiéniai követelményekről. Az e területekre belépő látogatók számára megfelelő egyenruhát kell biztosítani, és a nevüket nyilvántartásba kell venni. A nyilvántartásokat megfelelő ideig meg kell őrizni.

Az élelmiszerek kezelésére szolgáló területeken dolgozó munkatársaknak megfelelő higiéniát kell követniük:

| — | kezüknek tisztának kell lennie vagy kesztyűt kell viselniük, ha magvakat és csírákat kezelnek, |
| --- | --- |

—

kezüknek tisztának kell lennie vagy kesztyűt kell viselniük, ha magvakat és csírákat kezelnek,

| — | nem dohányozhatnak és nem köphetnek az élelmiszerek kezelésére szolgáló területen, |
| --- | --- |

—

nem dohányozhatnak és nem köphetnek az élelmiszerek kezelésére szolgáló területen,

| — | kerülniük kell, hogy a csírákat tüsszentéssel és köhögéssel szennyezzék, |
| --- | --- |

—

kerülniük kell, hogy a csírákat tüsszentéssel és köhögéssel szennyezzék,

| — | biztosítaniuk kell, hogy a hajszálak ne jelentsenek szennyeződési kockázatot, |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy a hajszálak ne jelentsenek szennyeződési kockázatot,

| — | vízálló kötszerrel be kell fedniük a vágásokat, a sebeket, a gyógyuló bőrt vagy a bőr egyéb olyan állapotait, amelyek az élelmiszerek valószínűsíthető szennyeződését okozhatják (a kézen vagy más, szennyeződésnek kitett testrészeken), |
| --- | --- |

—

vízálló kötszerrel be kell fedniük a vágásokat, a sebeket, a gyógyuló bőrt vagy a bőr egyéb olyan állapotait, amelyek az élelmiszerek valószínűsíthető szennyeződését okozhatják (a kézen vagy más, szennyeződésnek kitett testrészeken),

| — | nem viselhetnek olyan ékszereket, illetve nem alkalmazhatnak olyan szépségápolási termékeket, amelyek szennyeződés kockázatát jelenthetik, |
| --- | --- |

—

nem viselhetnek olyan ékszereket, illetve nem alkalmazhatnak olyan szépségápolási termékeket, amelyek szennyeződés kockázatát jelenthetik,

| — | a munkatársaknak rövidre vágva és tisztán kell tartaniuk a körmüket. |
| --- | --- |

—

a munkatársaknak rövidre vágva és tisztán kell tartaniuk a körmüket.

A kézmosás kötelező:

| — | fogyasztásra kész élelmiszerek kezelése előtt, |
| --- | --- |

—

fogyasztásra kész élelmiszerek kezelése előtt,

| — | szünet után, |
| --- | --- |

—

szünet után,

| — | a mosdó használata után, |
| --- | --- |

—

a mosdó használata után,

| — | takarítás után, |
| --- | --- |

—

takarítás után,

| — | a hulladék eltávolítása után. |
| --- | --- |

—

a hulladék eltávolítása után.

Bár lehetnek kismértékű eltérések a kézmosási technikák között, mindegyik magában foglalja az alábbi lépéseket:

| — | a kéz benedvesítése a szappan felvitele előtt, |
| --- | --- |

—

a kéz benedvesítése a szappan felvitele előtt,

| — | alapos kézdörzsölés, a szennyeződéseknek a kéz minden részéről történő eltávolítása érdekében, |
| --- | --- |

—

alapos kézdörzsölés, a szennyeződéseknek a kéz minden részéről történő eltávolítása érdekében,

| — | ivóvízzel vagy megbízható forrásból származó vízzel történő kézöblítés, |
| --- | --- |

—

ivóvízzel vagy megbízható forrásból származó vízzel történő kézöblítés,

| — | higiénikus szárítás. |
| --- | --- |

—

higiénikus szárítás.

A munkatársak higiénés körülményeire vonatkozó szabályokat ki kell nyomtatni és nyomtatott formában, illetve jelzések és címkék formájában a falra kell függeszteni.

1.A.8.   Hulladékkezelés

A hulladékot haladéktalanul el kell távolítani az élelmiszertermékek közeléből.

Adott esetben a termelési területen található szemeteskukákat le kell fedni és az élelmiszerektől távol kell tartani, valamint naponta ki kell üríteni. A nagy mennyiségű hulladékot haladéktalanul el kell távolítani a termelési területről.

Amennyiben nagyobb hulladéktároló edények szükségesek, azokat a termelési területen kívül kell tartani, lehetőleg rágcsálók, állatok, rovarok és más kártevők számára megközelíthetetlen területen.

A szemeteskukákat és a hulladéktároló edényeket rendszeresen tisztítani és rendszeresen fertőtleníteni kell.

1.B.   Képzés

A magvakkal vagy csírákkal közvetlenül vagy közvetetten érintkezésbe kerülő valamennyi munkatársnak képzésben kell részesülnie a következők megfelelő megértése érdekében:

| — | élelmiszerbiztonság-irányítási rendszer bevezetése és felügyelete, |
| --- | --- |

—

élelmiszerbiztonság-irányítási rendszer bevezetése és felügyelete,

| — | élelmiszer-biztonsági eljárások, |
| --- | --- |

—

élelmiszer-biztonsági eljárások,

| — | élelmiszer-allergének kezelése, |
| --- | --- |

—

élelmiszer-allergének kezelése,

| — | élelmiszerekkel kapcsolatos veszélyek és az azokkal összefüggő kockázatok, |
| --- | --- |

—

élelmiszerekkel kapcsolatos veszélyek és az azokkal összefüggő kockázatok,

| — | keresztszennyeződéshez kapcsolódó kockázatok, |
| --- | --- |

—

keresztszennyeződéshez kapcsolódó kockázatok,

| — | szigorú tisztasági normák garantálása az előállítás, a kezelés során és a csomagolási területeken, |
| --- | --- |

—

szigorú tisztasági normák garantálása az előállítás, a kezelés során és a csomagolási területeken,

| — | az élelmiszerbiztonság ellenőrzéséhez és nyomon követéséhez alkalmazott technikák, |
| --- | --- |

—

az élelmiszerbiztonság ellenőrzéséhez és nyomon követéséhez alkalmazott technikák,

| — | személyes higiéné és megfelelő ruházat (lásd az 1.A.7. pontot). |
| --- | --- |

—

személyes higiéné és megfelelő ruházat (lásd az 1.A.7. pontot).

A higiénés körülmények biztosításában részt vevő valamennyi munkatársnak képzésben kell részesülnie a tisztítási és fertőtlenítési terv megértése, a vegyi anyagok kezelésének, valamint a tisztítószerek termelési folyamattól való elkülönítésének megértése érdekében.

A csíratermelőknek nyilvántartást kell vezetniük a képzési időpontokról, a tárgyalt témakörökről és a részt vevő alkalmazottakról.

1.C.   A beérkező magvak ellenőrzése

Az élelmiszertermelőket az EU általános élelmiszerjogi rendelete (a 178/2002/EK rendelet) arra kötelezi, hogy csak biztonságos élelmiszereket hozzanak forgalomba. Ez azt jelenti, hogy a csíratermelők felelnek azokért a szennyeződésekért, amelyek esetlegesen az ellátási lánc korábbi szakaszaiban, a magtételeknek a csíráztató létesítménybe érkezése előtt következtek be. Ezen okból kifolyólag a csíratermelők csak olyan megbízható beszállítóktól vásárolhatnak magvakat, amelyeknek vannak a kellően higiénikus magtermesztés biztosítására és a tételek nyomonkövethetőségének biztosítására szolgáló eljárásaik.

A csíratermelők csak olyan magvakat vásárolhatnak, amelyeket oly módon termesztettek, hogy a kórokozókkal való szennyeződés kockázata minimális legyen (a magvaknak a célra alkalmasnak kell lenniük).

Ez a fejezet és az iránymutatás második fejezetének a magtermesztésre vonatkozó rendelkezései segítséget nyújtanak e követelmény betartásához.

1.C.1.   Behozatali bizonyítvány

Ha a csíráztatásra szánt magvak nem uniós országokból származnak, a 704/2014/EU bizottsági rendeletben (a 211/2013/EU bizottsági rendelet módosításában) előírtak szerint minden egyes magszállítmányt kötelezően behozatali bizonyítványnak kell kísérnie a kereskedelem valamennyi szakaszában. E bizonyítvány másolatát a csíratermelő rendelkezésére kell bocsátani, és azt a csíratermelőnek a csírák feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig meg kell őriznie. A bizonyítványt a kiállító ország hivatalos nyelvén vagy nyelvein és a fogadó ország hivatalos nyelvén vagy nyelvein kell kiállítani. Amennyiben ez nem lehetséges, a bizonyítványt a fogadó ország nyelvén készült hiteles fordításnak kell kísérnie. Amennyiben a magvak az egyik uniós tagállamba érkeznek, és azt követően azokat egy másik uniós tagállamba küldik, a fogadó ország illetékes hatósága a saját nyelvén készült hiteles fordítást kérhet a bizonyítványról. A behozatali bizonyítvány mintája megtalálható a 211/2013/EU bizottsági rendeletben.

Ha a csíratermelők magtételeket adnak el egy másik csíratermelőnek azzal a szándékkal, hogy azokat ez utóbbi létesítményében csíráztassák, minden magtételt a megfelelő behozatali bizonyítvány másolatának, valamint a fent megadott nyomonkövethetőségi információkat – többek között a magbeszállító és a magvakat eredetileg átvevő csíratermelő nevét és címét – tartalmazó dokumentumnak kell kísérnie. Ha a csíráztatásra szánt magvak beszállítójára vonatkozó információkat kereskedelmi okokból eltakarták a behozatali bizonyítvány másolatán, a magvak szennyeződése esetén ezeket az információkat közölni kell a vevővel és az illetékes hatóságokkal. Ha a csíráztatásra szánt magvak ellátási láncában kereskedők érintettek, azoknak is be kell tartaniuk ugyanazokat a nyomonkövethetőségi követelményeket.

Ha nem uniós országból származó magtételt nem kísér ez a bizonyítvány, a magtétel nem használható fel emberi fogyasztásra szánt csírák előállításához.

A behozatali bizonyítványt az exportáló ország illetékes hatóságának (rendszerint az egészségügyért és az élelmiszerbiztonságért felelős hatóságnak vagy a mezőgazdasági minisztériumnak) kell kiállítania. Az illetékes hatóság a bizonyítvány aláírásával igazolja, hogy a magvak termesztése a 852/2004/EK rendelet I. mellékletének A. részében foglalt követelményeknek (azaz a helyes higiéniai gyakorlatoknak) megfelelően történt. Ezen iránymutatás második része (lásd a „Magtermesztés” című 2. fejezetet) a 852/2004/EK rendeletben foglalt általános követelményeket kiegészítő gyakorlati példákat tartalmaz. Ezen iránymutatás 2. fejezete ezért értékes támogatást nyújthat a harmadik országbeli és az uniós hatóságok számára is annak meghatározásához, hogy a magtermesztés tekintetében teljesülnek-e a 852/2004/EK rendelet I. mellékletének A. részében foglalt általános követelmények.

Amennyiben a csíráztatásra szánt magtételt a végső fogyasztó általi csíráztatás szándékával csomagolják és értékesítik kiskereskedelmi célra, a tételt a behozatali bizonyítvány másolatának is kísérnie kell. A bizonyítvány másolatait a magvak kiskereskedelmi értékesítési céllal történő csomagolásáig azon vállalkozóknak is át kell adni, amelyek részére azokat feladják.

1.C.2.   A beérkező magvakra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelmények

A csíratermelőknek minden egyes magtételre vonatkozóan (egy-egy szállítmány több tételből is állhat) be kell szerezniük a beszállítóiktól az alábbi információkat tartalmazó dokumentumot, függetlenül attól, hogy uniós vagy nem uniós beszállítókról van szó:

| — | a termék neve, többek között latin neve (rendszertani neve), |
| --- | --- |

—

a termék neve, többek között latin neve (rendszertani neve),

| — | azonosító szám vagy azzal egyenértékű tételhivatkozás, |
| --- | --- |

—

azonosító szám vagy azzal egyenértékű tételhivatkozás,

| — | a beszállító neve, |
| --- | --- |

—

a beszállító neve,

| — | a címzett neve és címe (szállítmányozó vagy ügynök igénybevétele esetén: a szállítmányozó neve és címe), |
| --- | --- |

—

a címzett neve és címe (szállítmányozó vagy ügynök igénybevétele esetén: a szállítmányozó neve és címe),

| — | a szállítás napja, |
| --- | --- |

—

a szállítás napja,

| — | a szállított mennyiség. |
| --- | --- |

—

a szállított mennyiség.

A magbeszállítóknak e dokumentum másolatát meg kell őrizniük.

A magbeszállítóknak és az ellátási lánc korábbi szakaszainak a 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben foglaltaknak megfelelően kiegészítő információkat kell őrizniük.

A magbeszállítóknak és a csíratermelőknek e dokumentum másolatát a csírák feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig meg kell őrizniük.

Ha a magvakat az Európai Unión kívüli beszállítótól szerezték be, a magtételt behozatali bizonyítványnak kell kísérnie, és a bizonyítványt nyilvántartásba kell venni. A behozatali bizonyítványra vonatkozó szabályok felsorolása az 1.C.1. pontban található.

A csíratermelőknek a magvak beérkezésétől a csírák feladásáig működtetniük kell a tételek nyomonkövethetőségének biztosítására szolgáló rendszert. A csírák feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig nyilvántartást kell vezetni. A késztermék – a csírák – nyomonkövethetőségére vonatkozó követelmények felsorolása az 1.K. pontban található.

1.C.3.   Szemrevételezéses ellenőrzés

A zsákokat/tárolóedényeket a beérkezést követően vagy a csíráztatás előtt szemrevételezéses ellenőrzésnek kell alávetni (például az emberi vagy állati eredetű hulladékkal való fizikai szennyeződés tekintetében, a zsákok olyan foltozatlan lyukai tekintetében, amelyek nyilvánvalóan nem mintavételi szondából származnak, foltok, idegen anyagok stb. tekintetében). A szemrevételezéses ellenőrzés tényét igazoló dokumentumoknak rendelkezésre kell állniuk.

1.D.   Magvak tárolása

A kémiai vagy mikrobiológiai szennyeződés elkerülése érdekében a magvakat új, ép, lyukmentes (a mintavételi szondákból vagy az eljáráshoz használt egyéb elemekből származó foltozott vagy egyenértékű lyukaktól eltekintve), nem használt vagy nem másodkézből származó zsákokban kell tárolni. A zsákokat szárazon kell tartani. A zsákok tárolása lehetőleg ne a padlón és ne közvetlenül fal mellett, hanem raklapokon történjen, a zsákok és a raklapok közé helyezett tiszta kartonlapokon. A termelőknek azt is mérlegelniük kell, hogy a tárolt halmok tetejét szükséges-e megfelelő anyaggal befedni az áruk védelme érdekében.

A tárolásra szolgáló területeket és berendezéseket takarítani kell és szárazon kell tartani. Létezniük kell az időjárás, állatok és kártevők bejutásának megakadályozására és az azok okozta szennyeződés megakadályozására szolgáló intézkedéseknek (lásd az 1.A.2. pontot).

Amennyiben a csíratermelők kezelnek csírák előállítására szánt és nem csírák előállítására szánt magvakat, azokat egyértelműen elkülönítve kell tárolni, és adott esetben – a keveredésük elkerülése érdekében – egyértelműen fel kell címkézni Megfelelően ügyelni kell annak biztosítására, hogy a tárolt tételek megfeleljenek a nyilvántartásoknak, és hogy a termelési folyamat során nyomon legyenek követve.

1.E.   Veszélyelemzés és kritikus szabályozási pontok

A magvak csíráztatása az eredeti termék minimális feldolgozásával jár, és ezért elsődleges termelésnek tekinthető. A veszélyelemzés, kritikus szabályozási pontok (HACCP) elveinek az elsődleges termelésre alkalmazását az uniós jogszabályok (a 852/2004/EK rendelet) nem írják elő jogi követelményként, az ESSA azonban alapvető fontosságúnak tartja.

Az előfeltételi programokra és a HACCP elvein alapuló eljárásokra kiterjedő élelmiszerbiztonság-irányítási rendszerek végrehajtásáról és ezen belül a rendszer egyes élelmiszer-vállalkozásokon belüli végrehajtásának megkönnyítéséről/rugalmasságáról szóló bizottsági közlemény (43) iránymutatással szolgál a helyes higiéniai gyakorlatok és a HACCP-alapú eljárások végrehajtásának módjára vonatkozóan.

1.F.   Vízhasználat

A termelési folyamat valamennyi szakaszában a magvakkal vagy csírákkal érintkezésbe kerülő víznek a 98/83/EK tanácsi irányelv A. részében felsorolt ivóvíz mikrobiológiai követelményeinek megfelelő víznek kell lennie.

A (98/83/EK tanácsi irányelv A. részében felsorolt mikrobiológiai követelményeknek megfelelő) tiszta víz használata esetén az adott forrásból származó víz kémiai tulajdonságait a kockázatértékelés alapján, de legalább évente egyszer elemezni kell.

A korrózióból vagy külső forrásokból fakadó vízszennyeződés elkerülése érdekében a vízellátó rendszereket megfelelően karban kell tartani és megfelelően tisztítani kell (lásd az 1.A.3. és az 1.A.4. pontot). A karbantartásról nyilvántartást kell vezetni.

Víz-újrahasznosító rendszer csak a csírázási, a növekedési és az öntözési folyamat során használható. Víz újrahasznosítása esetén az ugyanazon magtételhez/csíratételhez használt vizet ajánlott újra felhasználni, több tételre kiterjesztés nem ajánlott, annak érdekében, hogy egyetlen tételben történő előállítás helyett elkerülhető legyen a folyamatban lévő előállítás egészének szennyeződése.

Minden vizet, beleértve az újrahasznosított vizet is, a (98/83/EK tanácsi irányelv A. része szerinti) kockázatelemzés alapján nyomon kell követni és rendszeresen elemezni kell.

A rovarok, állatok, talaj, hulladék és más szennyeződésforrások vízforrásba kerülésének megakadályozása érdekében intézkedéseket kell hozni.

Ha a vizet a 98/83/EK tanácsi irányelv A. részében meghatározott mikrobiológiai paraméterek betartása érdekében biocid termékekkel kezelik, ezeknek a kezeléseknek meg kell felelniük a biocid termékekről szóló uniós rendeletben (az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben) felsorolt követelményeknek és a nemzeti hatóságok által megállapított rendelkezéseknek.

1.G.   A csíráztatás folyamata

1.G.1.   A magvak első átöblítése

A szemrevételezéses ellenőrzés eredményeitől függően a magvakat a szennyeződés eltávolítása érdekében a csíráztatás előtt alaposan át kell öblíteni. A mosóedényben a magvak alapos felrázása javíthatja a szennyeződés eltávolítását.

A magvak átöblítéséhez a 98/83/EK tanácsi irányelv A. részében felsorolt mikrobiológiai követelményeknek megfelelő ivóvizet vagy tiszta vizet kell használni. A magvak mosásához használt vizet nem szabad ismételten felhasználni.

1.G.2.   A magvak mikrobiológiai szennyeződéseinek eltávolítása

Az Európai Unión belül a magvak mikrobiológiai szennyeződéseinek eltávolítására szolgáló kezelések alkalmazása nem harmonizált. A magvak mikrobiológiai szennyeződéseinek eltávolításához azonban csak a nemzeti illetékes hatóságok által engedélyezett kezelések végezhetők el.

Az EFSA által a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga-toxin-termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról készített tudományos szakvélemény (44) szerint kevés információ van a magvakból kifejlődött csírák szennyeződéseinek eltávolítását szolgáló kezelések hatékonyságáról. Jelentős erőfeszítések ellenére eddig egyetlen kémiai, fizikai vagy biológiai módszer sem tudta biztosítani a magvak kórokozó-mentességét. A szennyeződések eltávolítására szolgáló kezelések nem pusztíthatják el a magot, illetve nem csökkenthetik a csírázási arányt.

A mikrobiológiai szennyeződések eltávolításának alkalmazása esetén lenniük kell olyan intézkedéseknek, amelyek biztosítják, hogy újracsírázás ne következhessen be a magvak szennyeződéseinek eltávolítását követően. Megfelelően ügyelni kell a szennyeződések eltávolításához használt tárolóedények és berendezések fertőtlenítésére. A szennyeződések eltávolítását követően a magvakat a kémiai anyagok eltávolítása érdekében újra át kell öblíteni ivóvízzel.

1.G.3.   Csírázás előtti áztatás

Amennyiben a csíratermelők csíráztatás előtti áztatást alkalmaznak, azt a 98/83/EK tanácsi irányelv A. részében felsorolt mikrobiológiai követelményeknek megfelelő ivóvízzel vagy tiszta vízzel kell végezniük. Az áztatáshoz használt berendezéseket és tárolóedényeket használat előtt alaposan meg kell tisztítani, fertőtleníteni kell és át kell öblíteni, és azoknak élelmiszer előállítására alkalmasnak kell lenniük. Az áztatáshoz használt víz újbóli közvetlen felhasználása nem megengedett.

1.G.4.   Csíráztatás, termesztés és öntözés

A csíráztató kamrát megfelelő higiéniai körülmények között kell tartani. A csíráztatási folyamat során használt kamrát és berendezéseket új magtételek csíráztatása előtt meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell.

A csíráztatási folyamat során a szennyeződés megelőzése és a kórokozók esetleges kifejlődésének megakadályozása érdekében szigorú követelmény a 98/83/EK tanácsi irányelv A. részében felsorolt mikrobiológiai követelményeknek megfelelő ivóvíz vagy tiszta víz használata.

Újrahasznosított víz használata esetén annak meg kell felelnie a vízhasználatról szóló 1.F. pontban felsorolt követelményeknek.

1.G.5.   Begyűjtés

A csírák begyűjtéséhez kizárólag élelmiszer előállítására alkalmas berendezés használható. Minden berendezést legalább naponta kell tisztítani és fertőtleníteni. A munkavállalóknak megfelelően ügyelniük kell arra, hogy a csíráztató kamrába való belépés előtt az egyenruhájuk vagy a ruházatuk megfelelő higiéniai állapotban legyen.

1.H.   Feldolgozás, csomagolás, tárolás és szállítás

1.H.1.   Végső öblítés, magburok eltávolítása és hűtés

A csírák öblítésére és a magburok eltávolítására használt berendezéseket legalább naponta kell tisztítani és fertőtleníteni.

A végső öblítéshez, a magburok eltávolításához és a hűtéshez csak a 98/83/EK tanácsi irányelv A. részében felsorolt mikrobiológiai követelményeknek megfelelő ivóvíz vagy tiszta víz használható. A csírákat az öblítés és a magburok eltávolítása után haladéktalanul 2–8 °C közötti hőmérsékleten kell hűteni. Ezt követően a hűtési láncot a termék végső fogyasztóhoz jutásáig fenn kell tartani. A hűtési lánc (hűtőkamra, kamion stb.) teljes időtartama alatt a hűtési lánc hőmérsékletét figyelemmel kell kísérni. Előfordulhat, hogy a hűtési láncra vonatkozóan eltérő nemzeti követelmények alkalmazandóak.

1.H.2.   A csírák mikrobiológiai szennyeződéseinek eltávolítása

Az Európai Unión belül a csírák mikrobiológiai szennyeződéseinek eltávolítására szolgáló kezelések alkalmazása nem harmonizált. A csírák mikrobiológiai szennyeződéseinek eltávolításához azonban csak az illetékes hatóságok által engedélyezett kezelések végezhetők el.

A magvak mikrobiológiai szennyeződéseinek eltávolításával kapcsolatban az 1.G.2. pontban felsorolt feltételekkel azonos feltételek érvényesek.

1.H.3.   Csírákkal rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak

A termelési folyamat során különféle anyagok kerülnek érintkezésbe a csírákkal. A csírákkal rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, forgalomba hozott anyagoknak vagy tárgyaknak meg kell felelniük az 1935/2004/EK rendeletben foglalt követelményeknek.

Megfelelően ügyelni kell arra, hogy a csomagolóanyag tiszta legyen és tárolása oly módon történjen, hogy ne szennyeződhessen porral, piszokkal vagy idegen anyaggal.

A csomagolást épületen belül, por, piszok vagy más szennyeződésforrás bejutását megakadályozó, zárt és száraz területen kell végezni.

A csomagoláshoz használt berendezéseket rendszeresen tisztítani és fertőtleníteni kell (lásd az 1.A.3. pontot).

1.H.4.   A csírák tárolása

Ügyelni kell arra, hogy a csírák tárolása por, piszok vagy más szennyeződésforrás bejutását megakadályozó, zárt és védett környezetben történjen. A tárolásra szolgáló területeket oly módon kell berendezésekkel ellátni, hogy a csírák hűtési lánca fenntartható legyen (lásd az 1.H.1. pontot).

1.H.5.   Termékekre vonatkozó tájékoztatás és fogyasztói tudatosság

A vevővel, illetve az ellátási láncban következő személlyel közölni kell a termék biztonságos és helyes kezelése, tárolása, feldolgozása, elkészítése és megjelenítése szempontjából releváns információkat. Amennyiben helyénvaló és hasznos, ezek az információk feltüntethetők a csomagolás címkéjén.

A termékeket a nyomonkövethetőségük és – szükség esetén – visszavonásuk megkönnyítése érdekében helyesen fel kell címkézni (lásd az 1.J. és az 1.K. pontot). A csomagolás címkéjén feltüntetett azonosítás vagy tételszámok, valamint a termelő neve és címe megkönnyítheti a nyomonkövethetőséget és a visszavonást.

A címkézésre vonatkozóan az 1169/2011/EU rendeletben foglalt valamennyi jogi követelményt teljesíteni kell, és a rendeletben előírt valamennyi kötelező információt fel kell tüntetni a címkén.

A címkézés, a reklám- és fogyasztói tájékoztató anyagok és csomagolás nem téveszthetik meg a fogyasztót.

1.H.6.   Szállítás

A csírák és magvak szállításához használt létesítményeket, berendezéseket, tárolóedényeket, rekeszeket, járműveket és edényeket a szállítás alatti mikrobiológiai szennyeződés megakadályozása érdekében tisztán és – lehetőség szerint – fertőtlenített állapotban kell tartani.

A szállítási idő a csírák teljes eltarthatósági idejének része, ezért azt a hűtési lánc szerves részének kell tekinteni (lásd az 1.H.1. pontot).

1.I.   Magvak és csírák mikrobiológiai vizsgálata

A 209/2013/EU bizottsági rendelettel módosított 2073/2005/EK bizottsági rendelet szerint a csíratermelőknek minden egyes magtétel reprezentatív mintáján előzetes vizsgálatot kell végezniük. Ez a vizsgálat a Shiga-toxin-termelő Escherichia coli (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 és O104:H4 baktériumok, valamint a Salmonella spp. tekintetében kötelező, célja kizárólag forgalomba hozott pozitív magtételek felhasználása (lásd az 1.I.1. pontot).

A csíratermelőknek csak a Shiga-toxin-termelő Escherichia coli (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 és O104:H4 baktériumok, valamint a Salmonella spp. tekintetében kell megvizsgálniuk a csírákat e kórokozók legmagasabb kimutatási valószínűségének szakaszában, mindenképpen a csírázási folyamat kezdete utáni 48 óra elteltével, legalább havonta egyszer. A csíráztatott magvakból álló tételek mindegyikét nem kötelező vizsgálni, mivel a kitűzött cél a jelenleg végrehajtott helyes gyakorlatok és élelmiszerbiztonság-irányítási rendszer ellenőrzése (lásd az 1.I.2. pontot).

A 2073/2005/EK bizottsági rendelet továbbá arra kötelezi a termelőket, hogy a csírákat a termékek eltarthatósági idő alatti forgalomba hozatala során meg kell vizsgálniuk az élelmiszer-biztonsági kritériumok tekintetében. A vizsgált csíráknak meg kell felelniük az 1.18. kategóriában a Salmonella spp. tekintetében megállapított, valamint az 1.29. kategóriában az STEC tekintetében megállapított határértékeknek. Ezenfelül a csírákhoz hasonló, fogyasztásra kész termékeket a Listeria monocytogenes tekintetében is meg kell vizsgálni. Ezeket a vizsgálatokat nem szükséges minden tételnél elvégezni, de rendszeres időközönként végre kell hajtani, emellett a helyes gyakorlatok ellenőrzéseként is használatosak. Az STEC, a Salmonella spp. és az L. monocytogenes tekintetében végzett vizsgálatok gyakoriságát – lehetőség szerint az illetékes hatósággal folytatott konzultációt követően – a vállalkozóknak kell meghatározniuk, és e vizsgálatoknak kockázatalapúnak kell lenniük. A csírák L. monocytogenes tekintetében történő elemzéséhez a 2073/2005/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 1.3. kritériumát kell alkalmazni.

A csíratermelők számára ajánlott továbbá, hogy mintavételi rendszerük keretében végezzenek mintavételt a feldolgozásra szolgáló területeken és berendezéseken a Listeria spp. tekintetében.

1.I.1.   Iránymutatás a magminták vételéhez

Ezeket a mintákat a 2073/2005/EK bizottsági rendelet 3.3. fejezete szerint kell kezelni, és ugyanazon rendelet 1. fejezetének 1.18. és 1.29. sorában foglalt követelmények szerint kell elemezni. A csíráztatásra szánt magtételek mindegyikét előzetes vizsgálatnak kell alávetni. Az előzetes vizsgálat elvégzése céljából az élelmiszer-ipari vállalkozónak a reprezentatív mintában lévő magvakat ugyanolyan feltételek mellett kell csíráztatnia, mint a csíráztatásra szánt magvakból álló tétel többi részét. A reprezentatív minta az 50 g-os almintákban lévő magtételek tömegének legalább 0,5 %-át tartalmazza. A reprezentatív minta egy strukturált, statisztikailag egyenértékű mintavételi stratégia alapján is kiválasztható, ha azt az illetékes hatóság ellenőrizte. Elvileg a tételben lévő zsákok mindegyikéből mintát kell venni, és a zsákonkénti alminták számát az alábbi számítás alapján kell meghatározni:

| — | a minta össztömege = a tétel össztömege * 0,5 % (= 0,005) |
| --- | --- |

—

a minta össztömege = a tétel össztömege * 0,5 % (= 0,005)

| — | az alminták teljes száma = a minta össztömege/50 g |
| --- | --- |

—

az alminták teljes száma = a minta össztömege/50 g

| — | a tételben lévő zsákok száma = a tétel össztömege/az egyes zsákok tömege |
| --- | --- |

—

a tételben lévő zsákok száma = a tétel össztömege/az egyes zsákok tömege

| — | az 50 g-os alminták száma zsákonként = az alminták teljes száma/a tételben lévő zsákok száma |
| --- | --- |

—

az 50 g-os alminták száma zsákonként = az alminták teljes száma/a tételben lévő zsákok száma

Egy 100 tonnás, egyenként 25 kg-os zsákokba csomagolt tétel mintavételezéséhez például:

| — | a minta össztömege = 100 000 kg * 0,5 % = 500 kg |
| --- | --- |

—

a minta össztömege = 100 000 kg * 0,5 % = 500 kg

| — | az alminták teljes száma = 500 kg/50 g = 10 000 alminta |
| --- | --- |

—

az alminták teljes száma = 500 kg/50 g = 10 000 alminta

| — | a tételben lévő zsákok száma = 100 000 kg/25 kg zsákonként = 4 000 zsák |
| --- | --- |

—

a tételben lévő zsákok száma = 100 000 kg/25 kg zsákonként = 4 000 zsák

| — | az 50 g-os alminták száma zsákonként = 10 000 alminta/4 000 zsák = 2,5 alminta/zsák |
| --- | --- |

—

az 50 g-os alminták száma zsákonként = 10 000 alminta/4 000 zsák = 2,5 alminta/zsák

Megfelelően ügyelni kell arra, hogy ezt higiénikus körülmények között és megfelelő higiéniai állapotú berendezésekkel végezzék. A helyes mintavétel illetékes hatóságnak történő bebizonyításához a mintavételi folyamatról megfelelő nyilvántartást kell vezetni.

A mintavételt csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozóknak kell végezniük, a mintavételt a csíratermesztők vagy akkreditált harmadik felek kézzel vagy géppel végezhetik. Egyes vállalkozások reprezentatív magmennyiséget kivonó gépi mintavételi eszközöket használnak, például ömlesztett szállítmányok kisebb zsákokba történő áttöltésekor, amit az illetékes hatóságoknak meg kell erősíteniük. Más vállalkozások kilyukasztják és újra lezárják a zsákokat vagy az azokkal egyenértékű eszközöket a reprezentatív magmennyiség kivonásához.

A csíratermelő felelőssége, hogy meggyőződjön a minta reprezentatív jellegéről, valamint arról, hogy a vizsgálat a 209/2013/EU bizottsági rendeletben megállapított szabályok szerint folyik.

Amennyiben teljesülnek a mintavételi követelmények, lehetőségnek kell lennie arra, hogy a csíratermelők felkérjék a beszállítókat arra, hogy végezzék el a mintavételt a folyamat elején a zsákok csomagolásakor, és a) különálló és („mikrobiológiai vizsgálatra szánt minta” vagy egyenértékű címkével) egyértelműen felcímkézett zsák(ok)ban küldjék meg a mintát és a tételt a csíratermelő részére.

Ha a magvakból történő mintavételt harmadik fél végzi, a folyamat elején használt gépi mintavételi eszközöknek lehetőleg a zsákok csomagolási folyamatának szerves részét kell képezniük. Ha a csíratermesztő nem maga végzi a magvakból a mintavételt, ellenőriznie kell, hogy a mintavétel a 209/2013/EU bizottsági rendeletnek megfelelően történjen.

A reprezentatív vizsgálati mintában található többi mag csíráztatási folyamata szokásosan folytatódhat. Azonban sem a mintavétel után megmaradó kultúrából kifejlődő csírák, sem a mintavétel alapjául szolgáló, megmaradt száraz magvak nem használhatók fel, ha a laboratórium nem számol be kielégítő eredményekről valamennyi minta esetében. Ez a pozitív tételkiadás elve.

1.I.2.   A csírák mintavételezésének és vizsgálatának gyakorisága a csíráztatási folyamat kezdete utáni legalább 48 óra elteltével

A helyes gyakorlatok és az élelmiszerbiztonság-irányítás ellenőrzése érdekében öt mintát kell venni abban a szakaszban, amikor a Shiga-toxin-termelő Escherichia coli (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 és O104:H4 baktériumok és a Salmonella spp. kimutatási valószínűsége a legnagyobb, mindenképpen a csíráztatási folyamat kezdete utáni 48 óra elteltével, legalább havonta egyszer. A tételek szisztematikus mintavételezése nem előírás.

Az öt mintát egymástól elkülönítve kell tárolni, és az STEC és a Salmonella spp. tekintetében történő vizsgálat céljából meg kell küldeni egy akkreditált laboratóriumnak (ISO 17025).

Ezeket a mintákat a 2073/2005/EK bizottsági rendelet 3.3. fejezete szerint kell kezelni, és ugyanazon rendelet 1. fejezetének 1.18. és 1.29. sorában foglalt követelmények szerint kell elemezni.

Alternatív esetben, amennyiben a csíratermelő rendelkezik olyan mintavételi tervvel, amelyben szerepelnek a használt csíraöntöző víz mintavételi eljárásai és mintavételi pontjai, az illetékes hatóság engedélyezheti számára, hogy a 2073/2005/EK bizottsági rendelet 1. fejezetének 1.18. és 1.29. sorában meghatározott mintavételi tervek szerinti 48 órás minimális korú csírára vonatkozó mintavételi követelményt a csírák öntözéséhez használt vízből vett 5 darab 200 ml-es minta elemzésével helyettesítse. Ez a módszer a vizsgálandó magvak több reprezentatív mintáját biztosítja. Az ESSA ezért határozottan azt ajánlja, hogy a vizsgálati tételben található csírák 100 %-ával érintkezésbe kerülő használt öntözővíz képezze elemzés tárgyát. A tételben található csírákból vett ötször 25 gramm mintát alkalmazó vizsgálati módszer sokkal megbízhatatlanabb és pontatlanabb.

1.I.3.   A késztermék mintavételezése

Ezenfelül a csomagolt készterméknek minősülő csírákból is mintát kell venni (n = 5), és azokat elemezni kell az STEC és a Salmonella spp. tekintetében a 2073/2005/EK bizottsági rendelet 1. fejezetének 1.18. és 1.29. sora szerint (lásd az 1.I.2. pontot). Az elemzést a termék csomagolása után kell elvégezni. A mintavételi gyakoriságot a kockázat alapján kell meghatározni.

Immunpróbának kell kimutatnia, hogy hogyan kell elemezni az L. monocytogenes baktériumot, azaz a 2073/2005/EK bizottsági rendelet 1. fejezetének 1.2. és 1.3. sora szerint (lásd még az 1.I. pontot). Az elemzést ezen értékelés eredménye alapján kell elvégezni.

1.I.4.   Vizsgálati eredmények

Az öt minta (reprezentatív minták vagy a késztermékből vett minták) egyike sem mutathat pozitív eredményt az STEC vagy a Salmonella spp. tekintetében. Ha a laboratórium bebizonyította a mikrobiológiai szennyeződés hiányát, az elemzett tételből előállított csírák forgalomba hozhatók.

A magvak vagy az élelmiszer/a csírák szennyeződése esetén teendő intézkedések felsorolása az 1.J.1. pontban található.

A csírák L. monocytogenes baktériummal történő szennyeződése esetén a csírák továbbíthatók továbbfeldolgozásra, a veszély megszüntetésére irányuló kezelést kell alkalmazni. Ez alkalmazható az STEC vagy a Salmonella spp. esetében is, amennyiben a kezelés megszünteti a kockázatot, és azt az illetékes hatóság jóváhagyja. Ezt a kezelést csak nem kiskereskedelmi szintű élelmiszer-ipari vállalkozó végezheti (2073/2005/EK bizottsági rendelet).

1.I.5.   Az összes magtétel 1.I.1. pontban meghatározott előzetes vizsgálatától való eltérés

A (209/2013/EU bizottsági rendelettel módosított) 2073/2005/EK bizottsági rendelet I. melléklete 3. fejezetének 3.3.B. szakasza értelmében az illetékes hatóságok mentesíthetik a csíratermelőket minden egyes magtétel vizsgálatának kötelezettsége alól, ha a csíráztatást végző létesítmény a mikrobiológiai kockázatot csökkentő intézkedéseket tartalmazó élelmiszerbiztonság-irányítási rendszert működtet. Ez a mentesség azonban csak bizonyos, az illetékes hatóság által meghatározott feltételek mellett biztosítható, és amennyiben korábbi adatok állnak rendelkezésre annak megerősítésére, hogy az engedélyezés előtti hat egymást követő hónap egyik tétele sem eredményezte STEC és Salmonella spp. megállapítását. Ebben az esetben a csíratermelőknek valamennyi vizsgálati eredményüket több mint hat hónapig meg kell őrizniük.

A csíráztatott magvakkal foglalkozó európai szövetség (European Sprouted Seeds Association; ESSA) arra figyelmezteti a csíratermelőket, hogy körültekintően vonjanak mérleget a magas vizsgálati költség, valamint akár egyetlen szennyeződött magtételből fakadó élelmiszer-biztonsági probléma katasztrofális következményeinek eshetősége között. A magvak új forrásból történő beszerzése esetén ezért kifejezetten ajánlott vizsgálatot végezni, még abban az esetben is, ha eltérést biztosítottak a csíratermelőnek, és még abban az esetben is, ha a magvakat ugyanaz a kereskedő vagy beszállító szállítja. Amennyiben a csíratermelőknek okuk van a termék épségének kétségbe vonására, szintén kifejezetten ajánlott óvintézkedésként vizsgálatot végezni. Következésképp az ESSA nem támogatja ezt az eltérést, mivel a különböző magbegyűjtési évek nagy valószínűséggel a magvak más-más szennyeződési kockázatát eredményezik.

A 2073/2005/EK bizottsági rendelet I. melléklete 3. fejezetének 3.3.B. szakaszában foglalt mentesség nem mentesíti a csíratermelőket azon kötelezettségük alól, hogy a csírákból, illetve a csíraöntöző vízből a késztermék szakaszában legalább havonta egyszer mintát vegyenek. A 2073/2005/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 23. lábjegyzete azonban arról rendelkezik, hogy a Salmonella spp. és az STEC megszüntetéséhez eredményesen kezelt csírákra (az illetékes hatóság jóváhagyása esetén) a havonkénti vizsgálati kötelezettséget nem kell alkalmazni.

1.I.6.   A magbeszállító által végzett alternatív vizsgálat

A csíratermelő mérlegelési jogkörébe tartozik, hogy magbeszállítóját a tétel előzetes vizsgálatára kéri-e. Ez azonban nem mentesíti a csíratermelőt az e fejezetben részletezett vizsgálati kötelezettségek alól.

1.J.   Intézkedés szennyeződés esetén

1.J.1.   A szennyeződés kimutatása az élelmiszereknek a csíratermelő ellenőrzése alóli kikerülése előtt

A csírákat vagy magvakat tartalmazó szennyeződött tételt haladéktalanul el kell különíteni az összes többi tételtől. A tétel egészét fogyasztás/csíráztatás szempontjából nem biztonságosnak kell tekinteni. Ha fennáll az a veszély, hogy más tételek szennyeződöttek lehetnek, a termelési folyamatot a szennyeződés eltávolításáig és a gyártósor tiszta és higiénikus állapotba kerüléséig meg kell szakítani.

A szennyeződött tételből vagy tételekből származó csírák vagy magvak aktuális állapotukban nem hozhatók forgalomba emberi fogyasztás céljával. A szennyeződött csírák azonban a kérdéses veszélyt megszüntető kezeléssel továbbfeldolgozásra továbbíthatók. Ezt a kezelést csak nem kiskereskedelmi szintű élelmiszer-ipari vállalkozó végezheti.

Mungóbab szennyeződése esetén például elő lehet állítani olyan hasadt mungóbabot, amely nem fog csírázni és nem fejleszt csírát. A termék a megfelelő óvintézkedésekkel értékesíthető „főzés” (többek között emberi fogyasztás) céljára.

Általánosabban: a csíratermelő felhasználhatja a tételt az eredetitől eltérő célokra is, feltéve, hogy ez a felhasználás nem jelent közegészségügyi vagy állat-egészségügyi kockázatot, és feltéve, hogy erről a felhasználásról a HACCP elvein és a helyes higiéniai gyakorlaton alapuló eljárások keretén belül döntöttek, és az illetékes hatóság engedélyezte azt.

A csíratermelőknek ajánlatos szennyeződés bekövetkezése esetén követendő írásbeli eljárásokat megállapítaniuk. Ezeknek a szabályoknak minden alkalmazott számára könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük, és szerepelniük kell a személyzet tagjainak szánt képzési programokban.

A magbeszállítóval fel kell venni a kapcsolatot, hogy az nyomon követhesse az ugyanazon magtételből származó magvak más csíratermelőknek történő esetleges elszállítását. Ebben az esetben szükséges lehet a magvak visszahívása.

A csíratermelőknek intézkedéseket kell hozniuk és fokozottabban kell nyomon követést végezniük a szennyeződés okának (víz, környezet, személyzet stb.) kimutatása érdekében. A csíratermelőknek a csírák feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig nyilván kell tartaniuk a vizsgálati eredményeket. Minden vizsgálati eredményt ajánlatos elegendő ideig nyilvántartaniuk annak érdekében, hogy azokat hatósági ellenőrzések során be lehessen mutatni az illetékes hatóságoknak.

1.J.2.   A szennyeződések kimutatása az élelmiszereknek a csíratermelő ellenőrzése alóli kikerülése után – visszavonás és visszahívás

A 178/2002/EK rendelet 18. és 19. cikke arról rendelkezik, hogy minden élelmiszer-ipari vállalkozónak rendelkeznie kell nyomonkövethetőségi és visszahívási rendszerrel. Megfelelően ügyelni kell annak biztosítására, hogy a nyilvántartási és nyomonkövethetőségi kötelezettségek a termelési folyamat egészében fennmaradjanak és a csírák feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig nyilvántartást vezessenek. A csomagolóanyagra nyomtatott nyomonkövethetőségi kódok vagy számok élelmiszerszennyeződés bekövetkezése esetén megkönnyíthetik a visszahívást.

Ha egy vagy több tételnél ismert vagy feltételezhető szennyeződés, és ezek a tételek már nem a csíratermelő ellenőrzése alatt állnak, a csíratermelőnek haladéktalanul kapcsolatfelvételt kell kezdeményeznie azokkal a vevőkkel, akikhez a termékeket elszállították. Azokat a tételeket, amelyeknél ismert vagy feltételezhető, hogy szennyeződtek, haladéktalanul vissza kell vonni az ellátási láncból. A csíratermelőknek az illetékes hatóságot is értesíteniük kell.

Amennyiben már megtörtént a csírák fogyasztók részére forgalmazása, a csíratermelőknek tájékoztatniuk kell a fogyasztókat arról, hogy részükre esetlegesen nem biztonságos élelmiszert forgalmaztak. A csíratermelőknek tájékoztatniuk kell a fogyasztókat a visszahívás okáról, és szükség esetén fizikailag vissza kell hívniuk az élelmiszert a végső fogyasztóktól. Esettől függően azonban nem mindig szükséges, hogy a termékeket fizikailag visszahívják a végső fogyasztóktól, ha más intézkedések elegendőek a közegészség védelméhez.

Az élelmiszer-visszahívási helyzet kezelésekor a csíratermelőknek együtt kell működniük az illetékes hatóságokkal a csírák leszállítása okozta kockázatok kiküszöbölésére, illetve csökkentésére.

A csíratermelőknek ajánlatos szennyeződés bekövetkezése esetén követendő írásbeli visszahívási eljárásokat megállapítaniuk. Ezeknek a szabályoknak minden alkalmazott számára könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük, és szerepelniük kell a személyzet tagjainak szánt képzési programokban. Írásbeli visszahívási szabályok hiányában mindig rendelkezésre kell állnia egy olyan munkatársnak, aki ismeri a visszahívási eljárásokat.

A magbeszállítóval fel kell venni a kapcsolatot, hogy az nyomon követhesse az ugyanazon magtételből származó magvak más csíratermelőknek történő esetleges elszállítását. Ebben az esetben szükséges lehet a magvak visszahívása. A csíratermelőknek továbbá intézkedéseket kell hozniuk és fokozottabban kell nyomon követést végezniük a szennyeződés okának (víz, környezet, személyzet stb.) kimutatása érdekében. A csíratermelőknek a csírák feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig nyilván kell tartaniuk a vizsgálati eredményeket. Minden vizsgálati eredményt ajánlatos elegendő ideig nyilvántartaniuk annak érdekében, hogy azokat hatósági ellenőrzések során be lehessen mutatni az illetékes hatóságoknak.

1.K.   Nyomonkövethetőség és nyilvántartások vezetése

A 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet megállapítja a csírák előállítására szánt magvak és a csírák nyomonkövethetőségének konkrét követelményeit. Ha a csírák mentesülnek az e rendeletben felsorolt követelmények alól, a 178/2002/EK rendelet továbbra is alkalmazandó (lásd részletesebben az 1.K.3. pontban).

A nyomonkövethetőségi szabályok célja az élelmiszerbiztonság javítása, ugyanis lehetővé teszik az élelmiszertermékek nyomon követését az előállítás, a feldolgozás és a forgalmazás minden szakaszában, továbbá gyors reagálást tesznek lehetővé élelmiszer eredetű megbetegedések kitörése esetén.

1.K.1.   A folyamat nyomonkövethetősége a csíráztató létesítményben

A csíratermelőknek a magvak beérkezésétől a csírák feladásáig működtetniük kell a tételek nyomonkövethetőségének biztosítására szolgáló rendszert. A termelési folyamat fizikai menete során bármikor megtudhatónak kell lennie, hogy melyik csíratétel melyik közvetlen beszállítótól származik. Ez a beérkezett magtételekhez rendelt kódokkal vagy számokkal, vagy olyan kisebb tételekhez rendelt kódok vagy számok meghatározásával érhető el. Ezt követően ezeket a kódokat a csírák csomagolásáig és feladásáig meg kell őrizni. A tételek átszervezése vagy egyesítése esetén megfelelően ügyelni kell annak biztosítására, hogy az eredeti magtétel és az átszervezett vagy egyesített magtétel közötti kapcsolat fennmaradjon. A csírák feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig megfelelő nyilvántartást kell vezetni.

1.K.2.   A késztermék – a csírák – nyomonkövethetőségére vonatkozó követelmények

Az 1.C.2. pont felsorolja a beérkező magvak ellenőrzésének nyomonkövethetőségére vonatkozó követelményeket.

A csíráztatásra szánt magvakat termesztő élelmiszer-ipari vállalkozónak információkat kell továbbítania a csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozónak. A magvakat csíráztató élelmiszer-ipari vállalkozónak nyilvántartást kell vezetnie a magvak származásáról, és ezt az információt továbbítania kell a következő élelmiszer-ipari vállalkozónak. Minden szakaszban nyilvántartást kell vezetni.

A készterméknek – a csírának – meg kell felelnie a nyomonkövethetőségre vonatkozóan a 178/2002/EK rendeletben megállapított jogi követelményeknek.

A csíratermelőnek gondoskodnia kell arról, hogy a 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt összes információ eljusson ahhoz az élelmiszer-ipari vállalkozóhoz, amelyhez a csírákat szállítják. Az alábbi információkat kell közölni:

| — | a termék neve, többek között latin neve (rendszertani neve), |
| --- | --- |

—

a termék neve, többek között latin neve (rendszertani neve),

| — | azonosító szám vagy azzal egyenértékű tételhivatkozás, |
| --- | --- |

—

azonosító szám vagy azzal egyenértékű tételhivatkozás,

| — | a beszállító neve, |
| --- | --- |

—

a beszállító neve,

| — | a címzett neve és címe, |
| --- | --- |

—

a címzett neve és címe,

| — | szállítmányozó vagy ügynök igénybevétele esetén: a szállítmányozó neve és címe, |
| --- | --- |

—

szállítmányozó vagy ügynök igénybevétele esetén: a szállítmányozó neve és címe,

| — | a szállítás napja, |
| --- | --- |

—

a szállítás napja,

| — | a szállított mennyiség. |
| --- | --- |

—

a szállított mennyiség.

A csíratermelőknek e dokumentum másolatát a csírák feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig meg kell őrizniük. A dokumentum másolatát át kell adni a vevőnek.

Egyes tagállamok nemzeti jogszabályai a nyomonkövethetőség tekintetében további követelményeket írhatnak elő, amelyek nem szerepelnek ebben az iránymutatásban. Bizonytalanság esetén a csíratermelőknek ajánlatos felvenniük a kapcsolatot a nemzeti hatóságokkal a nemzeti követelményekre vonatkozó további információk beszerzéséhez.

Az e fejezetben említett valamennyi nyilvántartást a legutóbbi be- és kiszállítások figyelembevétele érdekében naponta frissíteni kell. Nyilvántartások bármilyen megfelelő formában vezethetőek, amennyiben azok szükség esetén könnyen visszakereshetőek és könnyen érthetőek az illetékes hatóságok számára. Amennyiben a hatóságoknak információra van szükségük, azt haladéktalanul meg kell adni.

A nyomonkövethetőség biztosításához alternatív rendszerek is megvalósíthatóak lehetnek. A közelmúltban kifejlesztettek néhány elektronikus nyomonkövethetőségi rendszert, többek között a következőket: Trace, IRIS, EPCIS, Fosstrak (Open Source), néhány rendszer pedig SAP-alapú (SAP: rendszerek, alkalmazások és termékek az adatfeldolgozásban).

1.K.3.   Az e fejezetben foglalt követelmények alóli mentesség

Ahogyan a 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikke kimondja, a mikrobiológiai veszélyforrásokat megszüntető, az uniós jogszabályoknak megfelelő kezelésen átesett csíráknak nem kell megfelelniük ennek a rendeletnek (a magvak mikrobiológiai szennyeződéseinek eltávolításával kapcsolatos további információk az 1.G.2. pontban találhatók). A csíratermelőket azonban az általános élelmiszerjog (a 178/2002/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése) továbbra is arra kötelezi, hogy rendelkezniük kell olyan rendszerekkel és eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik azoknak a vállalkozásoknak az azonosítását, amelyekhez a termékeiket szállítják, még a mikrobiológiai kezelésen átesett termékek esetében is.

1.L.   Összefoglalás: nyilvántartási kötelezettség

A termelési folyamat során a termelőknek nyilvántartásba kell venniük és rendelkezésre kell bocsátaniuk az alábbi információkat (bármely megfelelő formában, amennyiben könnyen visszakereshetőek és könnyen érthetőek az illetékes hatóságok számára):

| 1. | A csíráztató létesítmény kialakítása és karbantartása:






  a) | a létesítmény illetékes hatóság általi jóváhagyásának megerősítése; |
| --- | --- | --- |

1.

A csíráztató létesítmény kialakítása és karbantartása:

a)

a létesítmény illetékes hatóság általi jóváhagyásának megerősítése;

| b) | írásbeli tisztítási és fertőtlenítési terv; |
| --- | --- |

b)

írásbeli tisztítási és fertőtlenítési terv;

| c) | a tisztítás időpontjai és a kitisztított területek; |
| --- | --- |

c)

a tisztítás időpontjai és a kitisztított területek;

| d) | a karbantartás időpontjai és a karbantartott tárgyak/területek; |
| --- | --- |

d)

a karbantartás időpontjai és a karbantartott tárgyak/területek;

| e) | a higiéniai képzés időpontjai, témakörei és a részt vevő alkalmazottak; |
| --- | --- |

e)

a higiéniai képzés időpontjai, témakörei és a részt vevő alkalmazottak;

| f) | a tisztítással kapcsolatos képzés időpontjai, témakörei és a részt vevő alkalmazottak; |
| --- | --- |

f)

a tisztítással kapcsolatos képzés időpontjai, témakörei és a részt vevő alkalmazottak;

| g) | amennyiben megvalósítható, a személyzetre vonatkozó higiéniai szabályokat írásban, illetve jelzések vagy címkék formájában a falra kell függeszteni; |
| --- | --- |

g)

amennyiben megvalósítható, a személyzetre vonatkozó higiéniai szabályokat írásban, illetve jelzések vagy címkék formájában a falra kell függeszteni;

| h) | a látogatók neve és a látogatások időpontja (ajánlott – csak bizonyos ideig kell megőrizni); |
| --- | --- |

h)

a látogatók neve és a látogatások időpontja (ajánlott – csak bizonyos ideig kell megőrizni);

| i) | a települési vízrendszertől eltérő vízforrások használata esetén: a vízforrás kockázatalapú mikrobiológiai vizsgálata a 98/83/EK tanácsi irányelv A. része szerinti mikrobiológiai követelmények tekintetében; |
| --- | --- |

i)

a települési vízrendszertől eltérő vízforrások használata esetén: a vízforrás kockázatalapú mikrobiológiai vizsgálata a 98/83/EK tanácsi irányelv A. része szerinti mikrobiológiai követelmények tekintetében;

| j) | települési vízrendszer használata esetén: a települési vízszolgáltató nyilatkozata, és legalább évente egyszer saját vizsgálat a vízvételi ponton. |
| --- | --- |

j)

települési vízrendszer használata esetén: a települési vízszolgáltató nyilatkozata, és legalább évente egyszer saját vizsgálat a vízvételi ponton.

| 2. | Beérkező magvak (azokat a késztermék feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig meg kell őrizni):






  a) | ha a magvakat nem uniós országból importálják, az importált magvakból álló tételek mindegyike esetén a 211/2013/EU bizottsági rendeletben előírt behozatali bizonyítvány; |
| --- | --- | --- |

2.

Beérkező magvak (azokat a késztermék feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig meg kell őrizni):

a)

ha a magvakat nem uniós országból importálják, az importált magvakból álló tételek mindegyike esetén a 211/2013/EU bizottsági rendeletben előírt behozatali bizonyítvány;

| b) | a magvak nevét, azonosító számát vagy azzal egyenértékű tételhivatkozását, a beszállító nevét, a címzett nevét és címét, a szállítmányozó nevét és címét (szállítmányozó igénybevétele esetén), a szállítás napját, a szállított mennyiséget feltüntető dokumentum; |
| --- | --- |

b)

a magvak nevét, azonosító számát vagy azzal egyenértékű tételhivatkozását, a beszállító nevét, a címzett nevét és címét, a szállítmányozó nevét és címét (szállítmányozó igénybevétele esetén), a szállítás napját, a szállított mennyiséget feltüntető dokumentum;

| c) | azt igazoló dokumentum, hogy a beérkezett magvak szemrevételezéses ellenőrzése megtörtént (ajánlott). |
| --- | --- |

c)

azt igazoló dokumentum, hogy a beérkezett magvak szemrevételezéses ellenőrzése megtörtént (ajánlott).

| 3. | Mikrobiológiai vizsgálat (a dokumentumokat a késztermék feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig meg kell őrizni):






  a) | az STEC és a Salmonella spp. tekintetében végzett mikrobiológiai vizsgálatot megerősítő igazolások (azokat több mint hat hónapig meg kell őrizni, ha a termelő az összes magtétel STEC és Salmonella spp. tekintetében végzendő előzetes vizsgálatra vonatkozó kötelezettség alól mentességet akar kérni az illetékes hatóságtól). |
| --- | --- | --- |

3.

Mikrobiológiai vizsgálat (a dokumentumokat a késztermék feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig meg kell őrizni):

a)

az STEC és a Salmonella spp. tekintetében végzett mikrobiológiai vizsgálatot megerősítő igazolások (azokat több mint hat hónapig meg kell őrizni, ha a termelő az összes magtétel STEC és Salmonella spp. tekintetében végzendő előzetes vizsgálatra vonatkozó kötelezettség alól mentességet akar kérni az illetékes hatóságtól).

| 4. | A folyamat nyomonkövethetősége (a dokumentumokat a késztermék feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig meg kell őrizni):






  a) | írott vagy elektronikus formátumú, megfelelő dokumentumok a magtételeknek a termelési folyamat során történő azonosítására (kifejezetten ajánlott). |
| --- | --- | --- |

4.

A folyamat nyomonkövethetősége (a dokumentumokat a késztermék feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig meg kell őrizni):

a)

írott vagy elektronikus formátumú, megfelelő dokumentumok a magtételeknek a termelési folyamat során történő azonosítására (kifejezetten ajánlott).

| 5. | Kimenő magvak (a dokumentumokat a késztermék feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig meg kell őrizni):






  a) | a csírák nevét, azonosító számát vagy azzal egyenértékű tételhivatkozását, a beszállító nevét, a címzett nevét és címét, szállítmányozó igénybevétele esetén a szállítmányozó nevét és címét, a szállítás napját, a szállított mennyiséget feltüntető dokumentum (egy másolatot át kell adni a vevőnek). |
| --- | --- | --- |

5.

Kimenő magvak (a dokumentumokat a késztermék feltételezhető elfogyasztását követően elegendő ideig meg kell őrizni):

a)

a csírák nevét, azonosító számát vagy azzal egyenértékű tételhivatkozását, a beszállító nevét, a címzett nevét és címét, szállítmányozó igénybevétele esetén a szállítmányozó nevét és címét, a szállítás napját, a szállított mennyiséget feltüntető dokumentum (egy másolatot át kell adni a vevőnek).

| 6. | Visszavonás és visszahívás:






  a) | Az élelmiszereknek a létesítményen belüli, valamint külső forgalmazókkal és fogyasztókkal kapcsolatos szennyeződése esetén követendő, alkalmazottaknak szánt írásbeli eljárások (kifejezetten ajánlott). |
| --- | --- | --- |

6.

Visszavonás és visszahívás:

a)

Az élelmiszereknek a létesítményen belüli, valamint külső forgalmazókkal és fogyasztókkal kapcsolatos szennyeződése esetén követendő, alkalmazottaknak szánt írásbeli eljárások (kifejezetten ajánlott).

2.   MAGTERMESZTÉS

Háttér

Az emberi élet és egészség magas szintű védelme a 852/2004/EK rendelet egyik alapvető célkitűzése. A rendelet valamennyi élelmiszer higiénikus előállításának általános alapját jelenti.

2.A.   Általános információk

A piszok, rovarok és állatok (különösen ürülék) okozta esetleges szennyeződés megakadályozása érdekében minden berendezést rendszeresen tisztítani kell. Amennyiben lehetséges, minden berendezés karbantartásáról naplót kell vezetni.

Különböző módszerek:

| Vetés: | Betakarítás: |
| --- | --- |
| Géppel vagy kézzel végzett fúrás
  Kézzel szórva végzett magvetés | Kombinált betakarítás
  A növények érett hüvelyeinek kézzel végzett kihúzása
  Növényeknél alkalmazott alávágás |

Vetés:

Betakarítás:

Géppel vagy kézzel végzett fúrás

Kézzel szórva végzett magvetés

Kombinált betakarítás

A növények érett hüvelyeinek kézzel végzett kihúzása

Növényeknél alkalmazott alávágás

2.B.   A talaj/termőföld kezelése

A vadon élő és a háziállatok általi legelést vagy esetleges elfogyasztást ki kell küszöbölni, és a termelőknek megelőző intézkedéseket, például kerítést vagy hálót kell bevezetniük.

Műtrágya csak a növények magfejlesztéshez szükséges termesztéséhez kapcsolódó igényekhez elegendő mennyiségben alkalmazható. A magvak tápanyagigényének kielégítése és a talaj termékenységének javítása érdekében szerves trágyát széles körben és előnyösen alkalmaznak, amelynek helytelen alkalmazása azonban mikrobiológiai és kémiai szennyeződés forrása is lehet. Az istállótrágyában és más természetes trágyákban előfordulhatnak kórokozók, és akár hetekig, sőt hónapokig életben maradhatnak, különösen akkor, ha ezeknek az anyagoknak a kezelése nem megfelelő.

A potenciális emberi kórokozók istállótrágyában, szennyvíziszapban és más szerves trágyában való esetleges túlélése kockázatának csökkentése érdekében alkalmazhatók fizikai, kémiai vagy biológiai kezelési módszerek (például komposztálás, pasztőrözés, forró levegős szárítás, UV-kezelés, napon történő szárítás vagy ezek kombinációi).

A szerves trágyák ezért nem tartalmazhatnak mikrobiális, fizikai vagy kémiai szennyező anyagokat olyan mennyiségben, amely kedvezőtlenül befolyásolhatja a friss gyümölcsök és zöldségek biztonságát, és a felhasználásuknak meg kell felelnie a vonatkozó uniós rendeleteknek és –adott esetben – tekintettel kell lennie a szennyvíz és az exkrétumok mezőgazdaságon belüli biztonságos felhasználásáról szóló WHO-iránymutatásra (45).

A termelőknek a növényvédő szereket az egyes termékek címkéjén szereplő utasításoknak megfelelően kell használniuk. Kizárólag engedélyezett növényvédő szerek használhatók.

Az alkalmazott kezelésekről naplót kell vezetni. A talaj/termőföld kezelésére szolgáló termékeket és a kezelés módjára vonatkozó szakvéleményeket képzett szakemberektől kell beszerezni.

2.C.   Munkavállalói higiénia

Minden munkavállalónak tisztában kell lennie a higiéné és az egészség alapelvével, és tájékoztatást kell kapnia a magvakat esetlegesen szennyező valamennyi veszélyről.

A munkatársaknak a betakarítás és a feldolgozás valamennyi szakaszában jó személyes higiénés körülményeket kell fenntartaniuk. Azok a munkatársak, akikről ismert vagy gyanítható, hogy olyan betegségük van, amely átterjedhet a magvakra, nem engedhetők be olyan területekre, ahol közvetlenül vagy közvetetten érintkezhetnek magvakkal vagy csírákkal. A munkatársaknak haladéktalanul tájékoztatniuk kell a vezetőséget, ha úgy vélik, hogy releváns betegségük lehet, vagy releváns fertőző betegségből épültek fel, de továbbra is terjesztik a mikroorganizmusokat.

A munkatársak olyan sérüléseit, amelyek szennyeződésveszélyt jelenthetnek, vízálló, észrevehető sebborítással megfelelően kell kezelni azt megelőzően, hogy a munkavállaló érintkezésbe kerülhet magvakkal. Amennyiben lehetséges, a sérült munkavállalóknak kerülniük kell az emberi fogyasztásra szánt magvakkal vagy csírákkal való közvetlen érintkezést.

Amennyiben megvalósítható és szükséges, például akkor, ha a magvak nincsenek hüvelyben, és a munkavállalók közvetlenül érintkeznek azokkal, megfelelő higiéniai létesítményeket kell a rendelkezésükre bocsátani, amelyeket használniuk kell (például kézmosó létesítményeket). Amennyiben megvalósítható, a munkavállalóknak tiszta egyenruhát kell viselniük. Munkakezdéskor, szükség esetén a nap folyamán, és legalább a mosdó felkeresésekor kezet kell mosniuk.

2.D.   Öntözés

A magvak mikrobiológiai szennyeződésének kockázatát több paraméter befolyásolhatja: a vízforrás, az öntözés jellege, a termesztő által alkalmazott vízkezelési módszer, az öntözés időzítése a betakarításhoz képest, állatok esetleges hozzáférése a vízforráshoz vagy a termelési területhez.

Amennyiben fennáll annak kockázata, hogy az öntözővíz érintkezésbe kerül a hüvelyekkel, különös gondot kell fordítani az arról való meggyőződésre, hogy a víz legalább tiszta víz minőségű.

Az állatok vízforrásokhoz és szivattyúzási területekhez való hozzáférését ellenőrizni kell.

2.E.   Magvak

A termelőknek elismert és igazolt forrásból származó vetőmagot kell használniuk. A betegségtől, fizikai károsodástól vagy az egészséges babszemmek sikeres betakarítására esetlegesen ártalmas egyéb befolyásoktól mentes, jó csíraképességű magvakat megfelelően figyelembe kell venni. Amennyiben megvalósítható és megfizethető, a termelőknek vizsgálatokat és előkezeléseket kell végezniük a magvak megfelelő minőségének biztosítására.

2.F.   A növények/hüvelyek szárítása

A termelő országok különböző gyakorlatokat alkalmaznak. Egyes országokban a hüvelyeket meg kell szárítani a cséplés előtt. Ebben az esetben a száradó hüvelyek és a föld között tiszta vitorlavásznat kell használni. Amíg a hüvelyek sérülékenyek, megfelelően ügyelni kell az esetleges szennyeződés megelőzésére, és a szárítást vadon élő állatok és madarak hozzáférését megakadályozó, kijelölt területen kell végezni. Más országokban a növények betakarítása és cséplése géppel történik, és így eltérő módszereket alkalmaznak.

2.G.   Cséplés

A cséplést géppel, megfelelően karbantartott és megtisztított berendezéssel kell végezni. A gépeket az idény vége után haladéktalanul és a következő idény kezdete előtt, illetve amennyiben megvalósítható, az egyes tételek között is meg kell tisztítani. A berendezéseket az épségük megóvása érdekében fedett területen kell tárolni. A cséplés során vagy közvetlenül utána a magvakat be kell csomagolni.

2.H.   Betakarítás utáni tárolás

Amennyiben – gyakorlati és gazdasági szempontból – megvalósítható, az árukat új, ép zsákokban, nem használt, illetve nem másodkézből származó zsákokban kell tárolni. A termelőknek azt is mérlegelniük kell, hogy a tárolt halmok tetejét szükséges-e műanyag ponyvával befedni az áruk védelme érdekében.

A tárolásra szolgáló területeket és berendezéseket az időjárás, állatok és kártevők bejutása és az azokból fakadó szennyeződés megakadályozása érdekében meg kell tisztítani és karban kell tartani.

Ömlesztett tárolás esetén az áruk alatt és tetején, valamint adott esetben az áruk és a fal között tiszta vitorlavásznat kell használni.

2.I.   Feldolgozás

Az árukat megfelelő berendezésekkel ellátott, hivatásos magfeldolgozó létesítményekben kell feldolgozni, amelyekben többek között a következőknek kel lenniük:

| — | Méretosztályozó, gravitációs/sűrűségmérő táblák, kőkitermelő gépek, mágnes- vagy fémdetektorok, és lehetőleg színszortírozó gépek. |
| --- | --- |

—

Méretosztályozó, gravitációs/sűrűségmérő táblák, kőkitermelő gépek, mágnes- vagy fémdetektorok, és lehetőleg színszortírozó gépek.

| — | Más termékek keresztszennyeződésének megakadályozása érdekében minden berendezést rendszeresen meg kell tisztítani, és kellő figyelmet kell fordítani a higiéniára. |
| --- | --- |

—

Más termékek keresztszennyeződésének megakadályozása érdekében minden berendezést rendszeresen meg kell tisztítani, és kellő figyelmet kell fordítani a higiéniára.

| — | A munkatársak számára (szappant tartalmazó) megfelelő mosdó- és kézmosó létesítményeket, és amennyiben megvalósítható, tiszta egyenruhát kell biztosítani. |
| --- | --- |

—

A munkatársak számára (szappant tartalmazó) megfelelő mosdó- és kézmosó létesítményeket, és amennyiben megvalósítható, tiszta egyenruhát kell biztosítani.

| — | A por, piszok, rovarok, állatok és madarak megakadályozása érdekében a helyi területet karban kell tartani. |
| --- | --- |

—

A por, piszok, rovarok, állatok és madarak megakadályozása érdekében a helyi területet karban kell tartani.

| — | Amennyiben megvalósítható, a feldolgozóknak tervvel kell rendelkezniük, és nyilvántartást kell vezetniük a szennyeződések megelőzéséről. A tételek keveredését a lehető legkisebb mértékűre kell korlátozni, és amennyiben megvalósítható, azoknak hasonló termesztő régiókra kell korlátozódniuk. |
| --- | --- |

—

Amennyiben megvalósítható, a feldolgozóknak tervvel kell rendelkezniük, és nyilvántartást kell vezetniük a szennyeződések megelőzéséről. A tételek keveredését a lehető legkisebb mértékűre kell korlátozni, és amennyiben megvalósítható, azoknak hasonló termesztő régiókra kell korlátozódniuk.

| — | A feldolgozóknak rendelkezésre kell bocsátaniuk a beérkező magvak származási helyére vonatkozó nyilvántartásaikat. |
| --- | --- |

—

A feldolgozóknak rendelkezésre kell bocsátaniuk a beérkező magvak származási helyére vonatkozó nyilvántartásaikat.

| — | A HACCP-előírással kapcsolatban képzett munkatársak által végrehajtott minőségügyi rendszer ajánlott. A késztermékeket a szállítás előtt a vevői elvárásoknak megfelelően meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

—

A HACCP-előírással kapcsolatban képzett munkatársak által végrehajtott minőségügyi rendszer ajánlott. A késztermékeket a szállítás előtt a vevői elvárásoknak megfelelően meg kell vizsgálni.

---

(1)  Európai Bizottság, Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Főigazgatóság. Élelmiszer-higiénia Iránymutatás.

(2)  Az Európai Bizottság által a 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben megállapított fogalommeghatározás.

(3)  Az Európai Bizottság által a 852/2004/EK rendeletben megállapított fogalommeghatározás.

(4)  Megegyezik a 3. lábjegyzettel.

(5)  Az Európai Bizottság által a 211/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben megállapított fogalommeghatározás

(6)  Megegyezik a 3. lábjegyzettel.

(7)  Az EFSA tudományos szakvéleménye a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga-toxin-termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról.

(8)  A Codex Alimentarius Bizottság által megállapított fogalommeghatározás. A veszélyelemzés és kritikus szabályozási pontok ellenőrzési (HACCP) rendszere és az alkalmazására vonatkozó iránymutatás.

(9)  Megegyezik a 3. lábjegyzettel.

(10)  Az Európai Bizottság által a 396/2005/EK rendeletben megállapított fogalommeghatározás.

(11)  Az ESSA 2073/2005/EK bizottsági rendeleten alapuló fogalommeghatározása.

(12)  Az Európai Bizottság által a 178/2002/EK rendeletben megállapított fogalommeghatározás.

(13)  Megegyezik a 12. lábjegyzettel.

(14)  Megegyezik a 3. lábjegyzettel.

(15)  Megegyezik a 12. lábjegyzettel.

(16)  Megegyezik a 12. lábjegyzettel.

(17)  Megegyezik a 8. lábjegyzettel.

(18)  A Codex Alimentarius Bizottság által megállapított fogalommeghatározás. A bevált gyakorlatok ajánlott nemzetközi gyűjteménye szerinti általános élelmiszerbiztonsági elvek.

(19)  Az Európai Bizottság által az 1169/2011/EU rendeletben megállapított fogalommeghatározás.

(20)  Megegyezik a 11. lábjegyzettel.

(21)  Megegyezik a 8. lábjegyzettel.

(22)  Megegyezik a 3. lábjegyzettel.

(23)  Megegyezik a 3. lábjegyzettel.

(24)  Megegyezik a 3. lábjegyzettel.

(25)  Megegyezik a 3. lábjegyzettel.

(26)  Megegyezik a 3. lábjegyzettel.

(27)  Megegyezik a 11. lábjegyzettel.

(28)  Megegyezik a 11. lábjegyzettel.

(29)  Megegyezik a 12. lábjegyzettel.

(30)  Megegyezik a 12. lábjegyzettel.

(31)  Megegyezik a 11. lábjegyzettel.

(32)  Az ESSA következő dokumentumon alapuló fogalommeghatározása: Az EFSA tudományos szakvéleménye a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga-toxin-termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról.

(33)  A Codex Alimentarius Bizottság által megállapított fogalommeghatározás. A friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó higiéniai gyakorlatok gyűjteménye.

(34)  Megegyezik a 7. lábjegyzettel.

(35)  Megegyezik a 7. lábjegyzettel.

(36)  Megegyezik a 7. lábjegyzettel.

(37)  Megegyezik a 2. lábjegyzettel.

(38)  Az ESSA következő dokumentumon alapuló fogalommeghatározása: Az EFSA tudományos szakvéleménye a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga-toxin-termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról

(39)  Megegyezik a 33. lábjegyzettel.

(40)  Az ESSA által a „magforgalmazó” fogalommeghatározása alapján szövegezett fogalommeghatározás.

(41)  Az Európai Bizottság által az 1107/2009/EK rendeletbenmegállapított fogalommeghatározás.

(42)  Megegyezik a 12. lábjegyzettel.

(43)  A Bizottság közleménye az előfeltételi programokra és a HACCP elvein alapuló eljárásokra kiterjedő élelmiszerbiztonság-irányítási rendszerek végrehajtásáról és ezen belül a rendszer egyes élelmiszer-vállalkozásokon belüli végrehajtásának megkönnyítéséről/rugalmasságáról.

(44)  Megegyezik a 7. lábjegyzettel.

(45)  A WHO iránymutatása a szennyvíz és az exkrétumok mezőgazdaságon belüli biztonságos felhasználásáról.

---

I. MELLÉKLET

A csírákra vonatkozó általános és konkrét jogszabályok

Általános jogszabályok

Ezek a dokumentumok az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhetőek:

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (általános élelmiszerjog). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (általános élelmiszerjog).

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelmiszer-higiéniáról. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelmiszer-higiéniáról.

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről.

| — | A Tanács 98/83/EK irányelve (1998. november 3.) az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről. |
| --- | --- |

—

A Tanács 98/83/EK irányelve (1998. november 3.) az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről.

| — | A Bizottság 2073/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2073/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól.

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról.

| — | 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról. |
| --- | --- |

—

1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról.

| — | 1935/2004/EK rendelet az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről. |
| --- | --- |

—

1935/2004/EK rendelet az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről.

A csírákra vonatkozó konkrét jogszabályok

Ezek a dokumentumok az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhetőek:

| — | A Bizottság 208/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 208/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről.

| — | A Bizottság 209/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 2073/2005/EK rendeletnek a csírák mikrobiológiai kritériumai és a vágott baromfitestekre és friss baromfihúsra vonatkozó mintavételi szabályok tekintetében történő módosításáról. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 209/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 2073/2005/EK rendeletnek a csírák mikrobiológiai kritériumai és a vágott baromfitestekre és friss baromfihúsra vonatkozó mintavételi szabályok tekintetében történő módosításáról.

| — | A Bizottság 210/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint a csírákat termelő létesítmények engedélyezéséről. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 210/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint a csírákat termelő létesítmények engedélyezéséről.

| — | A Bizottság 211/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba történő behozatalára vonatkozó bizonyítványkiállítási követelményekről, módosító jogszabály: a Bizottság 704/2014/EU rendelete a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba történő behozatalára vonatkozó bizonyítványkiállítási követelményekről. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 211/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba történő behozatalára vonatkozó bizonyítványkiállítási követelményekről, módosító jogszabály: a Bizottság 704/2014/EU rendelete a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba történő behozatalára vonatkozó bizonyítványkiállítási követelményekről.

---

II. MELLÉKLET

Hivatkozások más releváns információforrásokra

| — | Az Európai Bizottság iránymutatása a HACCP-elveken alapuló eljárások végrehajtásáról és bizonyos élelmiszer-ipari vállalkozásokban a HACCP-elvek könnyebb végrehajtásához. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság iránymutatása a HACCP-elveken alapuló eljárások végrehajtásáról és bizonyos élelmiszer-ipari vállalkozásokban a HACCP-elvek könnyebb végrehajtásához.

| — | A Bizottság közleménye az előfeltételi programokra és a HACCP elvein alapuló eljárásokra kiterjedő élelmiszerbiztonság-irányítási rendszerek végrehajtásáról és ezen belül a rendszer egyes élelmiszer-vállalkozásokon belüli végrehajtásának megkönnyítéséről/rugalmasságáról (2016/C 278/01). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az előfeltételi programokra és a HACCP elvein alapuló eljárásokra kiterjedő élelmiszerbiztonság-irányítási rendszerek végrehajtásáról és ezen belül a rendszer egyes élelmiszer-vállalkozásokon belüli végrehajtásának megkönnyítéséről/rugalmasságáról (2016/C 278/01).

| — | Az élelmiszer-higiénia általános elveinek kódexe. Ez a dokumentum egy, a HACCP-elvek alkalmazására vonatkozó részt tartalmaz. |
| --- | --- |

—

Az élelmiszer-higiénia általános elveinek kódexe. Ez a dokumentum egy, a HACCP-elvek alkalmazására vonatkozó részt tartalmaz.

| — | A friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó higiéniai gyakorlatok gyűjteménye. A II. melléklet a csíraelőállításhoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

—

A friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó higiéniai gyakorlatok gyűjteménye. A II. melléklet a csíraelőállításhoz kapcsolódik.

| — | Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO). ISO 22000 – Élelmiszerbiztonság-irányítás. Az élelmiszerbiztonság-irányítási rendszerre vonatkozó követelményeket tartalmazó nemzetközi iránymutatás. |
| --- | --- |

—

Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO). ISO 22000 – Élelmiszerbiztonság-irányítás. Az élelmiszerbiztonság-irányítási rendszerre vonatkozó követelményeket tartalmazó nemzetközi iránymutatás.

| — | International Featured Standards (IFS-szabványok) |
| --- | --- |

—

International Featured Standards (IFS-szabványok)

| — | Az Európai Bizottság iránymutatása (bizottsági szolgálati munkadokumentum) fogyasztásra kész élelmiszereknek a 2005. november 15-i 2073/2005/EK rendelet szerinti eltarthatósági idejére irányuló, a Listeria monocytogenes tekintetében történő vizsgálatáról. Ez az uniós élelmiszer-ipari vállalkozóknak szánt tájékoztató dokumentum. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság iránymutatása (bizottsági szolgálati munkadokumentum) fogyasztásra kész élelmiszereknek a 2005. november 15-i 2073/2005/EK rendelet szerinti eltarthatósági idejére irányuló, a Listeria monocytogenes tekintetében történő vizsgálatáról. Ez az uniós élelmiszer-ipari vállalkozóknak szánt tájékoztató dokumentum.

| — | Az EFSA tudományos szakvéleménye a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga-toxin-termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról. |
| --- | --- |

—

Az EFSA tudományos szakvéleménye a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga-toxin-termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról.

| — | A WHO iránymutatása az ivóvíz minőségéről. |
| --- | --- |

—

A WHO iránymutatása az ivóvíz minőségéről.

| — | A WHO iránymutatása a szennyvíz és az exkrétumok mezőgazdaságon belüli biztonságos felhasználásáról. |
| --- | --- |

—

A WHO iránymutatása a szennyvíz és az exkrétumok mezőgazdaságon belüli biztonságos felhasználásáról.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/53

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8242 – Rolls-Royce/ITP)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/04)

2017. április 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8242 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8242 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/53

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8465 – Vivendi/Telecom Italia)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/05)

2017. május 30-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8465 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8465 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/54

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8510 – Robert Tönnies/Clemens Tönnies/Zur Mühlen Group and Asset Group)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/06)

2017. június 27-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8510 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8510 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/55

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2017. július 7.

(2017/C 220/07)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1412 |
| JPY | Japán yen | 129,80 |
| DKK | Dán korona | 7,4371 |
| GBP | Angol font | 0,88488 |
| SEK | Svéd korona | 9,6155 |
| CHF | Svájci frank | 1,0983 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,5613 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,079 |
| HUF | Magyar forint | 308,38 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2322 |
| RON | Román lej | 4,5862 |
| TRY | Török líra | 4,1465 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5006 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4806 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,9140 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5669 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5761 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 318,10 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,2646 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7590 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4153 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 300,60 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9054 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,786 |
| RUB | Orosz rubel | 68,9193 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,892 |
| BRL | Brazil real | 3,7587 |
| MXN | Mexikói peso | 20,7488 |
| INR | Indiai rúpia | 73,6955 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1412

JPY

Japán yen

129,80

DKK

Dán korona

7,4371

GBP

Angol font

0,88488

SEK

Svéd korona

9,6155

CHF

Svájci frank

1,0983

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,5613

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,079

HUF

Magyar forint

308,38

PLN

Lengyel zloty

4,2322

RON

Román lej

4,5862

TRY

Török líra

4,1465

AUD

Ausztrál dollár

1,5006

CAD

Kanadai dollár

1,4806

HKD

Hongkongi dollár

8,9140

NZD

Új-zélandi dollár

1,5669

SGD

Szingapúri dollár

1,5761

KRW

Dél-Koreai won

1 318,10

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,2646

CNY

Kínai renminbi

7,7590

HRK

Horvát kuna

7,4153

IDR

Indonéz rúpia

15 300,60

MYR

Maláj ringgit

4,9054

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,786

RUB

Orosz rubel

68,9193

THB

Thaiföldi baht

38,892

BRL

Brazil real

3,7587

MXN

Mexikói peso

20,7488

INR

Indiai rúpia

73,6955

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/56

---

A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján elismert szervezetek jegyzéke

(2017/C 220/08)

| — | American Bureau of Shipping (ABS) |
| --- | --- |

—

American Bureau of Shipping (ABS)

| — | Bureau Veritas Marine & Offshore SAS (BV) |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas Marine & Offshore SAS (BV)

| — | China Classification Society (CCS) |
| --- | --- |

—

China Classification Society (CCS)

| — | Croatian Register of Shipping (CRS) |
| --- | --- |

—

Croatian Register of Shipping (CRS)

| — | DNV GL AS |
| --- | --- |

—

DNV GL AS

| — | Indian Register of Shipping (IRS) |
| --- | --- |

—

Indian Register of Shipping (IRS)

| — | KR (Korean Register) |
| --- | --- |

—

KR (Korean Register)

| — | Lloyd’s Register Group Ltd. (LR) |
| --- | --- |

—

Lloyd’s Register Group Ltd. (LR)

| — | Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK) |
| --- | --- |

—

Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK)

| — | Polish Register of Shipping (PRS) |
| --- | --- |

—

Polish Register of Shipping (PRS)

| — | RINA Services S.p.A. |
| --- | --- |

—

RINA Services S.p.A.

| — | Russian Maritime Register of Shipping (RS) |
| --- | --- |

—

Russian Maritime Register of Shipping (RS)

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/57

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eljárás alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek megállapítása

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/09)

| Tagállam | Olaszország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Alghero – Roma Fiumicino és vissza
  Alghero – Milano Linate és vissza
  Cagliari – Roma Fiumicino és vissza
  Cagliari – Milano Linate és vissza
  Olbia – Roma Fiumicino és vissza
  Olbia – Milano Linate és vissza |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének új időpontja | 2017. november 9. |
| A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Referenciaszöveg


  HL C 145., 2017.5.9.

  További felvilágosítás a következő címen kapható:





  Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti (Infrastrukturális és Közlekedési Minisztérium) |
| Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo (A repülőterekért és a légiközlekedésért felelős főigazgatóság) |
| Tel. +39 0641583681/3683 |
| E-mail: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it |
| Internet: http://www.mit.gov.it. |

Tagállam

Olaszország

Érintett útvonal

Alghero – Roma Fiumicino és vissza

Alghero – Milano Linate és vissza

Cagliari – Roma Fiumicino és vissza

Cagliari – Milano Linate és vissza

Olbia – Roma Fiumicino és vissza

Olbia – Milano Linate és vissza

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének új időpontja

2017. november 9.

A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Referenciaszöveg

HL C 145., 2017.5.9.

További felvilágosítás a következő címen kapható:

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti (Infrastrukturális és Közlekedési Minisztérium)

Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo (A repülőterekért és a légiközlekedésért felelős főigazgatóság)

Tel. +39 0641583681/3683

E-mail: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it

Internet: http://www.mit.gov.it.

| Regione Autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Tel. +39 0706067331 |
| Fax +39 0706067309 |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| E-mail | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Tel. +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-mail

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/58

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/10)

| Tagállam | Olaszország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Alghero – Roma Fiumicino és vissza |
| A szerződés új érvényességi ideje | 2017. november 9-től számítva négy év |
| A pályázatok benyújtásának határideje | 2017. július 9. |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Referenciaszöveg


  HL C 145., 2017. május 9.

  További információk:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA/OLASZORSZÁG |
| Tel. +39 0706067331 |
| Fax +39 0706067309 |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| E-mail | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Tagállam

Olaszország

Érintett útvonal

Alghero – Roma Fiumicino és vissza

A szerződés új érvényességi ideje

2017. november 9-től számítva négy év

A pályázatok benyújtásának határideje

2017. július 9.

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Referenciaszöveg

HL C 145., 2017. május 9.

További információk:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA/OLASZORSZÁG

Tel. +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-mail

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/59

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/11)

| Tagállam | Olaszország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Alghero – Milano Linate és vissza |
| A szerződés új érvényességi ideje | 2017. november 9-től számítva négy év |
| A pályázatok benyújtásának határideje | 2017. július 9. |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Referenciaszöveg


  HL C 145., 2017. május 9.

  További információk:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA/OLASZORSZÁG |
| Tel. +39 0706067331 |
| Fax +39 0706067309 |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| E-mail | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Tagállam

Olaszország

Érintett útvonal

Alghero – Milano Linate és vissza

A szerződés új érvényességi ideje

2017. november 9-től számítva négy év

A pályázatok benyújtásának határideje

2017. július 9.

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Referenciaszöveg

HL C 145., 2017. május 9.

További információk:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA/OLASZORSZÁG

Tel. +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-mail

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/60

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/12)

| Tagállam | Olaszország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Cagliari – Roma Fiumicino és vissza |
| A szerződés új érvényességi ideje | 2017. november 9-től számítva négy év |
| A pályázatok benyújtásának határideje | 2017. július 9. |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Referenciaszöveg


  HL C 145., 2017. május 9.

  További információk:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| Tel. +39 0706067331 |
| Fax +39 0706067309 |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| E-mail | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Tagállam

Olaszország

Érintett útvonal

Cagliari – Roma Fiumicino és vissza

A szerződés új érvényességi ideje

2017. november 9-től számítva négy év

A pályázatok benyújtásának határideje

2017. július 9.

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Referenciaszöveg

HL C 145., 2017. május 9.

További információk:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel. +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-mail

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/61 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/61

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/13)

| Tagállam | Olaszország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Cagliari – Milano Linate és vissza |
| A szerződés új érvényességi ideje | 2017. november 9-től számítva négy év |
| A pályázatok benyújtásának határideje | 2017. július 9. |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Referenciaszöveg


  HL C 145., 2017. május 9.

  További információk:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| Tel. +39 0706067331 |
| Fax +39 0706067309 |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| E-mail | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Tagállam

Olaszország

Érintett útvonal

Cagliari – Milano Linate és vissza

A szerződés új érvényességi ideje

2017. november 9-től számítva négy év

A pályázatok benyújtásának határideje

2017. július 9.

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Referenciaszöveg

HL C 145., 2017. május 9.

További információk:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel. +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-mail

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/62

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/14)

| Tagállam | Olaszország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Olbia – Roma Fiumicino és vissza |
| A szerződés új érvényességi ideje | 2017. november 9-től számítva négy év |
| A pályázatok benyújtásának határideje | 2017. július 9. |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Referenciaszöveg


  HL C 145., 2017. május 9.

  További információk:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| Tel. +39 0706067331 |
| Fax +39 0706067309 |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| E-mail | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Tagállam

Olaszország

Érintett útvonal

Olbia – Roma Fiumicino és vissza

A szerződés új érvényességi ideje

2017. november 9-től számítva négy év

A pályázatok benyújtásának határideje

2017. július 9.

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Referenciaszöveg

HL C 145., 2017. május 9.

További információk:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel. +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-mail

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/63

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/15)

| Tagállam | Olaszország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Olbia – Milano Linate és vissza |
| A szerződés új érvényességi ideje | 2017. november 9-től számítva négy év |
| A pályázatok benyújtásának határideje | 2017. július 9. |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Referenciaszöveg


  HL C 145., 2017. május 9.

  További információk:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| Tel. +39 0706067331 |
| Fax +39 0706067309 |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| E-mail | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Tagállam

Olaszország

Érintett útvonal

Olbia – Milano Linate és vissza

A szerződés új érvényességi ideje

2017. november 9-től számítva négy év

A pályázatok benyújtásának határideje

2017. július 9.

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, illetve a pályázati felhívással és a közszolgáltatással összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Referenciaszöveg

HL C 145., 2017. május 9.

További információk:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel. +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-mail

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/64

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8528 – SEGRO/PSPIB/SELP/Morgane Portfolio)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/16)

| 1. | 2017. június 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a SEGRO plc (a továbbiakban: SEGRO, Egyesült Királyság) és a Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások eszközvásárlás útján a SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. (a továbbiakban: SELP, Luxemburg) vállalkozáson keresztül közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy jövedelemtermelő logisztikai eszköz (a továbbiakban: Morgane Portfolio, Franciaország) felett. |
| --- | --- |

1.

2017. június 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a SEGRO plc (a továbbiakban: SEGRO, Egyesült Királyság) és a Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások eszközvásárlás útján a SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. (a továbbiakban: SELP, Luxemburg) vállalkozáson keresztül közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy jövedelemtermelő logisztikai eszköz (a továbbiakban: Morgane Portfolio, Franciaország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a SEGRO esetében: modern raktárépületek és könnyűipari ingatlanok tulajdonlása, kezelése és fejlesztése több uniós ország főbb konurbációi és kulcsfontosságú közlekedési csomópontjai környékén,
  —   a PSPIB esetében: a kanadai közszolgálati szervek, hadsereg (Canadian Forces), rendőrség (Royal Canadian Mounted Police) és tartalékos erők (Reserve Force) nyugdíjalapjai nettó hozzájárulásainak befektetése. A PSPIB diverzifikált globális portfólió kezelésével foglalkozik, amely többek között részvényekből, kötvényekből és más fix kamatozású értékpapírokból, valamint magántőke-, ingatlan-, infrastruktúra- és természetierőforrás-befektetésekből és a magánszektornak történő hitelnyújtásból épül fel,
  —   a Morgane Portfolio esetében: a franciaországi Nîmes-ben lévő logisztikai eszköz. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a SEGRO esetében: modern raktárépületek és könnyűipari ingatlanok tulajdonlása, kezelése és fejlesztése több uniós ország főbb konurbációi és kulcsfontosságú közlekedési csomópontjai környékén,

—   a PSPIB esetében: a kanadai közszolgálati szervek, hadsereg (Canadian Forces), rendőrség (Royal Canadian Mounted Police) és tartalékos erők (Reserve Force) nyugdíjalapjai nettó hozzájárulásainak befektetése. A PSPIB diverzifikált globális portfólió kezelésével foglalkozik, amely többek között részvényekből, kötvényekből és más fix kamatozású értékpapírokból, valamint magántőke-, ingatlan-, infrastruktúra- és természetierőforrás-befektetésekből és a magánszektornak történő hitelnyújtásból épül fel,

—   a Morgane Portfolio esetében: a franciaországi Nîmes-ben lévő logisztikai eszköz.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8528 – SEGRO/PSPIB/SELP/Morgane Portfolio hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8528 – SEGRO/PSPIB/SELP/Morgane Portfolio hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/65

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8557 – CCMP Capital/MSD Aqua Partners/Hayward Industries)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/17)

| 1. | 2017. június 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a CCMP Capital, LP (a továbbiakban: CCMP, Egyesült Államok) és az MSD Partners LP (a továbbiakban: MSD Partners, Egyesült Államok) irányítása alá tartozó és az MSD vállalatcsoporthoz tartozó MSD Aqua Partners, LLC (a továbbiakban: MSD Aqua, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közvetetten közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Hayward Industries, Inc. (a továbbiakban: Hayward, Egyesült Államok) felett. |
| --- | --- |

1.

2017. június 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a CCMP Capital, LP (a továbbiakban: CCMP, Egyesült Államok) és az MSD Partners LP (a továbbiakban: MSD Partners, Egyesült Államok) irányítása alá tartozó és az MSD vállalatcsoporthoz tartozó MSD Aqua Partners, LLC (a továbbiakban: MSD Aqua, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közvetetten közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Hayward Industries, Inc. (a továbbiakban: Hayward, Egyesült Államok) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a CCMP esetében: globális magántőke-befektetési vállalkozás, amelynek tevékenysége kivásárlásokra és növekedési potenciállal bíró vállalkozásokba történő beruházásokra összpontosul Észak-Amerikában és Európában a fogyasztói, ipari és egészségügyi ágazatokban,
  —   az MSD Aqua esetében: az MSD vállalatcsoporton belüli befektetési szervezet, amely az állami és magánvállalatok hitel- és tőkefinanszírozása, az ingatlan és más eszközosztályok területén tevékenykedik,
  —   a Hayward esetében: uszodatechnikai felszerelések gyártása és forgalmazása. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a CCMP esetében: globális magántőke-befektetési vállalkozás, amelynek tevékenysége kivásárlásokra és növekedési potenciállal bíró vállalkozásokba történő beruházásokra összpontosul Észak-Amerikában és Európában a fogyasztói, ipari és egészségügyi ágazatokban,

—   az MSD Aqua esetében: az MSD vállalatcsoporton belüli befektetési szervezet, amely az állami és magánvállalatok hitel- és tőkefinanszírozása, az ingatlan és más eszközosztályok területén tevékenykedik,

—   a Hayward esetében: uszodatechnikai felszerelések gyártása és forgalmazása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8557 – CCMP Capital/MSD Aqua Partners/Hayward Industries hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8557 – CCMP Capital/MSD Aqua Partners/Hayward Industries hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 8.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 220/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 220/66

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8356 – Wietersdorfer/Amiantit/HOBAS JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 220/18)

| 1. | 2017. június 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a WIG Wietersdorfer Holding GmbH (a továbbiakban: WIG, Ausztria) és a Saudi Arabian Amiantit Company (a továbbiakban: Amiantit, Szaúd-Arábia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a HOBAS Pipes International GmbH (a továbbiakban: Hobas Europe, Ausztria) felett. Az Amiantit európai csőrendszereit beviszi a jelenleg a WIG százszázalékos tulajdonában lévő leányvállalata, a Hobas Europe vállalkozásba, és megszerzi utóbbi részvényeinek 50 %-át. |
| --- | --- |

1.

2017. június 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a WIG Wietersdorfer Holding GmbH (a továbbiakban: WIG, Ausztria) és a Saudi Arabian Amiantit Company (a továbbiakban: Amiantit, Szaúd-Arábia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a HOBAS Pipes International GmbH (a továbbiakban: Hobas Europe, Ausztria) felett. Az Amiantit európai csőrendszereit beviszi a jelenleg a WIG százszázalékos tulajdonában lévő leányvállalata, a Hobas Europe vállalkozásba, és megszerzi utóbbi részvényeinek 50 %-át.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a WIG esetében: vízszállításra (ideértve a vízelvezetést, a szennyvízelvezetést, az öntözést és a nagynyomású ivóvíz szállítását), valamint – korlátozott mértékben – különböző típusú létesítményeken belüli ipari felhasználásra tervezett csövek és csőrendszerek gyártása és értékesítése. A WIG világviszonylatban tevékenykedik.
  —   az Amiantit esetében: csövek és csőrendszerek gyártása és értékesítése, csőtechnológiák értékesítése, valamint polimer termékek gyártása és beszállítása. Az Amiantit világviszonylatban tevékenykedik. Az Amiantit európai üzletága üvegszál-erősítésű műanyagból készült csövek és csőrendszerek gyártásával és értékesítésével foglalkozik.
  —   a Hobas Europe esetében: üvegszál-erősítésű műanyagból készült csövek és csőrendszerek gyártása és értékesítése Európában. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a WIG esetében: vízszállításra (ideértve a vízelvezetést, a szennyvízelvezetést, az öntözést és a nagynyomású ivóvíz szállítását), valamint – korlátozott mértékben – különböző típusú létesítményeken belüli ipari felhasználásra tervezett csövek és csőrendszerek gyártása és értékesítése. A WIG világviszonylatban tevékenykedik.

—   az Amiantit esetében: csövek és csőrendszerek gyártása és értékesítése, csőtechnológiák értékesítése, valamint polimer termékek gyártása és beszállítása. Az Amiantit világviszonylatban tevékenykedik. Az Amiantit európai üzletága üvegszál-erősítésű műanyagból készült csövek és csőrendszerek gyártásával és értékesítésével foglalkozik.

—   a Hobas Europe esetében: üvegszál-erősítésű műanyagból készült csövek és csőrendszerek gyártása és értékesítése Európában.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8356 – Wietersdorfer/Amiantit/HOBAS JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz telefaxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8356 – Wietersdorfer/Amiantit/HOBAS JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz telefaxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---