# Uradni list C 220/2017

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 220 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 608. julij 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 220

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 608. julij 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 220/01 | Statut CESSDA ERIC | 1 |
| 2017/C 220/02 | Statut ECCSEL ERIC – Evropski laboratorij za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida – Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture | 15 |
| 2017/C 220/03 | Higienske smernice združenja ESSA za proizvodnjo kalčkov in semen za kalitev | 29 |
| 2017/C 220/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8242 – Rolls-Royce/ITP) (
  1
  ) | 53 |
| 2017/C 220/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8465 – Vivendi/Telecom Italia) (
  1
  ) | 53 |
| 2017/C 220/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8510 – Robert Tönnies/Clemens Tönnies/Zur Mühlen Group and Asset Group) (
  1
  ) | 54 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 220/01

Statut CESSDA ERIC

1

2017/C 220/02

Statut ECCSEL ERIC – Evropski laboratorij za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida – Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture

15

2017/C 220/03

Higienske smernice združenja ESSA za proizvodnjo kalčkov in semen za kalitev

29

2017/C 220/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8242 – Rolls-Royce/ITP) (
  1
  )

1

53

2017/C 220/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8465 – Vivendi/Telecom Italia) (
  1
  )

1

53

2017/C 220/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8510 – Robert Tönnies/Clemens Tönnies/Zur Mühlen Group and Asset Group) (
  1
  )

1

54

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 220/07 | Menjalni tečaji eura | 55 |
| 2017/C 220/08 | Seznam organizacij, priznanih na podlagi Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij | 56 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2017/C 220/09 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  ) | 57 |
| 2017/C 220/10 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 58 |
| 2017/C 220/11 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 59 |
| 2017/C 220/12 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 60 |
| 2017/C 220/13 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 61 |
| 2017/C 220/14 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 62 |
| 2017/C 220/15 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 63 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 220/07

Menjalni tečaji eura

55

2017/C 220/08

Seznam organizacij, priznanih na podlagi Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij

56

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2017/C 220/09

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  )

1

57

2017/C 220/10

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

58

2017/C 220/11

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

59

2017/C 220/12

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

60

2017/C 220/13

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

61

2017/C 220/14

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

62

2017/C 220/15

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

63

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 220/16 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8528 – SEGRO/PSPIB/SELP/Morgane Portfolio) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 64 |
| 2017/C 220/17 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8557 – CCMP Capital/MSD Aqua Partners/Hayward Industries) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 65 |
| 2017/C 220/18 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8356 – Wietersdorfer/Amiantit/HOBAS JV) (
  1
  ) | 66 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2017/C 220/16

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8528 – SEGRO/PSPIB/SELP/Morgane Portfolio) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

64

2017/C 220/17

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8557 – CCMP Capital/MSD Aqua Partners/Hayward Industries) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

65

2017/C 220/18

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8356 – Wietersdorfer/Amiantit/HOBAS JV) (
  1
  )

1

66

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/1

---

STATUT CESSDA ERIC

(2017/C 220/01)

PREAMBULA

Kraljevina Belgija,

Češka republika,

Kraljevina Danska,

Zvezna republika Nemčija,

Helenska republika,

Francoska republika,

Madžarska,

Kraljevina Nizozemska,

Republika Avstrija,

Republika Slovenija,

Slovaška republika,

Kraljevina Švedska,

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska,

Kraljevina Norveška,

v nadaljnjem besedilu: članice, ter

Švicarska konfederacija,

v nadaljnjem besedilu: opazovalke, SO SE –

KER so članice prepričane, da je zagotavljanje dostopa do družboslovnih podatkov in metapodatkov bistveno za naše razumevanje velikih izzivov, s katerimi se srečuje današnja družba, stalnih družbenih procesov, s tem povezanih težav in rešitev, ki so na voljo;

KER bo Konzorcij evropskih arhivov družboslovnih podatkov (CESSDA) temeljil na obstoječih nacionalnih storitvah v državah članicah ter iz znanstvenih in gospodarskih razlogov krepil in širil vseevropsko sodelovanje prek tesnega sodelovanja na področju raziskav in razvoja arhivov družboslovnih podatkov;

OB UPOŠTEVANJU, da si članice prizadevajo povečati znanstveno odličnost in učinkovitost evropskih raziskav na področju družboslovja ter razširiti enostaven dostop do podatkov in metapodatkov, ne glede na kakršne koli meje;

OB POUDARJANJU, da je Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI) priznal CESSDA in ga vključil v časovni načrt ESFRI (2006);

OB UPOŠTEVANJU, da želi Nemčija zagotoviti dodaten prispevek s financiranjem posebnih nalog CESSDA, ki jih bo izvajal nemški ponudnik storitev;

OB POZIVU Evropski komisiji, naj v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25. junija 2009 ustanovi infrastrukturo CESSDA kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (CESSDA ERIC) –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Naziv, sedež in delovni jezik

1.   Konzorcij evropskih arhivov družboslovnih podatkov (CESSDA) ima pravno obliko Konzorcija evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC), ustanovljenega v skladu z Uredbo (ES) št. 723/2009, in se imenuje CESSDA ERIC.

2.   Uradni sedež CESSDA ERIC je v Bergnu, na Norveškem.

3.   Delovni jezik CESSDA ERIC je angleščina.

Člen 2

Naloga in dejavnosti

1.   CESSDA ERIC je vozlišče razpršene raziskovalne infrastrukture, ki povezuje arhive družboslovnih podatkov članic, opazovalk in drugih partnerjev. CESSDA ERIC ne upravlja lastnih arhivov podatkov.

2.   Naloga CESSDA ERIC je zagotoviti razpršeno in trajnostno raziskovalno infrastrukturo, ki bo raziskovalni skupnosti omogočila izvajanje visokokakovostnih raziskav na področju družboslovja, kar bo prispevalo k ustvarjanju učinkovitih rešitev za velike izzive, s katerimi se srečuje današnja družba, ter olajšalo poučevanje in učenje na področju družboslovja.

3.   CESSDA ERIC deluje na neprofitni podlagi. Kljub temu lahko opravlja nekatere gospodarske dejavnosti, če so tesno povezane z njegovimi glavnimi nalogami in ne ogrožajo njihovega izvajanja.

4.   CESSDA ERIC svojo nalogo izpolnjuje s tem, da prispeva k razvoju in usklajevanju standardov, protokolov in strokovne dobre prakse, vključno z usposabljanjem o dobrih praksah v zvezi z razširjanjem in upravljanjem podatkov. V infrastrukturo vključi tudi nove vire podatkov, kadar je to ustrezno.

5.   CESSDA ERIC spodbuja širše sodelovanje v raziskovalni infrastrukturi. Začenja dejavnosti usposabljanja in izmenjave med uveljavljenimi in potencialnimi ponudniki storitev, da bi olajšal vstop držav, ki potrebujejo podporo pri nadaljnjem razvoju svojih arhivov družboslovnih podatkov.

POGLAVJE 2

ČLANSTVO

Člen 3

Članstvo

1.   Naslednji subjekti lahko postanejo članice ali se pridružijo kot opazovalke brez glasovalnih pravic:

| (a) | države članice Unije; |
| --- | --- |

(a)

države članice Unije;

| (b) | pridružene države; |
| --- | --- |

(b)

pridružene države;

| (c) | tretje države, ki niso pridružene države; |
| --- | --- |

(c)

tretje države, ki niso pridružene države;

| (d) | medvladne organizacije. |
| --- | --- |

(d)

medvladne organizacije.

Priloga 1 k temu statutu vsebuje seznam članic, opazovalk in ponudnikov storitev na dan ustanovitve CESSDA ERIC. Direktor to prilogo posodablja v skladu s spremembami sodelovanja v CESSDA ERIC.

2.   Vključitev novih članic in opazovalk, izstop ter prenehanje članstva in statusa opazovalke se izvedejo v skladu s členoma 5 in 6.

3.   V CESSDA ERIC so včlanjene vsaj ena država članica Unije in dve drugi državi, ki sta državi članici Unije ali pridruženi državi.

4.   Pravice članic vključujejo:

| (a) | pravico do uporabe znamke CESSDA ERIC, ki vključuje vse vrste vizualnega ali zvočnega predstavljanja „CESSDA“ ali „CESSDA ERIC“, s katerim se uporaba besed ali posamezno poročilo, proizvod ali storitev povezuje s CESSDA ERIC; |
| --- | --- |

(a)

pravico do uporabe znamke CESSDA ERIC, ki vključuje vse vrste vizualnega ali zvočnega predstavljanja „CESSDA“ ali „CESSDA ERIC“, s katerim se uporaba besed ali posamezno poročilo, proizvod ali storitev povezuje s CESSDA ERIC;

| (b) | pravico do imenovanja enega ali več subjektov, ki jih zastopajo; |
| --- | --- |

(b)

pravico do imenovanja enega ali več subjektov, ki jih zastopajo;

| (c) | pravico do udeležbe in glasovanja na sejah generalne skupščine; |
| --- | --- |

(c)

pravico do udeležbe in glasovanja na sejah generalne skupščine;

| (d) | pravico, da ponudnikom storitev iz člena 11(2) dodelijo pravico do:






  (i) | udeležbe na usposabljanju CESSDA ERIC in v povezanih dejavnostih; |
| --- | --- | --- |

(d)

pravico, da ponudnikom storitev iz člena 11(2) dodelijo pravico do:

(i)

udeležbe na usposabljanju CESSDA ERIC in v povezanih dejavnostih;

| (ii) | uporabe programske opreme, vmesne programske opreme in orodij CESSDA ERIC, razvitih na podlagi pogodbe s CESSDA ERIC; |
| --- | --- |

(ii)

uporabe programske opreme, vmesne programske opreme in orodij CESSDA ERIC, razvitih na podlagi pogodbe s CESSDA ERIC;

| (iii) | uporabe evropskega jezikovnega družboslovnega tezavra (European Language Social Science Thesaurus – ELSST); |
| --- | --- |

(iii)

uporabe evropskega jezikovnega družboslovnega tezavra (European Language Social Science Thesaurus – ELSST);

| (e) | pravico do udeležbe na forumu ponudnikov storitev, kot je določeno v členu 11. |
| --- | --- |

(e)

pravico do udeležbe na forumu ponudnikov storitev, kot je določeno v členu 11.

5.   Obveznosti članic so:

| (a) | prispevati v proračun CESSDA ERIC na podlagi formule financiranja, ki jo določi generalna skupščina; |
| --- | --- |

(a)

prispevati v proračun CESSDA ERIC na podlagi formule financiranja, ki jo določi generalna skupščina;

| (b) | imenovati ponudnika storitev, ki bo zagotavljal storitve CESSDA ERIC v svoji državi in po vsej Evropi; |
| --- | --- |

(b)

imenovati ponudnika storitev, ki bo zagotavljal storitve CESSDA ERIC v svoji državi in po vsej Evropi;

| (c) | zagotoviti nacionalno financiranje, ki bo imenovanemu ponudniku storitev omogočilo izpolnjevanje zahtev iz Priloge 2; |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti nacionalno financiranje, ki bo imenovanemu ponudniku storitev omogočilo izpolnjevanje zahtev iz Priloge 2;

| (d) | spodbujati sprejetje standardov v nacionalnih arhivih družboslovnih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati sprejetje standardov v nacionalnih arhivih družboslovnih podatkov;

| (e) | zagotoviti tehnične infrastrukture, ki omogočajo dostop do podatkov in storitev; |
| --- | --- |

(e)

zagotoviti tehnične infrastrukture, ki omogočajo dostop do podatkov in storitev;

| (f) | spodbujati uporabo storitev med raziskovalci v članici ter zbirati povratne informacije in zahteve uporabnikov; |
| --- | --- |

(f)

spodbujati uporabo storitev med raziskovalci v članici ter zbirati povratne informacije in zahteve uporabnikov;

| (g) | podpirati in po potrebi začeti povezovanje nacionalnih arhivov družboslovnih podatkov, vključno s povezovanjem med nacionalnimi arhivi in arhivi v drugih državah članicah ali opazovalkah. |
| --- | --- |

(g)

podpirati in po potrebi začeti povezovanje nacionalnih arhivov družboslovnih podatkov, vključno s povezovanjem med nacionalnimi arhivi in arhivi v drugih državah članicah ali opazovalkah.

Člen 4

Opazovalke

1.   Opazovalka je država ali medvladna organizacija, ki se pripravlja na članstvo ali pa ki iz nacionalnih razlogov ne more postati članica, vendar želi prispevati k dejavnostim CESSDA ERIC in sodelovati v njih.

2.   Pravice opazovalk vključujejo:

| (a) | pravico do uporabe znamke CESSDA ERIC skupaj z besedo „opazovalka“; |
| --- | --- |

(a)

pravico do uporabe znamke CESSDA ERIC skupaj z besedo „opazovalka“;

| (b) | pravico do imenovanja enega ali več subjektov, ki jih zastopajo; |
| --- | --- |

(b)

pravico do imenovanja enega ali več subjektov, ki jih zastopajo;

| (c) | pravico do udeležbe na sejah generalne skupščine brez glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(c)

pravico do udeležbe na sejah generalne skupščine brez glasovalne pravice;

| (d) | pravico do dostopa do neposredne podpore CESSDA ERIC pri razvoju njihovih sistemov, postopkov in storitev; |
| --- | --- |

(d)

pravico do dostopa do neposredne podpore CESSDA ERIC pri razvoju njihovih sistemov, postopkov in storitev;

| (e) | pravico, da svojim ponudnikom storitev dodelijo pravico do:






  (i) | udeležbe na usposabljanju CESSDA ERIC in v povezanih dejavnostih; |
| --- | --- | --- |

(e)

pravico, da svojim ponudnikom storitev dodelijo pravico do:

(i)

udeležbe na usposabljanju CESSDA ERIC in v povezanih dejavnostih;

| (ii) | uporabe programske opreme, vmesne programske opreme in orodij CESSDA ERIC, razvitih na podlagi pogodbe s CESSDA ERIC; |
| --- | --- |

(ii)

uporabe programske opreme, vmesne programske opreme in orodij CESSDA ERIC, razvitih na podlagi pogodbe s CESSDA ERIC;

| (iii) | uporabe evropskega jezikovnega družboslovnega tezavra (European Language Social Science Thesaurus – ELSST); |
| --- | --- |

(iii)

uporabe evropskega jezikovnega družboslovnega tezavra (European Language Social Science Thesaurus – ELSST);

| (f) | pravico do udeležbe na forumu ponudnikov storitev, kot je določeno v členu 12. |
| --- | --- |

(f)

pravico do udeležbe na forumu ponudnikov storitev, kot je določeno v členu 12.

3.   Obveznosti opazovalk so:

| (a) | prispevati v proračun, kot določi generalna skupščina in kot je dogovorjeno v okviru postopka vložitve vloge; |
| --- | --- |

(a)

prispevati v proračun, kot določi generalna skupščina in kot je dogovorjeno v okviru postopka vložitve vloge;

| (b) | izvajati dejavnosti, dogovorjene ob pridobitvi statusa opazovalke; |
| --- | --- |

(b)

izvajati dejavnosti, dogovorjene ob pridobitvi statusa opazovalke;

| (c) | imenovati ponudnika storitev, ki bo zagotavljal storitve CESSDA ERIC v svoji državi in po vsej Evropi, če so bile te storitve dogovorjene za zadevno opazovalko; |
| --- | --- |

(c)

imenovati ponudnika storitev, ki bo zagotavljal storitve CESSDA ERIC v svoji državi in po vsej Evropi, če so bile te storitve dogovorjene za zadevno opazovalko;

| (d) | zagotoviti nacionalno financiranje, ki bo morebitnemu imenovanemu ponudniku storitev omogočilo izpolnjevanje zahtev iz Priloge 2. |
| --- | --- |

(d)

zagotoviti nacionalno financiranje, ki bo morebitnemu imenovanemu ponudniku storitev omogočilo izpolnjevanje zahtev iz Priloge 2.

Člen 5

Vključevanje

1.   Po začetku veljavnosti tega statuta se lahko kateri koli subjekt iz člena 3(1) vključi kot članica ali opazovalka. Vključitev odobri generalna skupščina z dvotretjinsko večino oddanih glasov. Pogoj za vključitev je, da lahko subjekt pozitivno prispeva k nalogam in dejavnostim CESSDA ERIC iz člena 2 ter da se lahko od njega pričakuje, da bo izpolnil obveznosti iz člena 3(5) in člena 4(3). Vloga za članstvo ali pridobitev statusa opazovalke je naslovljena na direktorja, ki generalni skupščini svetuje, ali bi bilo treba vlogi ugoditi ali ne.

2.   Članica ali opazovalka, ki je v postopku vključitve, na zahtevo direktorja izbere in predlaga ponudnika storitev, odgovornega za izvajanje nalog ponudnika storitev.

3.   Direktor se pred sprejetjem ali zavrnitvijo predlaganega ponudnika storitev posvetuje z znanstvenim svetovalnim odborom in forumom ponudnikov storitev.

Člen 6

Izstop ali prenehanje članstva ali statusa opazovalke

1.   Članice in opazovalke lahko izstopijo iz članstva ali prekličejo svoj status opazovalke, kar morajo sporočiti vsaj šest mesecev pred izstopom ali preklicem. Poslati morajo pisno obvestilo, naslovljeno na direktorja. Članice in opazovalke v prvih štirih letih po pridobitvi članstva ali statusa opazovalke ne smejo izstopiti, razen če generalna skupščina iz izjemnih razlogov sprejme krajše obdobje.

2.   Pred začetkom veljavnosti izstopa iz članstva ali preklica statusa opazovalke se plačajo vsi neplačani prispevki in izpolnijo druge obveznosti. Vsa sredstva, ki so v lasti ponudnika storitev, ki ga financira CESSDA ERIC, se vrnejo CESSDA ERIC, če je to mogoče.

3.   Generalna skupščina se lahko z dvotretjinsko večino oddanih glasov odloči o prenehanju članstva članice ali statusa opazovalke, če članica ali opazovalka krši Statut ali veljavne pravne predpise ali pa ne more izpolniti obveznosti članic ali opazovalk.

4.   Članica ne more glasovati o vprašanjih v zvezi s svojim izstopom ali morebitnim prenehanjem članstva.

POGLAVJE 3

UPRAVLJANJE

Člen 7

Upravljanje

1.   Strukturo upravljanja CESSDA ERIC sestavljajo naslednji organi:

| (a) | generalna skupščina; |
| --- | --- |

(a)

generalna skupščina;

| (b) | direktor; |
| --- | --- |

(b)

direktor;

| (c) | ponudniki storitev in forum ponudnikov storitev, ki ima svetovalno vlogo; |
| --- | --- |

(c)

ponudniki storitev in forum ponudnikov storitev, ki ima svetovalno vlogo;

| (d) | znanstveni svetovalni odbor in |
| --- | --- |

(d)

znanstveni svetovalni odbor in

| (e) | kateri koli drug svetovalni odbor, ki ga generalna skupščina ustanovi za lažje doseganje ciljev CESSDA ERIC. |
| --- | --- |

(e)

kateri koli drug svetovalni odbor, ki ga generalna skupščina ustanovi za lažje doseganje ciljev CESSDA ERIC.

Člen 8

Generalna skupščina

1.   Generalno skupščino sestavljajo delegati članic in opazovalk.

2.   Generalna skupščina je organ CESSDA ERIC z najvišjimi pooblastili. Opravlja naslednje naloge:

| (a) | odločanje o proračunu in formuli financiranja ter odobritev letnih računovodskih izkazov in letnega poročila. Za vse spremembe formule financiranja je potrebna dvotretjinska večina oddanih glasov. Vse odločitve o zvišanju proračuna, zaradi katerih se zviša letna članarina, se sprejmejo z dvotretjinsko večino oddanih glasov; |
| --- | --- |

(a)

odločanje o proračunu in formuli financiranja ter odobritev letnih računovodskih izkazov in letnega poročila. Za vse spremembe formule financiranja je potrebna dvotretjinska večina oddanih glasov. Vse odločitve o zvišanju proračuna, zaradi katerih se zviša letna članarina, se sprejmejo z dvotretjinsko večino oddanih glasov;

| (b) | določitev politike CESSDA ERIC na znanstvenem, tehničnem in upravnem področju ter določitev in ohranjanje politike intelektualne lastnine z dvotretjinsko večino oddanih glasov; |
| --- | --- |

(b)

določitev politike CESSDA ERIC na znanstvenem, tehničnem in upravnem področju ter določitev in ohranjanje politike intelektualne lastnine z dvotretjinsko večino oddanih glasov;

| (c) | sprejetje strateških in delovnih načrtov z dvotretjinsko večino oddanih glasov; |
| --- | --- |

(c)

sprejetje strateških in delovnih načrtov z dvotretjinsko večino oddanih glasov;

| (d) | nadzor upravljanja CESSDA ERIC; |
| --- | --- |

(d)

nadzor upravljanja CESSDA ERIC;

| (e) | izvolitev predsednika in podpredsednika generalne skupščine; |
| --- | --- |

(e)

izvolitev predsednika in podpredsednika generalne skupščine;

| (f) | imenovanje in razrešitev direktorja CESSDA ERIC; |
| --- | --- |

(f)

imenovanje in razrešitev direktorja CESSDA ERIC;

| (g) | imenovanje, zamenjava in razrešitev članov znanstvenega svetovalnega odbora; |
| --- | --- |

(g)

imenovanje, zamenjava in razrešitev članov znanstvenega svetovalnega odbora;

| (h) | odobritev ponudnikov storitev, ki jih predlaga članica ali opazovalka, ter odobritev zamenjave ponudnikov storitev. Odobritev se lahko prekliče, če ponudnik storitev ne izpolnjuje svojih obveznosti; |
| --- | --- |

(h)

odobritev ponudnikov storitev, ki jih predlaga članica ali opazovalka, ter odobritev zamenjave ponudnikov storitev. Odobritev se lahko prekliče, če ponudnik storitev ne izpolnjuje svojih obveznosti;

| (i) | imenovanje, zamenjava in razrešitev katerih koli članov odborov, ki jih ustanovi generalna skupščina; |
| --- | --- |

(i)

imenovanje, zamenjava in razrešitev katerih koli članov odborov, ki jih ustanovi generalna skupščina;

| (j) | sprejemanje poročil o revizijah za CESSDA ERIC; |
| --- | --- |

(j)

sprejemanje poročil o revizijah za CESSDA ERIC;

| (k) | prejemanje in obravnavanje letnih poročil znanstvenega svetovalnega odbora; |
| --- | --- |

(k)

prejemanje in obravnavanje letnih poročil znanstvenega svetovalnega odbora;

| (l) | sprejemanje operativnih pravil in standardov za dejavnosti ponudnikov storitev, povezane s CESSDA ERIC, ob posvetovanju s forumom ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

(l)

sprejemanje operativnih pravil in standardov za dejavnosti ponudnikov storitev, povezane s CESSDA ERIC, ob posvetovanju s forumom ponudnikov storitev;

| (m) | odobritev vključitve novih članic in opazovalk ter izstopa ali prenehanja članstva ali statusa opazovalke v skladu s členoma 5 in 6. |
| --- | --- |

(m)

odobritev vključitve novih članic in opazovalk ter izstopa ali prenehanja članstva ali statusa opazovalke v skladu s členoma 5 in 6.

3.   Vsako članico v generalni skupščini zastopata največ dva delegata. Vsaka članica ima v generalni skupščini en glas. Odločitve se sprejmejo z navadno večino oddanih glasov, razen če je v tem statutu določeno drugače. Države članice Unije in pridružene države imajo skupaj večino glasovalnih pravic v generalni skupščini. Predsednik ne more glasovati, razen v primeru neodločenega izida glasovanja, ko ima odločilni glas.

4.   Sklepčnost, potrebna za veljavnost seje generalne skupščine, je dosežena ob udeležbi polovice članic. Če sklepčnosti na seji ni, se z enakim dnevnim redom ponovi v treh tednih po novem povabilu. Sklepčnost se na ponovni seji doseže, če je prisotna vsaj četrtina članic. Če sklepčnosti na ponovni seji ni, ima predsednik generalne skupščine pravico sprejeti odločitve, ki jih ni mogoče odložiti do naslednje seje generalne skupščine, na kateri se doseže sklepčnost. Takšne odločitve se čim prej predložijo generalni skupščini v pregled.

5.   Če Statut zahteva dvotretjinsko večino glasov, je za veljavno odločitev potrebna udeležba treh četrtin članic.

6.   Na sejah generalne skupščine lahko glas oddajo samo članice, ki so fizično prisotne. Če pa članica ne more biti fizično prisotna, lahko generalna skupščina sprejme elektronsko prisotnost. Glasovalne pravice niso prenosljive. Tajno glasovanje se izvede, če vsaj ena tretjina prisotnih članic zahteva takšen postopek.

7.   Predsednik lahko po potrebi sklene, da se odločitev sprejme po pisnem postopku v času med dvema sejama generalne skupščine.

8.   Opazovalke imajo pravico do udeležbe na sejah generalne skupščine, vendar nimajo glasovalne pravice. Vsaka opazovalka lahko pošlje največ dva delegata.

9.   Generalna skupščina iz delegacij članic izvoli predsednika in podpredsednika za obdobje dveh let. Ko je predsednik izvoljen, ni več član delegacije članice. Enako velja za podpredsednika, kadar nadomešča predsednika. Članici, ki ju zadeva tako imenovanje, imenujeta druga delegata, ki ju zastopata v generalni skupščini.

10.   Generalna skupščina se sestane najmanj enkrat letno. Seje generalne skupščine skliče predsednik z obvestilom vsaj štiri tedne pred sejo. Članice in opazovalke lahko predlagajo točke za vključitev na dnevni red, o katerih predsednika uradno obvestijo vsaj dva tedna pred sejo. Izredne seje generalne skupščine se skličejo na zahtevo predsednika ali direktorja, če je to potrebno zaradi interesa CESSDA ERIC, ali na zahtevo vsaj polovice članic.

Člen 9

Direktor

1.   Direktor je izvršni direktor, vodilni znanstveni delavec in pravni predstavnik CESSDA ERIC.

2.   Direktor je imenovan za obdobje petih let z možnostjo ponovnega imenovanja. Poroča generalni skupščini.

3.   Direktor je odgovoren za pripravo letnega proračuna, strategij in politik, ki jih sprejme generalna skupščina.

4.   Direktor je odgovoren za pripravo sej generalne skupščine, znanstvenemu svetovalnemu odboru in forumu ponudnikov storitev pa zagotavlja potrebno upravno podporo.

5.   Direktor je odgovoren za izvajanje sklepov generalne skupščine in zagotavlja, da CESSDA ERIC upošteva vse ustrezne zakonske zahteve.

6.   Direktor je pooblaščen za sprejemanje vseh odločitev, potrebnih za delovanje CESSDA ERIC.

7.   Direktor se s forumom ponudnikov storitev redno posvetuje o zadevah, ki so za ponudnike storitev posebno pomembne, pri čemer forum pozove, naj poda pripombe o predlogu proračuna, delovnih načrtih in strategijah ter drugih pomembnih vprašanjih politike, preden se predložijo generalni skupščini.

8.   Direktor spremlja, ali ponudniki storitev upoštevajo operativna pravila in standarde za dejavnosti, povezane s CESSDA ERIC, ter generalni skupščini vsako leto predloži poročilo skupaj s priporočili za protiukrepe za morebitne nepravilnosti.

Člen 10

Znanstveni svetovalni odbor

1.   Generalna skupščina imenuje neodvisen znanstveni svetovalni odbor, ki je sestavljen iz vsaj štirih, vendar največ sedmih uglednih, neodvisnih in izkušenih znanstvenikov iz držav po vsem svetu. Imenovanje znanstvenega svetovalnega odbora temelji na priporočilih direktorja. Direktor se posvetuje z znanstvenim svetovalnim odborom in forumom ponudnikov storitev. Mandat članov znanstvenega svetovalnega odbora traja tri leta. Člani so lahko enkrat ponovno imenovani.

2.   Direktor se z znanstvenim svetovalnim odborom vsaj enkrat letno posvetuje o znanstveni kakovosti storitev, znanstvenih politikah in postopkih ter prihodnjih načrtih na teh področjih.

3.   Znanstveni svetovalni odbor generalni skupščini prek direktorja vsako leto predloži pisno poročilo o svojih dejavnostih. Poročilo vsebuje oceno storitev, ki jih CESSDA ERIC zagotavlja uporabnikom svojih podatkov. Direktor poročilo predloži generalni skupščini skupaj s svojimi pripombami in morebitnimi priporočili.

4.   Znanstveni svetovalni odbor lahko od direktorja zahteva, da generalni skupščini predlaga, da se za zagotovitev ustrezne reprezentativnosti odbora z vidika vseh področij, ki jih pokriva CESSDA ERIC, imenujejo dodatni člani odbora.

Člen 11

Ponudniki storitev

1.   Ponudniki storitev sestavljajo operativno razpršeno omrežje, ki ga povezuje CESSDA ERIC.

2.   Ponudniki storitev so ustanove, ki jih članice in opazovalke v skladu s členom 3(5)(b) in členom 4(3)(c) določijo za opravljanje nalog, povezanih s pridobivanjem, pripravo in zagotavljanjem dostopa do družboslovnih podatkov v njihovi državi in po vsej Evropi.

3.   Ponudniki storitev upoštevajo operativna pravila in standarde za dejavnosti, povezane s CESSDA ERIC, kot je določeno v Prilogi 2.

4.   Pravice in obveznosti CESSDA ERIC ter ponudnikov storitev v zvezi z nalogami iz Priloge 2 so urejene s sporazumi o ravni storitve med CESSDA ERIC in zadevnim ponudnikom storitev.

5.   Ponudniki storitev sodelujejo pri upravljanju CESSDA ERIC, pri čemer imajo svetovalno vlogo.

6.   Zmožnost ponudnikov storitev, da izpolnijo svoje obveznosti iz Priloge 2, se oceni vsako drugo ali tretje leto v skladu s sklepom generalne skupščine. Direktor se ob posvetovanju s forumom ponudnikov storitev in znanstvenim svetovalnim odborom odloči, kako se bodo izvedle ocene in kdo jih bo izvedel, rezultate ocen pa predstavi generalni skupščini skupaj s predlogi za resolucije generalne skupščine v zvezi z njimi.

Člen 12

Forum ponudnikov storitev

1.   Forum ponudnikov storitev je sestavljen iz predstavnikov ponudnikov storitev in ima svetovalno vlogo. Vsaka članica ali opazovalka ima lahko v forumu enega člana. Direktor spodbuja in podpira forum ponudnikov storitev.

2.   Direktor se s forumom ponudnikov storitev vsaj enkrat letno posvetuje o prihodnjih načrtih in tehničnih vidikih dejavnosti CESSDA ERIC, mnenja ponudnikov storitev pa sporoči generalni skupščini.

Člen 13

Spremembe Statuta

Generalna skupščina se lahko z dvotretjinsko večino oddanih glasov odloči, da bo predlagala spremembo Statuta. Predlog predloži Evropski komisiji v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 723/2009.

POGLAVJE 4

POLITIKE

Člen 14

Politika dostopa do podatkov

1.   Politika dostopa do podatkov CESSDA ERIC je v skladu s priporočili in smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o dostopu do podatkov (Načela in smernice OECD za dostop do podatkov javno financiranih raziskav, OECD 2007).

2.   Podatki in metapodatki javno financiranih raziskav, ki jih imajo ponudniki storitev, so prosto dostopni in jih je mogoče na točki dostopa brezplačno pridobiti za javne raziskave in izobraževanje ter se pravočasno dajo na voljo, razen če je v členu 14(6) določeno drugače.

3.   Ponudniki storitev pooblaščenim raziskovalcem omogočijo dostop do vseh zbirk podatkov za javne raziskave in izobraževanje.

4.   Ponudniki storitev varujejo anonimnost posameznikov, na katere se podatki nanašajo, v skladu z veljavnimi mednarodnimi, evropskimi in nacionalnimi predpisi ter ustreznimi etičnimi okviri.

5.   Ponudniki storitev vzdržujejo poštene, odprte in pregledne postopke v zvezi z dostopom do podatkov in metapodatkov, ki jih hranijo.

6.   Načelo prostega dostopa iz člena 14(2) in (3) ponudnika storitev ne obvezuje, da deli podatke, metapodatke ali zbirke podatkov, če bi bilo to v nasprotju z nacionalno zakonodajo, pravicami intelektualne lastnine ali drugimi zavezujočimi pravnimi razlogi.

Člen 15

Politika razširjanja

1.   Politika razširjanja CESSDA ERIC se izvaja prek njegove komunikacijske strategije.

2.   Politika razširjanja zajema rezultate vseh dejavnosti, ki jih financira CESSDA ERIC, in je prosto dostopna, razen če to ni mogoče zaradi že obstoječih pravic intelektualne lastnine.

3.   Vsi tehnični dokumenti, politike, ključni postopki in poročila o spremljanju so javnosti na voljo na spletišču CESSDA ERIC.

4.   Ponudniki storitev objavijo vse dokumente v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti, ki jih imajo kot ponudniki storitev.

Člen 16

Intelektualna lastnina

1.   Izraz „intelektualna lastnina“ se v tem statutu razume v skladu s členom 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki je bila podpisana 14. julija 1967.

2.   Odnose med članicami, opazovalkami in ponudniki storitev v zvezi z vprašanji intelektualne lastnine urejajo veljavna nacionalna zakonodaja ter ustrezna mednarodna pravila in predpisi.

3.   Intelektualna lastnina, ki jo članice ali ponudniki storitev prispevajo v CESSDA ERIC, ostane lastnina imetnika intelektualne lastnine.

4.   Če intelektualna lastnina izvira iz dela, ki ga financira CESSDA ERIC (neposredni prispevek ali prispevek v naravi), pripada CESSDA ERIC. CESSDA ERIC se lahko v celoti ali delno odreče svojim pravicam v korist članice, opazovalke ali ponudnika storitev, ki je ustvaril pravice intelektualne lastnine.

Člen 17

Zaposlovanje

1.   CESSDA ERIC upošteva načela enakih možnosti pri zaposlovanju. Znanstvena delovna mesta se pred zapolnitvijo objavijo na mednarodni ravni.

2.   Vsaka članica si v skladu z zahtevami nacionalne zakonodaje in v okviru svoje pristojnosti po najboljših močeh prizadeva olajšati gibanje in prebivanje državljanov članice, ki sodeluje pri nalogah CESSDA ERIC, in njihovih družinskih članov.

POGLAVJE 5

FINANCIRANJE IN ODGOVORNOST

Člen 18

Prispevki

Generalna skupščina na podlagi proračuna določi prispevek vsake članice, ki je sorazmeren z BDP posamezne članice, kar pa ne velja za posebne prispevke. Prispevki se prenesejo na račun CESSDA ERIC v roku, ki ga določi generalna skupščina. Generalna skupščina določi prispevke opazovalk.

Člen 19

Proračunska načela, računovodski izkazi in revizije

1.   Proračunsko leto se ujema s koledarskim letom.

2.   Direktor pripravi predlog letnega proračuna in poslovni načrt, vključno s predlaganimi prispevki članic in opazovalk, ter ju predloži generalni skupščini v odobritev. Generalna skupščina letni proračun in prispevke, ki jih je treba plačati, odobri vsaj šest mesecev pred naslednjim proračunskim letom. Letni proračun je uravnotežen, tako da načrtovani odhodki ne presegajo načrtovanih prihodkov.

3.   Za CESSDA ERIC veljajo pravila računovodske zakonodaje države gostiteljice, da se zagotovi skladnost priprave, evidentiranja, revizije in objave računovodskih izkazov s splošno sprejetimi mednarodnimi računovodskimi načeli in načeli preglednosti.

4.   CESSDA ERIC pripravi letno poročilo o dejavnostih. Navedeno poročilo vsebuje zlasti znanstvene, operativne in finančne vidike dejavnosti CESSDA ERIC. Potrdi ga generalna skupščina, nato pa se v šestih mesecih po koncu zadevnega proračunskega leta predloži Evropski komisiji in ustreznim javnim organom. To poročilo je javno dostopno.

Člen 20

Financiranje, odgovornost in zavarovanje

1.   Sredstva CESSDA ERIC vključujejo:

| (a) | finančne prispevke članic in opazovalk; |
| --- | --- |

(a)

finančne prispevke članic in opazovalk;

| (b) | morebitne prispevke gostiteljice; |
| --- | --- |

(b)

morebitne prispevke gostiteljice;

| (c) | druga sredstva v mejah in pod pogoji, ki jih odobri generalna skupščina, vključno z nepovratnimi sredstvi za raziskave iz nacionalnih ali mednarodnih virov, donacijami in morebitnimi prihodki od gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

druga sredstva v mejah in pod pogoji, ki jih odobri generalna skupščina, vključno z nepovratnimi sredstvi za raziskave iz nacionalnih ali mednarodnih virov, donacijami in morebitnimi prihodki od gospodarskih dejavnosti.

2.   CESSDA ERIC je odgovoren za svoje dolgove.

3.   Članice in opazovalke niso solidarno odgovorne za dolgove CESSDA ERIC.

4.   CESSDA ERIC sklene potrebna zavarovanja, da se pokrijejo tveganja v zvezi z gradnjo in delovanjem njegove infrastrukture.

Člen 21

Javna naročila in davčne oprostitve

1.   CESSDA ERIC kandidate in ponudnike za javna naročila obravnava enako in brez diskriminacije, ne glede na to, ali imajo sedež v Evropski uniji ali ne. Pri politiki javnega naročanja se upoštevajo načela preglednosti, nediskriminacije in konkurence.

2.   Javna naročila članic in opazovalk v zvezi z dejavnostmi CESSDA ERIC se izvedejo tako, da se ustrezno upoštevajo potrebe CESSDA ERIC, ter so v skladu s tehničnimi zahtevami in specifikacijami, ki jih izda ustrezni organ CESSDA ERIC.

3.   Davčne oprostitve na podlagi oddelka 10-3 norveškega zakona št. 58 o davku na dodano vrednost iz junija 2009 so omejene na davek na dodano vrednost za blago in storitve, ki so namenjeni za uradno in izključno uporabo v okviru CESSDA ERIC ter jih v celoti plača in naroči CESSDA ERIC. Davčne oprostitve se uporabljajo za negospodarske dejavnosti. Ne uporabljajo se za gospodarske dejavnosti. Dodatne omejitve se ne uporabljajo.

POGLAVJE 6

DOLOČBE O TRAJANJU, LIKVIDACIJI, SPORIH IN USTANOVITVI

Člen 22

Trajanje

CESSDA ERIC deluje, dokler ni likvidiran v skladu s členom 22(2).

Člen 23

Likvidacija

1.   Generalna skupščina lahko z dvotretjinsko večino oddanih glasov sprejme sklep, da se CESSDA ERIC likvidira.

2.   CESSDA ERIC takoj, vsekakor pa najpozneje v desetih dneh po sprejetju sklepa o likvidaciji, o sklepu uradno obvesti Evropsko komisijo.

3.   Sredstva, ki ostanejo po plačilu dolgov CESSDA ERIC, se porazdelijo med članice sorazmerno s seštevkom njihovih prispevkov v CESSDA ERIC.

4.   CESSDA ERIC takoj po koncu likvidacijskega postopka, vsekakor pa najpozneje v desetih dneh po koncu navedenega postopka, o tem uradno obvesti Komisijo.

5.   CESSDA ERIC preneha obstajati z dnem, ko Evropska komisija objavi ustrezno obvestilo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 24

Pravo, ki se uporablja

Ustanovitev in delovanje CESSDA ERIC sta urejena:

| (a) | z zakonodajo Unije, zlasti Uredbo (ES) št. 723/2009; |
| --- | --- |

(a)

z zakonodajo Unije, zlasti Uredbo (ES) št. 723/2009;

| (b) | z zakonodajo države gostiteljice v primeru zadev, ki jih zakonodaja Unije ne ureja ali jih ureja le delno; |
| --- | --- |

(b)

z zakonodajo države gostiteljice v primeru zadev, ki jih zakonodaja Unije ne ureja ali jih ureja le delno;

| (c) | s tem statutom in njegovimi izvedbenimi pravili. |
| --- | --- |

(c)

s tem statutom in njegovimi izvedbenimi pravili.

Člen 25

Spori

1.   Za spore med članicami in opazovalkami v zvezi s CESSDA ERIC ali med članicami, opazovalkami in CESSDA ERIC ter za vse spore, v katerih je udeležena Evropska unija, je pristojno Sodišče Evropske unije.

2.   Za spore med CESSDA ERIC in tretjimi osebami se uporablja zakonodaja Unije o sodni pristojnosti. V primerih, ki niso zajeti v zakonodajo Unije, se pristojno sodišče za reševanje spora in izbira prava določita na podlagi prava države gostiteljice.

3.   Pristojno sodišče za vse postopke proti CESSDA ERIC je okrožno sodišče v Bergnu, razen če iz člena 24 in člena 25(2) izhaja drugače.

Člen 26

Dostopnost Statuta

Ta statut se posodablja ter je javno dostopen na spletišču in uradnem sedežu CESSDA ERIC.

---

PRILOGA 1

Seznam članic in opazovalk, subjektov, ki jih zastopajo, ter ponudnikov storitev

Članice:

| Država: | Subjekt, ki jo zastopa: | Ponudnik storitev: |
| --- | --- | --- |
| Norveška | Norveški raziskovalni svet | Norsk senter for forskningsdata AS |
| Avstrija | Zvezno ministrstvo za znanost, raziskave in gospodarstvo (Bundesministerium für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft – BMWFW) | Avstrijski arhiv družboslovnih podatkov (AuSSDA) |
| Belgija | BELSPO, EWI, D.G.E.N.O.R.S. (1) | Arhiv družboslovnih in humanističnih podatkov (SOHDA) |
| Češka | Ministrstvo za izobraževanje, mladino in šport | Češki arhiv družboslovnih podatkov |
| Danska | Danska agencija za znanost in visoko šolstvo | Danski arhiv podatkov (Dansk Data Arkiv – DDA) |
| Francija | Nacionalni center za znanstvene raziskave (Centre national de la recherche scientifique – CNRS) | Progedo |
| Nemčija | Zvezno ministrstvo za izobraževanje in raziskave (Bundesministerium für Bildung und Forschung – BMBF) | Leibnizov inštitut za družbene vede (GESIS) |
| Grčija | Grška raziskovalna infrastruktura za družbene vede (So.Da.Net) (2) | Grška raziskovalna infrastruktura za družbene vede (So.Da.Net) |
| Madžarska | Nacionalni urad za raziskave, razvoj in inovacije (urad NRDI) | Fundacija TÁRKI |
| Nizozemska | Nizozemska organizacija za znanstveno raziskovalno dejavnost (Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek – NWO) | Storitve arhiviranja podatkov in omrežne storitve (DANS) |
| Slovaška | Ministrstvo Slovaške republike za izobraževanje, znanost, raziskave in šport | Slovaški arhiv socialnih podatkov (Slovenský archív sociálnych dát – SASD) |
| Slovenija | Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport (MIZŠ) | Arhivi družboslovnih podatkov (ADP) |
| Švedska | Švedski raziskovalni svet | Švedska nacionalna služba za podatkovne storitve (Svensk nationell datatjänst – SND) |
| Združeno kraljestvo | Ekonomsko-socialni svet za raziskave (Economic and Social Research Council – ESRC) | Služba Združenega kraljestva za podatkovne storitve (UK Data Service) |

Država:

Subjekt, ki jo zastopa:

Ponudnik storitev:

Norveška

Norveški raziskovalni svet

Norsk senter for forskningsdata AS

Avstrija

Zvezno ministrstvo za znanost, raziskave in gospodarstvo (Bundesministerium für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft – BMWFW)

Avstrijski arhiv družboslovnih podatkov (AuSSDA)

Belgija

BELSPO, EWI, D.G.E.N.O.R.S. (1)

Arhiv družboslovnih in humanističnih podatkov (SOHDA)

Češka

Ministrstvo za izobraževanje, mladino in šport

Češki arhiv družboslovnih podatkov

Danska

Danska agencija za znanost in visoko šolstvo

Danski arhiv podatkov (Dansk Data Arkiv – DDA)

Francija

Nacionalni center za znanstvene raziskave (Centre national de la recherche scientifique – CNRS)

Progedo

Nemčija

Zvezno ministrstvo za izobraževanje in raziskave (Bundesministerium für Bildung und Forschung – BMBF)

Leibnizov inštitut za družbene vede (GESIS)

Grčija

Grška raziskovalna infrastruktura za družbene vede (So.Da.Net) (2)

Grška raziskovalna infrastruktura za družbene vede (So.Da.Net)

Madžarska

Nacionalni urad za raziskave, razvoj in inovacije (urad NRDI)

Fundacija TÁRKI

Nizozemska

Nizozemska organizacija za znanstveno raziskovalno dejavnost (Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek – NWO)

Storitve arhiviranja podatkov in omrežne storitve (DANS)

Slovaška

Ministrstvo Slovaške republike za izobraževanje, znanost, raziskave in šport

Slovaški arhiv socialnih podatkov (Slovenský archív sociálnych dát – SASD)

Slovenija

Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport (MIZŠ)

Arhivi družboslovnih podatkov (ADP)

Švedska

Švedski raziskovalni svet

Švedska nacionalna služba za podatkovne storitve (Svensk nationell datatjänst – SND)

Združeno kraljestvo

Ekonomsko-socialni svet za raziskave (Economic and Social Research Council – ESRC)

Služba Združenega kraljestva za podatkovne storitve (UK Data Service)

Opazovalke:

| Država: | Subjekt, ki jo zastopa: | Ponudnik storitev: |
| --- | --- | --- |
| Švica | Švicarski center strokovnega znanja na področju družbenih ved | FORS |

Država:

Subjekt, ki jo zastopa:

Ponudnik storitev:

Švica

Švicarski center strokovnega znanja na področju družbenih ved

FORS

---

(1)  BELSPO: Service public de programmation Politique scientifique.

EWI: Departement Economie, Wetenschap en Innovatie.

D.G.E.N.O.R.S.: Direction générale de l’Enseignement non obligatoire et de la Recherche scientifique.

(2)  Letno članarino za to članico bo plačal nacionalni center za socialne raziskave EKKE.

---

PRILOGA 2

Obveznosti ponudnikov storitev

Ponudniki storitev CESSDA imajo naslednje obveznosti:

| 1. | upoštevati morajo dogovorjene elemente standarda DDI za metapodatke, ki so potrebni, da lahko članica/opazovalka prispeva k dejavnostim CESSDA ERIC, in jih bo določil CESSDA ERIC; |
| --- | --- |

1.

upoštevati morajo dogovorjene elemente standarda DDI za metapodatke, ki so potrebni, da lahko članica/opazovalka prispeva k dejavnostim CESSDA ERIC, in jih bo določil CESSDA ERIC;

| 2. | sprejeti in uporabljati morajo skupne sisteme za avtentikacijo uporabnikov z enotno prijavo, ki jih priporoča CESSDA ERIC; |
| --- | --- |

2.

sprejeti in uporabljati morajo skupne sisteme za avtentikacijo uporabnikov z enotno prijavo, ki jih priporoča CESSDA ERIC;

| 3. | omogočati morajo zbiranje njihovih metapodatkov v zvezi z odkrivanjem virov in ustreznih dodatnih metapodatkov za vključitev v podatkovni portal CESSDA ERIC; |
| --- | --- |

3.

omogočati morajo zbiranje njihovih metapodatkov v zvezi z odkrivanjem virov in ustreznih dodatnih metapodatkov za vključitev v podatkovni portal CESSDA ERIC;

| 4. | zagotoviti morajo, da je mogoče podatke, ki jih hranijo, prenesti prek skupnih podatkovnih prehodov, če to dovoljujejo veljavna zakonodaja in predpisi; |
| --- | --- |

4.

zagotoviti morajo, da je mogoče podatke, ki jih hranijo, prenesti prek skupnih podatkovnih prehodov, če to dovoljujejo veljavna zakonodaja in predpisi;

| 5. | zagotavljati morajo, da so v večjezičnem tezavru razpoložljivi ustrezni nacionalni jeziki; |
| --- | --- |

5.

zagotavljati morajo, da so v večjezičnem tezavru razpoložljivi ustrezni nacionalni jeziki;

| 6. | deliti morajo svoja orodja za arhiviranje podatkov (pod pogoji v zvezi z intelektualno lastnino iz člena 16 Statuta); |
| --- | --- |

6.

deliti morajo svoja orodja za arhiviranje podatkov (pod pogoji v zvezi z intelektualno lastnino iz člena 16 Statuta);

| 7. | upoštevati morajo načela referenčnega modela odprtega arhivskega informacijskega sistema in vse dogovorjene zahteve CESSDA ERIC glede upravljanja zanesljivih repozitorijev; |
| --- | --- |

7.

upoštevati morajo načela referenčnega modela odprtega arhivskega informacijskega sistema in vse dogovorjene zahteve CESSDA ERIC glede upravljanja zanesljivih repozitorijev;

| 8. | prispevati morajo k dejavnostim CESSDA ERIC za usklajevanje podatkov med državami; |
| --- | --- |

8.

prispevati morajo k dejavnostim CESSDA ERIC za usklajevanje podatkov med državami;

| 9. | v mednarodno banko vprašanj morajo prispevati gradivo in/ali strokovno znanje; |
| --- | --- |

9.

v mednarodno banko vprašanj morajo prispevati gradivo in/ali strokovno znanje;

| 10. | opazovalkam CESSDA ERIC in ponudnikom storitev, ki jih zastopajo, morajo zagotavljati mentorsko podporo pri pridobivanju polnopravnega članstva; |
| --- | --- |

10.

opazovalkam CESSDA ERIC in ponudnikom storitev, ki jih zastopajo, morajo zagotavljati mentorsko podporo pri pridobivanju polnopravnega članstva;

| 11. | državam z nerazvitimi in ranljivimi nacionalnimi infrastrukturami morajo zagotavljati podporo članic, s čimer jim pomagajo pri razvoju potrebne usposobljenosti, da bodo lahko pozneje kot članice izpolnjevale svoje naloge; |
| --- | --- |

11.

državam z nerazvitimi in ranljivimi nacionalnimi infrastrukturami morajo zagotavljati podporo članic, s čimer jim pomagajo pri razvoju potrebne usposobljenosti, da bodo lahko pozneje kot članice izpolnjevale svoje naloge;

| 12. | olajšati morajo dostop do ustreznih podatkov, ki jih financirajo nacionalne vlade ali se financirajo v okviru raziskav, odvisno od nacionalnih pravnih sistemov; |
| --- | --- |

12.

olajšati morajo dostop do ustreznih podatkov, ki jih financirajo nacionalne vlade ali se financirajo v okviru raziskav, odvisno od nacionalnih pravnih sistemov;

| 13. | upoštevati morajo politike CESSDA ERIC o dostopu do podatkov in njihovem razširjanju; |
| --- | --- |

13.

upoštevati morajo politike CESSDA ERIC o dostopu do podatkov in njihovem razširjanju;

| 14. | v skladu z zahtevami morajo upoštevati določbe politik CESSDA ERIC. |
| --- | --- |

14.

v skladu z zahtevami morajo upoštevati določbe politik CESSDA ERIC.

---

PRILOGA 3

Proračun in prispevki članic

V tej prilogi je določen mehanizem za izračun prispevkov članic in opazovalk.

(a)   Proračun za obdobje 2017–2019

Ocenjeni proračun CESSDA ERIC za obdobje 2017–2019 temelji na nadaljevanju izvajanja prejšnjega konzorcijskega sporazuma CESSDA in na prispevku v obliki letnih članarin v skupnem znesku 1,9 milijona EUR (v primeru 13 članic).

Članarine so porazdeljene, kot sledi:

| 1. | Posebni prispevki






  a. | Norveška bo kot gostiteljica plačevala 800 000 EUR na leto. |
| --- | --- | --- |

1.

Posebni prispevki

a.

Norveška bo kot gostiteljica plačevala 800 000 EUR na leto.

| b. | Nemčija bo vsako leto plačala 750 000 EUR, kar vključuje fiksni znesek 310 000 EUR za pokritje nemškega dela splošnega delovanja CESSDA in fiksni znesek 440 000 EUR za financiranje nalog CESSDA ERIC, ki jih bo izvajal nemški ponudnik storitev, v skladu s sporazumom med Nemčijo in CESSDA ERIC. Oba zneska bosta del proračuna in prednostnih nalog CESSDA ERIC. |
| --- | --- |

b.

Nemčija bo vsako leto plačala 750 000 EUR, kar vključuje fiksni znesek 310 000 EUR za pokritje nemškega dela splošnega delovanja CESSDA in fiksni znesek 440 000 EUR za financiranje nalog CESSDA ERIC, ki jih bo izvajal nemški ponudnik storitev, v skladu s sporazumom med Nemčijo in CESSDA ERIC. Oba zneska bosta del proračuna in prednostnih nalog CESSDA ERIC.

| 2. | Skupna članarina v višini 350 000 EUR se porazdeli med druge članice/opazovalke CESSDA ERIC v skladu z načeli iz člena 18 Statuta. |
| --- | --- |

2.

Skupna članarina v višini 350 000 EUR se porazdeli med druge članice/opazovalke CESSDA ERIC v skladu z načeli iz člena 18 Statuta.

| 3. | Če bo imel CESSDA ERIC v prvih treh letih po ustanovitvi manj kot 13 članic/opazovalk, se k proračunski vrstici Članarina prištejejo rezerve, prenesene na CESSDA ERIC s prejšnjega konzorcija (CESSDA AS). |
| --- | --- |

3.

Če bo imel CESSDA ERIC v prvih treh letih po ustanovitvi manj kot 13 članic/opazovalk, se k proračunski vrstici Članarina prištejejo rezerve, prenesene na CESSDA ERIC s prejšnjega konzorcija (CESSDA AS).

| 4. | Če se bodo CESSDA ERIC pridružile dodatne članice/opazovalke, bodo plačevale sorazmerne letne prispevke, ki se bodo izračunali posebej in se prišteli k skupnemu prispevku. |
| --- | --- |

4.

Če se bodo CESSDA ERIC pridružile dodatne članice/opazovalke, bodo plačevale sorazmerne letne prispevke, ki se bodo izračunali posebej in se prišteli k skupnemu prispevku.

(b)   Proračun za obdobje 2020–2021

Proračun za obdobje od leta 2020 bi moral temeljiti na ocenjenem prispevku v obliki članarin v višini 1,5 milijona EUR.

Članarine so porazdeljene, kot sledi:

| 1. | Posebni prispevki






  a. | Norveška bo kot gostiteljica plačevala 800 000 EUR na leto. |
| --- | --- | --- |

1.

Posebni prispevki

a.

Norveška bo kot gostiteljica plačevala 800 000 EUR na leto.

| b. | Nemčija bo za svoj del splošnega delovanja CESSDA plačala letni znesek v višini 310 000 EUR, in sicer samo za leti 2020 in 2021. |
| --- | --- |

b.

Nemčija bo za svoj del splošnega delovanja CESSDA plačala letni znesek v višini 310 000 EUR, in sicer samo za leti 2020 in 2021.

| c. | Nemčija bo za CESSDA ERIC izvedla storitve v ocenjeni vrednosti 440 000 EUR. Naloge CESSDA ERIC, ki jih bo izvajal nemški ponudnik storitev, so urejene s sporazumom med Nemčijo in CESSDA ERIC ter so del prednostnih nalog CESSDA ERIC. |
| --- | --- |

c.

Nemčija bo za CESSDA ERIC izvedla storitve v ocenjeni vrednosti 440 000 EUR. Naloge CESSDA ERIC, ki jih bo izvajal nemški ponudnik storitev, so urejene s sporazumom med Nemčijo in CESSDA ERIC ter so del prednostnih nalog CESSDA ERIC.

| 2. | Skupna članarina v višini 390 000 EUR se porazdeli med druge članice/opazovalke CESSDA ERIC v skladu z načeli iz člena 18. |
| --- | --- |

2.

Skupna članarina v višini 390 000 EUR se porazdeli med druge članice/opazovalke CESSDA ERIC v skladu z načeli iz člena 18.

| 3. | Če se bodo CESSDA ERIC pridružile dodatne članice/opazovalke, bodo plačevale sorazmerne letne prispevke, ki se bodo izračunali posebej in se prišteli k skupnemu prispevku. |
| --- | --- |

3.

Če se bodo CESSDA ERIC pridružile dodatne članice/opazovalke, bodo plačevale sorazmerne letne prispevke, ki se bodo izračunali posebej in se prišteli k skupnemu prispevku.

(c)   Načela za dodelitev prispevkov članic

Generalna skupščina v skladu s členom 8 na podlagi proračuna določi prispevek vsake članice, ki je sorazmeren z BDP posamezne članice, razen pri članicah, ki plačajo posebne prispevke. Generalna skupščina določi prispevke opazovalk.

Izvorni podatki za izračun članarin članic in opazovalk, ki plačujejo sorazmerne letne prispevke, izhajajo iz kazalnika Svetovne banke „GDP (current USD)“ (BDP v USD (tekoči tečaj)), za zadnje leto pa so podatki za vse članice na voljo ob izračunu.

Norveška in Nemčija plačujeta posebne prispevke. Vse druge članice/opazovalke plačujejo sorazmerne letne prispevke. Skupna vrednost sorazmernih letnih prispevkov se izračuna tako, da se ob upoštevanju posebnih letnih prispevkov doseže skupni ciljni proračun.

Članarino za medvladne organizacije določi generalna skupščina za vsak primer posebej.

(d)   Izračun proračuna za leto 2016

Proračun za leto 2016 vključuje skupno članarino v višini 1 932 737 EUR na podlagi sodelovanja 15 članic in ene opazovalke.

| Članica | BDP (leto 2014) (v USD) | Letni prispevek (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| Avstrija | 436 343 622 435 | 16 478 |
| Belgija | 533 382 785 676 | 20 142 |
| Češka | 205 522 871 251 | 7 761 |
| Danska | 341 951 607 730 | 12 913 |
| Finska | 270 673 584 162 | 10 222 |
| Francija | 2 829 192 039 172 | 106 841 |
| Nemčija | 3 852 556 169 656 | 750 000 |
| Grčija | 237 592 274 371 | 8 972 |
| Litva | 48 172 242 517 | 1 819 |
| Nizozemska | 869 508 125 480 | 32 836 |
| Norveška | 500 103 094 419 | 800 000 |
| Slovaška | 99 790 145 653 | 3 768 |
| Slovenija | 49 416 055 609 | 1 866 |
| Švedska | 570 591 266 160 | 21 548 |
| Švica | 701 037 135 966 | 26 474 |
| Združeno kraljestvo | 2 941 885 537 461 | 111 096 |
| Skupaj | 14 487 718 557 718 | 1 932 737 |

Članica

BDP (leto 2014) (v USD)

Letni prispevek (v EUR)

Avstrija

436 343 622 435

16 478

Belgija

533 382 785 676

20 142

Češka

205 522 871 251

7 761

Danska

341 951 607 730

12 913

Finska

270 673 584 162

10 222

Francija

2 829 192 039 172

106 841

Nemčija

3 852 556 169 656

750 000

Grčija

237 592 274 371

8 972

Litva

48 172 242 517

1 819

Nizozemska

869 508 125 480

32 836

Norveška

500 103 094 419

800 000

Slovaška

99 790 145 653

3 768

Slovenija

49 416 055 609

1 866

Švedska

570 591 266 160

21 548

Švica

701 037 135 966

26 474

Združeno kraljestvo

2 941 885 537 461

111 096

Skupaj

14 487 718 557 718

1 932 737

Zneski za prihodnja leta se izračunajo takoj, ko so na voljo potrebni podatki o BDP.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/15

---

STATUT ECCSEL ERIC

Evropski laboratorij za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida – Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture

(2017/C 220/02)

Vsebina

| Preambula | 15 |
| --- | --- |

| 1. | Splošne določbe | 16 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Članstvo | 16 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Pravice in obveznost članic in opazovalk | 18 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Upravljanje ECCSEL ERIC | 19 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Financiranje | 22 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Poročanje Evropski komisiji | 22 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Politike | 23 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Trajanje, spremembe Statuta, likvidacija, spori | 25 |
| --- | --- | --- |

8.

PRILOGI

| Priloga I Seznam članic in opazovalk | 27 |
| --- | --- |

| Priloga II Prispevki v proračun in porazdelitev | 28 |
| --- | --- |

PREAMBULA

Francija, Italija, Nizozemska, Norveška in Združeno kraljestvo, v nadaljnjem besedilu: članice, SO SE –

KER so zgoraj navedene države, ki sodelujejo pri ustanovitvi „Evropskega laboratorija za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida“ (v nadaljnjem besedilu: ECCSEL), prepričane, da so antropogene emisije ogljikovega dioksida globalni podnebni izziv, pri katerem je potrebno mednarodno sodelovanje;

ZAVEDAJOČ SE, da je zaradi tega izziva nujno zmanjšati emisije ter zagotoviti zajemanje, prevoz in varno shranjevanje ogljikovega dioksida;

OB UPOŠTEVANJU, da analize, ki sta jih izvedla Medvladni odbor za podnebne spremembe (IPCC) in Mednarodna agencija za energijo (IEA), kažejo, da je treba z zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida (Carbon Capture and Storage – CCS) do leta 2050 zagotoviti do 17-odstotno zmanjšanje svetovnih letnih emisij CO2, od zdaj pa 14-odstotno skupno zmanjšanje, ter da bo treba med letoma 2020 in 2030 ter po letu 2030 začeti komercialno uporabljati CCS;

ZAVEDAJOČ SE, da je mogoče te zahteve izpolniti le z okrepljenim raziskovanjem in razvojem za izboljšanje zbirke znanstvenega in tehnološkega znanja;

OB PRIZNAVANJU, da zaradi znanstvenih in gospodarskih razlogov obstaja potreba po tesnem mednarodnem sodelovanju na področju raziskav in razvoja v zvezi s CCS;

OB PRIZNAVANJU, da imajo lahko nacionalne raziskovalne infrastrukture koristi od mednarodnih nasvetov na področju CCS ter delovanja objektov za take raziskave in vlaganja vanje;

OB UPOŠTEVANJU, da je ustanovitev ECCSEL upravičena zaradi potrebe po namenskem in usklajenem raziskovalnem okolju, v katerem se bo prizadevalo za zapolnitev določenih vrzeli v znanju ter za to, da bo vodilna vloga na področju tehnološkega razvoja presegla sedanje stanje tehnike, s čimer se bosta pospešili komercializacija in uporaba metod CCS;

V PREPRIČANJU, da je ECCSEL potreben za zagotavljanje učinkovite uporabe obstoječe raziskovalne infrastrukture in usklajevanje naložb v infrastrukturo, s čimer bo prispeval k stroškovni učinkovitosti na evropski ravni;

KER članice Evropsko komisijo prosijo, naj v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 723/2009 (1) ustanovi ECCSEL kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Naziv, sedež, kraj in delovni jezik

1.   Ustanovi se konzorcij razpršene evropske raziskovalne infrastrukture, imenovan „Evropski laboratorij za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida – Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture“, v nadaljnjem besedilu: ECCSEL ERIC.

2.   Uradni sedež ECCSEL ERIC je v Trondheimu, na Norveškem.

3.   Delovni jezik ECCSEL ERIC je angleščina.

Člen 2

Naloge in dejavnosti

1.   ECCSEL ERIC vzpostavi in upravlja razpršeno raziskovalno infrastrukturo na svetovni ravni, ki se vzpostavi kot osrednje vozlišče, odgovorno za usklajeno delovanje več objektov, ki delujejo pod skupnim imenom, tj. ECCSEL ERIC.

| (a) | ECCSEL ERIC usklajuje uporabo raziskovalnih objektov v razpršeni infrastrukturi ter načrte za njihovo nadgradnjo in nove naložbe. Zagotavlja, da je infrastruktura prosto dostopna na mednarodni ravni. Poleg tega v okviru svojih sredstev in pristojnosti podpira lastnike raziskovalnih objektov pri prizadevanjih za izboljšanje dejavnosti njihovih objektov, njihovo posodobitev in ustanavljanje novih objektov. |
| --- | --- |

(a)

ECCSEL ERIC usklajuje uporabo raziskovalnih objektov v razpršeni infrastrukturi ter načrte za njihovo nadgradnjo in nove naložbe. Zagotavlja, da je infrastruktura prosto dostopna na mednarodni ravni. Poleg tega v okviru svojih sredstev in pristojnosti podpira lastnike raziskovalnih objektov pri prizadevanjih za izboljšanje dejavnosti njihovih objektov, njihovo posodobitev in ustanavljanje novih objektov.

| (b) | ECCSEL ERIC omogoča vrhunske eksperimentalne raziskave v zvezi z novimi in izboljšanimi tehnikami zajemanja, prevoza in shranjevanja CO2, katerih komercialna uporaba se bo po predvidevanjih začela med letoma 2020 in 2030 oziroma po letu 2030. Generalna skupščina se lahko v prihodnosti odloči, da bo dejavnosti ECCSEL ERIC razširila na uporabo CO2 (zajemanje, uporaba in shranjevanje ogljika) za druge namene, ki niso izboljšano pridobivanje nafte. |
| --- | --- |

(b)

ECCSEL ERIC omogoča vrhunske eksperimentalne raziskave v zvezi z novimi in izboljšanimi tehnikami zajemanja, prevoza in shranjevanja CO2, katerih komercialna uporaba se bo po predvidevanjih začela med letoma 2020 in 2030 oziroma po letu 2030. Generalna skupščina se lahko v prihodnosti odloči, da bo dejavnosti ECCSEL ERIC razširila na uporabo CO2 (zajemanje, uporaba in shranjevanje ogljika) za druge namene, ki niso izboljšano pridobivanje nafte.

| (c) | ECCSEL ERIC nima in ne upravlja lastnih raziskovalnih objektov. Vendar se lahko generalna skupščina v prihodnosti odloči, da bo ECCSEL ERIC vlagal v lastne objekte ali jih upravljal. Članice in opazovalke, ki ne želijo sodelovati pri financiranju takih objektov, se lahko tega financiranja vzdržijo v skladu s členom 9(2)(a). |
| --- | --- |

(c)

ECCSEL ERIC nima in ne upravlja lastnih raziskovalnih objektov. Vendar se lahko generalna skupščina v prihodnosti odloči, da bo ECCSEL ERIC vlagal v lastne objekte ali jih upravljal. Članice in opazovalke, ki ne želijo sodelovati pri financiranju takih objektov, se lahko tega financiranja vzdržijo v skladu s členom 9(2)(a).

2.   ECCSEL ERIC da objekte, potrebne za izvajanje raziskav na prednostnih področjih, na voljo mednarodni raziskovalni skupnosti. S tem bo prispeval k temu, da bo vodilna vloga na področju tehnološkega razvoja presegla sedanje stanje tehnike, s čimer bo pospešil komercializacijo in uporabo tehnik CCS. V okviru teh prizadevanj v skladu s svojimi prednostnimi nalogami obravnava in spodbuja vrhunske raziskovalne dejavnosti med znanstveniki na področju CCS. ECCSEL ERIC bo vzpostavil zelo napredno evidenco edinstvenih raziskovalnih objektov ter (predvsem) evropski skupnosti na področju CCS in zadevnim skupnostim zunaj Evrope omogočil dostop do teh sredstev.

3.   ECCSEL ERIC se oblikuje in deluje na neprofitni podlagi.

4.   Brez poseganja v člen 2(3) lahko ECCSEL ERIC opravlja nekatere gospodarske dejavnosti, če so tesno povezane z njegovimi glavnimi nalogami in ne ogrožajo njihovega izpolnjevanja.

POGLAVJE 2

ČLANSTVO

Člen 3

Članstvo in subjekt, ki zastopa

1.   Članice ECCSEL ERIC ali opazovalke lahko v skladu s pravicami in obveznostmi iz členov 6 in 7 postanejo naslednji subjekti:

| (a) | države članice Evropske unije; |
| --- | --- |

(a)

države članice Evropske unije;

| (b) | pridružene države; |
| --- | --- |

(b)

pridružene države;

| (c) | tretje države, ki niso pridružene države, in |
| --- | --- |

(c)

tretje države, ki niso pridružene države, in

| (d) | medvladne organizacije. |
| --- | --- |

(d)

medvladne organizacije.

Pogoji za vključitev članic in opazovalk so navedeni v členu 4(1) in (2) tega statuta.

2.   V ECCSEL ERIC so včlanjene vsaj ena država članica in dve drugi članici, ki sta državi članici ali pridruženi državi.

3.   Vsaka članica ali opazovalka lahko v skladu s svojimi pravili in postopki imenuje en javni subjekt ali en zasebni subjekt, ki opravlja javne storitve, ki jo bo zastopal.

4.   Sedanje članice, opazovalke in subjekti, ki jih zastopajo, so navedeni v Prilogi I. Direktor Prilogo I posodablja v skladu s spremembami sodelovanja v ECCSEL ERIC.

Člen 4

Vključevanje članic in opazovalk

1.   Pogoji za vključitev novih članic so naslednji:

| (a) | vključitev novih članic mora soglasno odobriti generalna skupščina; |
| --- | --- |

(a)

vključitev novih članic mora soglasno odobriti generalna skupščina;

| (b) | vlagateljice morajo direktorju ECCSEL ERIC predložiti pisno vlogo; |
| --- | --- |

(b)

vlagateljice morajo direktorju ECCSEL ERIC predložiti pisno vlogo;

| (c) | vlagateljica mora v vlogi navesti vsaj, kako bo prispevala k ciljem in dejavnostim ECCSEL iz člena 2 ter kako bo izpolnjevala obveznosti iz člena 6(2). |
| --- | --- |

(c)

vlagateljica mora v vlogi navesti vsaj, kako bo prispevala k ciljem in dejavnostim ECCSEL iz člena 2 ter kako bo izpolnjevala obveznosti iz člena 6(2).

2.   Subjekti iz člena 3(1), ki so pripravljeni prispevati v ECCSEL ERIC, vendar se ne morejo vključiti kot članice, lahko zaprosijo za status opazovalke. Pogoji za vključitev opazovalk so naslednji:

| (a) | opazovalke se lahko vključijo za tri leta. Generalna skupščina lahko v izjemnih primerih odobri daljše obdobje statusa opazovalke; |
| --- | --- |

(a)

opazovalke se lahko vključijo za tri leta. Generalna skupščina lahko v izjemnih primerih odobri daljše obdobje statusa opazovalke;

| (b) | subjektu, ki načrtuje trajno sodelovanje v ECCSEL ERIC, vendar iz nacionalnih razlogov ne more postati članica, se lahko v izjemnih primerih odobri status stalne opazovalke; |
| --- | --- |

(b)

subjektu, ki načrtuje trajno sodelovanje v ECCSEL ERIC, vendar iz nacionalnih razlogov ne more postati članica, se lahko v izjemnih primerih odobri status stalne opazovalke;

| (c) | vključitev ali ponovno vključitev opazovalk mora soglasno odobriti generalna skupščina; |
| --- | --- |

(c)

vključitev ali ponovno vključitev opazovalk mora soglasno odobriti generalna skupščina;

| (d) | vlagateljice morajo direktorju predložiti pisno vlogo; |
| --- | --- |

(d)

vlagateljice morajo direktorju predložiti pisno vlogo;

| (e) | vlagateljica mora v vlogi navesti vsaj, kako bo prispevala k nalogam in dejavnostim ECCSEL ERIC iz člena 2 ter kako bo izpolnjevala obveznosti iz člena 7(2). |
| --- | --- |

(e)

vlagateljica mora v vlogi navesti vsaj, kako bo prispevala k nalogam in dejavnostim ECCSEL ERIC iz člena 2 ter kako bo izpolnjevala obveznosti iz člena 7(2).

Člen 5

Izstop članice ali opazovalke in prenehanje članstva ali statusa opazovalke

1.   Članica ali opazovalka lahko iz ECCSEL ERIC izstopi ob koncu proračunskega leta, če o svoji nameri o izstopu 12 mesecev prej z uradno zahtevo obvesti predsednika generalne skupščine.

| (a) | Članice v prvih petih letih po pridobitvi članstva ne smejo izstopiti. |
| --- | --- |

(a)

Članice v prvih petih letih po pridobitvi članstva ne smejo izstopiti.

| (b) | Pred potrditvijo izstopa je treba plačati vse neplačane članarine in izpolniti vse obveznosti do ECCSEL. Članica ali opazovalka, ki izstopa, plača samo članarine, ki jih je treba plačati v skladu s členom 6(2) in členom 7(2) in jih do datuma izstopa še ni poravnala, pri čemer se ji ne zaračunajo nobeni dodatni stroški ali kazen. |
| --- | --- |

(b)

Pred potrditvijo izstopa je treba plačati vse neplačane članarine in izpolniti vse obveznosti do ECCSEL. Članica ali opazovalka, ki izstopa, plača samo članarine, ki jih je treba plačati v skladu s členom 6(2) in členom 7(2) in jih do datuma izstopa še ni poravnala, pri čemer se ji ne zaračunajo nobeni dodatni stroški ali kazen.

2.   Generalna skupščina lahko prekine članstvo članice ali status opazovalke, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | članica ali opazovalka resno krši eno ali več obveznosti, ki jih ima v skladu s tem statutom; |
| --- | --- |

(a)

članica ali opazovalka resno krši eno ali več obveznosti, ki jih ima v skladu s tem statutom;

| (b) | članica ali opazovalka ne odpravi tovrstne kršitve v šestih mesecih po prejemu uradnega obvestila generalne skupščine o kršitvi. |
| --- | --- |

(b)

članica ali opazovalka ne odpravi tovrstne kršitve v šestih mesecih po prejemu uradnega obvestila generalne skupščine o kršitvi.

Članici ali opazovalki se omogoči, da izpodbija odločitev o prenehanju in generalni skupščini predstavi svoj zagovor v treh mesecih po prejemu uradnega obvestila o prenehanju. Tako prenehanje ne vpliva na obveznosti članice ali opazovalke, ki so nastale pred datumom prenehanja.

POGLAVJE 3

PRAVICE IN OBVEZNOSTI ČLANIC IN OPAZOVALK

Člen 6

Članice

1.   Članice ECCSEL ERIC imajo pravico do:

| (a) | imenovanja subjektov, ki jih zastopajo, v skladu s členom 3(3); |
| --- | --- |

(a)

imenovanja subjektov, ki jih zastopajo, v skladu s členom 3(3);

| (b) | dostopa njihove raziskovalne skupnosti do sredstev ECCSEL ERIC in vseh njegovih storitev v skladu s politiko dostopa iz člena 18; |
| --- | --- |

(b)

dostopa njihove raziskovalne skupnosti do sredstev ECCSEL ERIC in vseh njegovih storitev v skladu s politiko dostopa iz člena 18;

| (c) | udeležbe na sejah generalne skupščine; |
| --- | --- |

(c)

udeležbe na sejah generalne skupščine;

| (d) | glasovanja na sejah generalne skupščine v skladu s členom 9(3); |
| --- | --- |

(d)

glasovanja na sejah generalne skupščine v skladu s členom 9(3);

| (e) | sodelovanja pri razvoju strategij in politik; |
| --- | --- |

(e)

sodelovanja pri razvoju strategij in politik;

| (f) | sodelovanja njihove raziskovalne skupnosti na dogodkih ECCSEL ERIC, kot so delavnice, konference in tečaji usposabljanja, po ugodnejših cenah; |
| --- | --- |

(f)

sodelovanja njihove raziskovalne skupnosti na dogodkih ECCSEL ERIC, kot so delavnice, konference in tečaji usposabljanja, po ugodnejših cenah;

| (g) | uporabe znamke ECCSEL ERIC, zlasti za upravljavce objektov ECCSEL ERIC. Znamka vključuje vse vrste vizualnega ali zvočnega predstavljanja „ECCSEL“ ali „ECCSEL ERIC“, s katerim se uporabnik besed, posamezno poročilo, proizvod ali storitev povezuje z ECCSEL ERIC. |
| --- | --- |

(g)

uporabe znamke ECCSEL ERIC, zlasti za upravljavce objektov ECCSEL ERIC. Znamka vključuje vse vrste vizualnega ali zvočnega predstavljanja „ECCSEL“ ali „ECCSEL ERIC“, s katerim se uporabnik besed, posamezno poročilo, proizvod ali storitev povezuje z ECCSEL ERIC.

2.   Članice ECCSEL ERIC:

| (a) | v določenem roku plačajo letno članarino iz Priloge II; |
| --- | --- |

(a)

v določenem roku plačajo letno članarino iz Priloge II;

| (b) | zagotovijo vsaj en dogovorjeni raziskovalni objekt; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo vsaj en dogovorjeni raziskovalni objekt;

| (c) | spodbujajo uporabo storitev ECCSEL ERIC med raziskovalci v članici ter zbirajo povratne informacije in zahteve uporabnikov; |
| --- | --- |

(c)

spodbujajo uporabo storitev ECCSEL ERIC med raziskovalci v članici ter zbirajo povratne informacije in zahteve uporabnikov;

| (d) | podpirajo in si po potrebi prizadevajo začeti povezovanje nacionalnih objektov ter povezovanje med nacionalnimi objekti in objekti v drugih državah članicah ali opazovalkah. |
| --- | --- |

(d)

podpirajo in si po potrebi prizadevajo začeti povezovanje nacionalnih objektov ter povezovanje med nacionalnimi objekti in objekti v drugih državah članicah ali opazovalkah.

Člen 7

Opazovalke

1.   Opazovalke ECCSEL ERIC imajo pravico do:

| (a) | imenovanja subjektov, ki jih zastopajo, v skladu s členom 3(3); |
| --- | --- |

(a)

imenovanja subjektov, ki jih zastopajo, v skladu s členom 3(3);

| (b) | udeležbe na sejah generalne skupščine brez glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(b)

udeležbe na sejah generalne skupščine brez glasovalne pravice;

| (c) | sodelovanja njihove raziskovalne skupnosti na dogodkih ECCSEL ERIC, kot so delavnice, konference in tečaji usposabljanja, po ugodnejših cenah, če so na voljo prosta mesta; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanja njihove raziskovalne skupnosti na dogodkih ECCSEL ERIC, kot so delavnice, konference in tečaji usposabljanja, po ugodnejših cenah, če so na voljo prosta mesta;

| (d) | dostopa njihove raziskovalne skupnosti do podpore ECCSEL ERIC pri razvoju ustreznih sistemov, postopkov in storitev. |
| --- | --- |

(d)

dostopa njihove raziskovalne skupnosti do podpore ECCSEL ERIC pri razvoju ustreznih sistemov, postopkov in storitev.

2.   Opazovalke ECCSEL ERIC plačajo letno članarino iz Priloge II. Generalna skupščina lahko za opazovalke določi začetno članarino, ki se razlikuje od običajne članarine.

3.   Stalne opazovalke, ki se jim ta status odobri v skladu s členom 4(2)(b), imajo enake pravice in obveznosti kot članice, ki so navedene v členu 6(1) in (2), razen pravice do glasovanja na sejah generalne skupščine iz člena 6(1)(d).

POGLAVJE 4

UPRAVLJANJE ECCSEL ERIC

Člen 8

Struktura upravljanja in operativna struktura ECCSEL ERIC

1.   Strukturo upravljanja ECCSEL ERIC sestavljajo:

| (a) | generalna skupščina; |
| --- | --- |

(a)

generalna skupščina;

| (b) | direktor; |
| --- | --- |

(b)

direktor;

| (c) | odbor za usklajevanje raziskovalne infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

odbor za usklajevanje raziskovalne infrastrukture;

| (d) | znanstveni svetovalni odbor; |
| --- | --- |

(d)

znanstveni svetovalni odbor;

| (e) | svetovalni odbor za etiko in okolje; |
| --- | --- |

(e)

svetovalni odbor za etiko in okolje;

| (f) | kateri koli drug svetovalni odbor, ki ga generalna skupščina ustanovi za lažje doseganje ciljev ECCSEL ERIC. |
| --- | --- |

(f)

kateri koli drug svetovalni odbor, ki ga generalna skupščina ustanovi za lažje doseganje ciljev ECCSEL ERIC.

2.   Operativno strukturo ECCSEL ERIC sestavljajo:

| (a) | operativni center, ki bo sedež ECCSEL ERIC in lokacija upravljanja ECCSEL ERIC; |
| --- | --- |

(a)

operativni center, ki bo sedež ECCSEL ERIC in lokacija upravljanja ECCSEL ERIC;

| (b) | raziskovalni objekti v državni lasti, vključeni v razpršeno infrastrukturo ECCSEL ERIC; |
| --- | --- |

(b)

raziskovalni objekti v državni lasti, vključeni v razpršeno infrastrukturo ECCSEL ERIC;

| (c) | nacionalna infrastrukturna vozlišča, ki v skladu s členom 11(1) zastopajo raziskovalne objekte v državi. |
| --- | --- |

(c)

nacionalna infrastrukturna vozlišča, ki v skladu s členom 11(1) zastopajo raziskovalne objekte v državi.

Člen 9

Generalna skupščina

1.   Generalno skupščino sestavljajo članice in opazovalke ECCSEL ERIC.

2.   Generalna skupščina je organ ECCSEL ERIC z najvišjimi pooblastili. Generalna skupščina:

| (a) | določi proračun, formulo financiranja in letne članarine. Generalna skupščina v prvih petih letih vse spremembe formule financiranja in letnih članarin, kot so določene v Prilogi II, sprejme soglasno. Po prvih petih letih se take spremembe sprejmejo z dvotretjinsko večino glasov;
  članica ali opazovalka, ki ne želi sodelovati pri financiranju morebitnih objektov, ki jih bo v prihodnosti ECCSEL ERIC imel v lasti ali jih bo upravljal, mora to izjaviti, preden generalna skupščina sprejme sklepe o pridobitvi lastništva ali začetku upravljanja takih objektov, in po tej izjavi ji ne bo treba sodelovati pri financiranju objekta; |
| --- | --- |

(a)

določi proračun, formulo financiranja in letne članarine. Generalna skupščina v prvih petih letih vse spremembe formule financiranja in letnih članarin, kot so določene v Prilogi II, sprejme soglasno. Po prvih petih letih se take spremembe sprejmejo z dvotretjinsko večino glasov;

članica ali opazovalka, ki ne želi sodelovati pri financiranju morebitnih objektov, ki jih bo v prihodnosti ECCSEL ERIC imel v lasti ali jih bo upravljal, mora to izjaviti, preden generalna skupščina sprejme sklepe o pridobitvi lastništva ali začetku upravljanja takih objektov, in po tej izjavi ji ne bo treba sodelovati pri financiranju objekta;

| (b) | določi politike ECCSEL ERIC na znanstvenem, tehničnem in upravnem področju. Te politike je treba sprejeti z dvotretjinsko večino glasov; |
| --- | --- |

(b)

določi politike ECCSEL ERIC na znanstvenem, tehničnem in upravnem področju. Te politike je treba sprejeti z dvotretjinsko večino glasov;

| (c) | z dvotretjinsko večino glasov sprejme strateške in delovne načrte ECCSEL ERIC; |
| --- | --- |

(c)

z dvotretjinsko večino glasov sprejme strateške in delovne načrte ECCSEL ERIC;

| (d) | nadzoruje upravljanje ECCSEL ERIC; |
| --- | --- |

(d)

nadzoruje upravljanje ECCSEL ERIC;

| (e) | z dvotretjinsko večino glasov izvoli predsednika in podpredsednika generalne skupščine; |
| --- | --- |

(e)

z dvotretjinsko večino glasov izvoli predsednika in podpredsednika generalne skupščine;

| (f) | z dvotretjinsko večino glasov imenuje, zamenja in razreši direktorja ECCSEL ERIC; |
| --- | --- |

(f)

z dvotretjinsko večino glasov imenuje, zamenja in razreši direktorja ECCSEL ERIC;

| (g) | z dvotretjinsko večino glasov imenuje, zamenja in razreši člane znanstvenega svetovalnega odbora ter svetovalnega odbora za etiko in okolje; |
| --- | --- |

(g)

z dvotretjinsko večino glasov imenuje, zamenja in razreši člane znanstvenega svetovalnega odbora ter svetovalnega odbora za etiko in okolje;

| (h) | z dvotretjinsko večino glasov imenuje, zamenja in razreši katere koli člane odborov, ki jih ustanovi generalna skupščina; |
| --- | --- |

(h)

z dvotretjinsko večino glasov imenuje, zamenja in razreši katere koli člane odborov, ki jih ustanovi generalna skupščina;

| (i) | vsako leto imenuje ali potrdi finančnega revizorja; |
| --- | --- |

(i)

vsako leto imenuje ali potrdi finančnega revizorja;

| (j) | z dvotretjinsko večino glasov sprejme letna poročila ECCSEL ERIC, vključno z računovodskimi izkazi in revizijskim poročilom za proračunsko leto; |
| --- | --- |

(j)

z dvotretjinsko večino glasov sprejme letna poročila ECCSEL ERIC, vključno z računovodskimi izkazi in revizijskim poročilom za proračunsko leto;

| (k) | prejema in obravnava letna poročila odbora za usklajevanje raziskovalne infrastrukture in znanstvenega svetovalnega odbora; |
| --- | --- |

(k)

prejema in obravnava letna poročila odbora za usklajevanje raziskovalne infrastrukture in znanstvenega svetovalnega odbora;

| (l) | odobri vključitev novih članic in opazovalk ter prenehanje članstva ali statusa opazovalke. Odobritev novih članic in opazovalk mora generalna skupščina sprejeti soglasno. Članica ne more glasovati o vprašanju morebitnega prenehanja svojega članstva; |
| --- | --- |

(l)

odobri vključitev novih članic in opazovalk ter prenehanje članstva ali statusa opazovalke. Odobritev novih članic in opazovalk mora generalna skupščina sprejeti soglasno. Članica ne more glasovati o vprašanju morebitnega prenehanja svojega članstva;

| (m) | se odloča, kateri raziskovalni objekti v državni lasti lahko sodelujejo v ECCSEL ERIC in kateri objekti ne bodo več sodelovali. Članica ali opazovalka lahko prekine sodelovanje objekta v dejavnostih ECCSEL ERIC. Direktor stalno posodablja seznam objektov, vključenih v ECCSEL ERIC; |
| --- | --- |

(m)

se odloča, kateri raziskovalni objekti v državni lasti lahko sodelujejo v ECCSEL ERIC in kateri objekti ne bodo več sodelovali. Članica ali opazovalka lahko prekine sodelovanje objekta v dejavnostih ECCSEL ERIC. Direktor stalno posodablja seznam objektov, vključenih v ECCSEL ERIC;

| (n) | z dvotretjinsko večino glasov odobri sporazume s tretjimi osebami iz člena 15. |
| --- | --- |

(n)

z dvotretjinsko večino glasov odobri sporazume s tretjimi osebami iz člena 15.

3.   Vsako članico in opazovalko v generalni skupščini zastopata največ dva delegata. Članica ima v generalni skupščini en glas. Opazovalke ne morejo glasovati. Odločitve se sprejmejo z večino glasov, razen če ta statut določa drugače. Države članice in pridružene države imajo skupaj večino glasovalnih pravic v generalni skupščini. Predsednik ne more glasovati, razen v primeru neodločenega izida glasovanja, ko ima odločilni glas.

4.   Sklepčnost, potrebna za veljavnost seje generalne skupščine, je dosežena ob udeležbi dveh tretjin članic. Če sklepčnosti na seji ni, se z enakim dnevnim redom ponovi v treh tednih po novem povabilu. Sklepčnost se na ponovni seji doseže, če je prisotna vsaj četrtina članic. Če sklepčnosti na ponovni seji ni, ima predsednik generalne skupščine pravico sprejeti odločitve, ki jih ni mogoče odložiti do naslednje seje generalne skupščine, na kateri se doseže sklepčnost. Generalna skupščina čim prej pregleda take odločitve.

5.   Na sejah generalne skupščine lahko glas oddajo samo članice, ki so fizično prisotne. Če članica ne more biti fizično prisotna, lahko generalna skupščina sprejme elektronsko prisotnost. Glasovalne pravice niso prenosljive. Tajno glasovanje se izvede, če vsaj ena tretjina prisotnih članic zahteva takšen postopek.

Predsednik generalne skupščine lahko po potrebi sklene, da se odločitev sprejme po pisnem postopku v času med dvema sejama generalne skupščine.

6.   Generalna skupščina izmed delegatov izvoli svojega predsednika in podpredsednika za obdobje dveh let. Ko je predsednik izvoljen, ne sme biti več član delegacije članice v generalni skupščini. Enako velja za podpredsednika, kadar nadomešča predsednika. Članici, ki ju zadeva tako imenovanje, lahko imenujeta druga delegata, ki ju zastopata v generalni skupščini.

7.   Generalna skupščina se sestane najmanj enkrat letno. Seje generalne skupščine skliče predsednik z obvestilom vsaj tri tedne pred sejo. Članice in opazovalke lahko predlagajo točke za vključitev na dnevni red, o katerih predsednika uradno obvestijo vsaj dva tedna pred sejo.

8.   Izredne seje generalne skupščine se lahko skličejo na zahtevo predsednika ali direktorja, če je to potrebno zaradi interesa organizacije, ali na zahtevo vsaj polovice članic.

Člen 10

Direktor

1.   Direktor je izvršni direktor, vodilni znanstveni delavec in pravni predstavnik ECCSEL ERIC.

2.   Direktor je imenovan za obdobje petih let in je lahko enkrat ponovno imenovan. Prosto delovno mesto se ustrezno objavi na mednarodni ravni. Direktor poroča generalni skupščini. Direktor ne sme biti delegat ali predsednik generalne skupščine.

3.   Direktor je odgovoren za pripravo sej generalne skupščine, odboru za usklajevanje raziskovalne infrastrukture, znanstvenemu svetovalnemu odboru ter svetovalnemu odboru za etiko in okolje pa zagotavlja potrebno upravno podporo.

4.   Direktor je odgovoren za pripravo letnega proračuna ECCSEL ERIC ter strategij in politik, ki jih sprejme generalna skupščina.

5.   Direktor je odgovoren za izvajanje sklepov generalne skupščine, vključno z izvrševanjem proračuna, in zagotavlja, da ECCSEL ERIC upošteva vse ustrezne zakonske zahteve.

6.   Direktor je pooblaščen za sprejemanje vseh odločitev, potrebnih za delovanje ECCSEL ERIC, razen odločitev, za katere je pristojna generalna skupščina.

7.   Direktor zaprosi odbor za usklajevanje raziskovalne infrastrukture za pomoč in nasvete glede zadev, ki so za lastnike infrastrukturnih objektov posebno pomembne, pri čemer odbor med drugim pozove, naj predloži pripombe o predlogu proračuna, delovnih načrtih in strategijah, preden se predložijo generalni skupščini.

8.   Direktor spremlja, ali lastniki raziskovalnih objektov upoštevajo operativna pravila in standarde za dejavnosti, povezane z ECCSEL ERIC, ki jih je določila generalna skupščina, ter generalni skupščini vsako leto poroča o tem in ji predloži priporočila za protiukrepe za morebitne nepravilnosti.

Člen 11

Odbor za usklajevanje raziskovalne infrastrukture, znanstveni svetovalni odbor ter svetovalni odbor za etiko in okolje

1.   Odbor za usklajevanje raziskovalne infrastrukture

| (a) | Odbor za usklajevanje raziskovalne infrastrukture ima podporno in svetovalno nalogo, sestavljajo pa ga predstavniki objektov ECCSEL in direktor, ki predseduje odboru. Odbor izvoli podpredsednika za obdobje treh let. Ta je lahko enkrat ponovno izvoljen.
  Vsaka članica ali opazovalka ima lahko v odboru enega predstavnika. Države, ki imajo dva ali več objektov ECCSEL, upravljavca enega od objektov imenujejo za nacionalnega predstavnika in ta institucija bo v odboru zastopala nacionalne objekte države. Delegati generalne skupščine ne morejo biti predstavniki v tem odboru. |
| --- | --- |

(a)

Odbor za usklajevanje raziskovalne infrastrukture ima podporno in svetovalno nalogo, sestavljajo pa ga predstavniki objektov ECCSEL in direktor, ki predseduje odboru. Odbor izvoli podpredsednika za obdobje treh let. Ta je lahko enkrat ponovno izvoljen.

Vsaka članica ali opazovalka ima lahko v odboru enega predstavnika. Države, ki imajo dva ali več objektov ECCSEL, upravljavca enega od objektov imenujejo za nacionalnega predstavnika in ta institucija bo v odboru zastopala nacionalne objekte države. Delegati generalne skupščine ne morejo biti predstavniki v tem odboru.

| (b) | Naloga odbora za usklajevanje raziskovalne infrastrukture je krepitev sodelovanja med objekti in njihovih prispevkov k eksperimentalnim raziskavam. To nalogo bo opravljal z nadzorovanjem izvajanja strategij in načrtov ECCSEL ERIC ter s tem, da bo k njim prispeval in predlagal ukrepe, ki lahko izboljšajo delovanje ECCSEL ERIC. |
| --- | --- |

(b)

Naloga odbora za usklajevanje raziskovalne infrastrukture je krepitev sodelovanja med objekti in njihovih prispevkov k eksperimentalnim raziskavam. To nalogo bo opravljal z nadzorovanjem izvajanja strategij in načrtov ECCSEL ERIC ter s tem, da bo k njim prispeval in predlagal ukrepe, ki lahko izboljšajo delovanje ECCSEL ERIC.

| (c) | Direktor se z odborom posvetuje o vseh predlogih v zvezi s strateškimi načrti, delovnimi načrti in proračuni, ki se predložijo generalni skupščini. Odbor podpira direktorja pri izvajanju strateških in delovnih načrtov. |
| --- | --- |

(c)

Direktor se z odborom posvetuje o vseh predlogih v zvezi s strateškimi načrti, delovnimi načrti in proračuni, ki se predložijo generalni skupščini. Odbor podpira direktorja pri izvajanju strateških in delovnih načrtov.

| (d) | Odbor za usklajevanje raziskovalne infrastrukture generalni skupščini prek direktorja vsako leto predloži pisno poročilo o svojih dejavnostih. Direktor poročilo predloži generalni skupščini skupaj s svojimi pripombami in morebitnimi priporočili. |
| --- | --- |

(d)

Odbor za usklajevanje raziskovalne infrastrukture generalni skupščini prek direktorja vsako leto predloži pisno poročilo o svojih dejavnostih. Direktor poročilo predloži generalni skupščini skupaj s svojimi pripombami in morebitnimi priporočili.

2.   Znanstveni svetovalni odbor

| (a) | Generalna skupščina imenuje neodvisen znanstveni svetovalni odbor, ki je sestavljen iz največ šestih uglednih, neodvisnih in izkušenih znanstvenikov iz držav po vsem svetu. Imenovanje članov znanstvenega svetovalnega odbora temelji na predlogih direktorja, ki se posvetuje z znanstvenim svetovalnim odborom in odborom za usklajevanje raziskovalne infrastrukture. Mandat članov znanstvenega svetovalnega odbora traja tri leta. Člani so lahko enkrat ponovno imenovani. Delegatov generalne skupščine ni mogoče imenovati za člane tega odbora. |
| --- | --- |

(a)

Generalna skupščina imenuje neodvisen znanstveni svetovalni odbor, ki je sestavljen iz največ šestih uglednih, neodvisnih in izkušenih znanstvenikov iz držav po vsem svetu. Imenovanje članov znanstvenega svetovalnega odbora temelji na predlogih direktorja, ki se posvetuje z znanstvenim svetovalnim odborom in odborom za usklajevanje raziskovalne infrastrukture. Mandat članov znanstvenega svetovalnega odbora traja tri leta. Člani so lahko enkrat ponovno imenovani. Delegatov generalne skupščine ni mogoče imenovati za člane tega odbora.

| (b) | Direktor se z znanstvenim svetovalnim odborom vsaj enkrat letno posvetuje o znanstveni kakovosti storitev, ki jih zagotavlja ECCSEL ERIC, ter znanstvenih politikah, postopkih in prihodnjih načrtih organizacije. |
| --- | --- |

(b)

Direktor se z znanstvenim svetovalnim odborom vsaj enkrat letno posvetuje o znanstveni kakovosti storitev, ki jih zagotavlja ECCSEL ERIC, ter znanstvenih politikah, postopkih in prihodnjih načrtih organizacije.

| (c) | Znanstveni svetovalni odbor generalni skupščini prek direktorja vsako leto predloži pisno poročilo o svojih dejavnostih. Direktor poročilo predloži generalni skupščini skupaj s svojimi pripombami in morebitnimi priporočili. |
| --- | --- |

(c)

Znanstveni svetovalni odbor generalni skupščini prek direktorja vsako leto predloži pisno poročilo o svojih dejavnostih. Direktor poročilo predloži generalni skupščini skupaj s svojimi pripombami in morebitnimi priporočili.

3.   Svetovalni odbor za etiko in okolje

| (a) | Generalna skupščina bo imenovala neodvisen svetovalni odbor za etiko in okolje, sestavljen iz treh do petih uglednih, neodvisnih in izkušenih znanstvenikov iz držav po vsem svetu. Imenovanje odbora temelji na predlogih direktorja, ki se posvetuje s svetovalnim odborom za etiko in okolje ter odborom za usklajevanje raziskovalne infrastrukture. Mandat članov odbora traja tri leta. Člani so lahko enkrat ponovno imenovani. Delegatov generalne skupščine ni mogoče imenovati za člane tega odbora. |
| --- | --- |

(a)

Generalna skupščina bo imenovala neodvisen svetovalni odbor za etiko in okolje, sestavljen iz treh do petih uglednih, neodvisnih in izkušenih znanstvenikov iz držav po vsem svetu. Imenovanje odbora temelji na predlogih direktorja, ki se posvetuje s svetovalnim odborom za etiko in okolje ter odborom za usklajevanje raziskovalne infrastrukture. Mandat članov odbora traja tri leta. Člani so lahko enkrat ponovno imenovani. Delegatov generalne skupščine ni mogoče imenovati za člane tega odbora.

| (b) | Direktor se s svetovalnim odborom za etiko in okolje vsaj enkrat letno posvetuje o etičnih in okoljskih vprašanjih, s katerimi se ECCSEL ERIC trenutno sooča ali se bo soočal v prihodnosti. |
| --- | --- |

(b)

Direktor se s svetovalnim odborom za etiko in okolje vsaj enkrat letno posvetuje o etičnih in okoljskih vprašanjih, s katerimi se ECCSEL ERIC trenutno sooča ali se bo soočal v prihodnosti.

| (c) | Svetovalni odbor za etiko in okolje generalni skupščini prek direktorja vsako leto predloži pisno poročilo o svojih dejavnostih. Direktor poročilo predloži generalni skupščini skupaj s svojimi pripombami in morebitnimi priporočili. |
| --- | --- |

(c)

Svetovalni odbor za etiko in okolje generalni skupščini prek direktorja vsako leto predloži pisno poročilo o svojih dejavnostih. Direktor poročilo predloži generalni skupščini skupaj s svojimi pripombami in morebitnimi priporočili.

POGLAVJE 5

FINANCIRANJE

Člen 12

Proračunska načela in računovodski izkazi

1.   Proračunsko leto ECCSEL ERIC se vsako leto začne 1. januarja in konča 31. decembra.

2.   Vse postavke prihodkov in odhodkov ECCSEL ERIC se vključijo v načrte, ki se pripravijo za vsako proračunsko leto, in prikažejo v letnem proračunu. Letni proračun je v skladu z načeli preglednosti.

3.   Računovodskim izkazom ECCSEL ERIC je treba priložiti poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju med proračunskim letom.

4.   ECCSEL ERIC izpolnjuje zahteve veljavne zakonodaje na področju priprave, evidentiranja, revizije in objave računovodskih izkazov. Uporablja pravila računovodske zakonodaje države gostiteljice v skladu s splošno sprejetimi mednarodnimi računovodskimi načeli in načeli preglednosti.

5.   ECCSEL ERIC odobrena proračunska sredstva uporablja v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja.

6.   ECCSEL ERIC ločeno evidentira odhodke in prihodke svojih gospodarskih dejavnosti.

7.   Prispevki v naravi se upoštevajo le, če so v obliki dejanskega prispevka v ECCSEL ERIC, ki ga je mogoče količinsko opredeliti, vključno z osebjem, napotenim v operativni center ECCSEL ERIC, in jih odobri generalna skupščina.

8.   Vrednost vseh prispevkov v naravi se upošteva pri izračunu denarnih prispevkov, ki se plačajo v istem obdobju.

Člen 13

Odgovornost

1.   ECCSEL ERIC je odgovoren za svoje dolgove.

2.   Članice niso solidarno odgovorne za dolgove ECCSEL ERIC. Odgovornost članic za dolgove ECCSEL ERIC je omejena na njihove ustrezne prispevke.

3.   ECCSEL ERIC sklene potrebna zavarovanja, da se pokrijejo tveganja v zvezi z njegovo gradnjo in delovanjem.

POGLAVJE 6

POROČANJE EVROPSKI KOMISIJI

Člen 14

Poročanje Evropski komisiji

1.   ECCSEL ERIC pripravi letno poročilo o dejavnostih, ki vsebuje zlasti znanstvene, operativne in finančne vidike njegovih dejavnosti. Potrdi ga generalna skupščina, nato pa se v šestih mesecih po koncu zadevnega proračunskega leta predloži Evropski komisiji in ustreznim javnim organom. To poročilo je javno dostopno.

2.   ECCSEL ERIC Evropsko komisijo obvesti o vseh okoliščinah, ki bi lahko resno ogrozile izvajanje njegovih glavnih nalog ali ga ovirale pri izpolnjevanju zahtev iz Uredbe (ES) št. 723/2009.

POGLAVJE 7

POLITIKE

Člen 15

Sporazumi s tretjimi osebami

1.   ECCSEL ERIC lahko sklene sporazum s tretjimi osebami, kot so na primer posamezne institucije, regije ali države, ki niso članice, če meni, da je to koristno ter v skladu z nalogami in dejavnostmi iz člena 2.

2.   Če želijo tretje osebe iz člena 15(1) v ECCSEL ERIC prispevati strokovno znanje in izkušnje, storitve in tehnologijo, lahko ECCSEL ERIC z njimi sklene sporazum. V sporazumu se navede storitev ali drug prispevek, ki ga bo zagotovila tretja oseba, ter določijo pravice do dostopa, naročnina in drugi pogoji v zvezi s tem prispevkom. Od uporabnikov tretje osebe, ki uporabljajo objekte ECCSEL, se lahko zahteva, da se vključijo v sistem avtentikacije in avtorizacije ECCSEL ERIC.

Člen 16

Politika javnega naročanja in davčne oprostitve

1.   ECCSEL ERIC kandidate in ponudnike za javna naročila obravnava enako in brez diskriminacije, ne glede na to, ali imajo sedež v Evropski uniji ali ne. Pri politiki javnega naročanja ECCSEL ERIC se upoštevajo načela preglednosti, nediskriminacije in konkurence.

2.   Za vsa javna naročila ECCSEL ERIC je odgovoren direktor. Odločitev o dodelitvi javnega naročila se ustrezno objavi in vsebuje celovito utemeljitev. Generalna skupščina sprejme izvedbena pravila, s katerimi opredeli vse potrebne podrobnosti o natančnih postopkih in merilih javnega naročanja.

3.   Javna naročila članic in opazovalk v zvezi z dejavnostmi ECCSEL ERIC se izvedejo tako, da se ustrezno upoštevajo potrebe ECCSEL ERIC ter tehnične zahteve in specifikacije, ki jih izdajo ustrezni organi.

4.   Davčne oprostitve na podlagi oddelka 10-3 norveškega zakona št. 58 o davku na dodano vrednost z dne 19. junija 2009 so omejene na davek na dodano vrednost za blago in storitve, ki so namenjeni za uradno in izključno uporabo v okviru ECCSEL ERIC ter jih v celoti plača in naroči ECCSEL ERIC ali njegove članice. Davčne oprostitve se uporabljajo za negospodarske dejavnosti. Ne uporabljajo se za gospodarske dejavnosti. Dodatne omejitve se ne uporabljajo.

5.   Če je država članica ECCSEL ERIC določena za gostiteljico urada ECCSEL ERIC, ki ga priznava kot mednarodno organizacijo v smislu členov 143(1)(g) in 151(1)(b) Direktive Sveta 2006/112/ES (2) ter kot mednarodno organizacijo v smislu člena 12(1)(b) Direktive Sveta 2008/118/ES (3), je navedeni urad ECCSEL ERIC v zvezi z blagom in storitvami, ki jih v EU pridobi za lastne potrebe ali izpolnitev nalog, ki mu jih je dodelil ECCSEL ERIC, ter ki jih v celoti plača in naroči ECCSEL ERIC ali njegove članice, oproščen davka na podlagi členov 143(1)(g) in 151(1)(b) Direktive 2006/112/ES, kar velja za blago in storitve v vrednosti nad 300 EUR. Davčne oprostitve se uporabljajo za negospodarske dejavnosti. Ne uporabljajo se za gospodarske dejavnosti. Dodatne omejitve se ne uporabljajo.

Člen 17

Zaposlovanje

1.   ECCSEL ERIC je delodajalec, ki upošteva načela enakih možnosti. Postopki izbire kandidatov, prijavljenih na delovna mesta v okviru ECCSEL ERIC, so pregledni, nediskriminacijski in pri njih se upoštevajo enake možnosti.

2.   Za pogodbe o zaposlitvi veljajo veljavni zakoni in drugi predpisi države, v kateri se osebje zaposli, ali zakoni države, v kateri se izvajajo dejavnosti ECCSEL ERIC. Prosta delovna mesta v ECCSEL ERIC se ustrezno objavijo na mednarodni ravni.

3.   Vsaka članica v skladu z zahtevami nacionalne zakonodaje in v okviru svoje pristojnosti olajša gibanje in prebivanje državljanov članic, ki sodelujejo pri nalogah ECCSEL ERIC, in njihovih družinskih članov.

Člen 18

Politika dostopa

1.   Velik del časa za raziskave, ki je na voljo za posamezni nacionalni objekt, vključen v infrastrukturo ECCSEL, se da na voljo mednarodni raziskovalni skupnosti. Generalna skupščina del razpoložljivega časa za dostop rezervira za raziskovalce iz držav, ki niso članice ECCSEL ERIC.

2.   ECCSEL ERIC in lastniki raziskovalnih objektov sklenejo individualne pogodbe v zvezi z deležem razpoložljivega časa za raziskave, ki bo dan na voljo mednarodni raziskovalni skupnosti, in pogoji za dostop.

3.   Dostop do objektov ECCSEL ERIC je odprt za raziskovalce, znanstvenike in študente. Dostop se odobri na podlagi natečajev in medsebojnega strokovnega pregleda vlog po poštenem in preglednem postopku. Merili za natečaje sta znanstvena odličnost in pomembnost glede na strategije ECCSEL ERIC, o čemer odloča generalna skupščina.

4.   Uporabniki krijejo vse stroške dostopa in vse stroške, povezane z materiali, vključno z vzorci in opremo v lasti navedenih uporabnikov. Stroški dostopa temeljijo na cenah, ki se uporabljajo za posamezen objekt ECCSEL ERIC.

5.   ECCSEL ERIC lahko vzpostavi sistem avtentikacije in avtorizacije, ki zagotavlja, da se vstop in uporaba dovolita samo osebam, ki imajo pravico do dostopa do objekta. ECCSEL ERIC se lahko odloči, da morajo članice in opazovalke upoštevati tak sistem, če želijo, da se njihovim raziskovalcem odobri dostop.

6.   Podrobna politika dostopa, ki se uporablja za uporabnike in jo odobri generalna skupščina, je dostopna javnosti.

Člen 19

Politika razširjanja

1.   Rezultati in podatki raziskav ECCSEL ERIC so prosto dostopni v skladu s politiko razširjanja, ki jo sprejme generalna skupščina. Zainteresiranim stranem se ob zagotovitvi rezultatov in podatkov raziskav zaračunajo samo stroški, povezani z razširjanjem. V tej določbi „rezultati in podatki raziskav ECCSEL ERIC“ pomenijo rezultate in podatke raziskav na področju zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, ki jih ustvarijo lastniki objektov, vključenih v infrastrukturo ECCSEL ERIC.

2.   ECCSEL ERIC dejavno razširja rezultate raziskav ECCSEL ERIC v družbi, da imajo lahko dejavno vlogo pri razvoju politike in nadzoru nad emisijami ogljikovega dioksida.

3.   ECCSEL ERIC spodbuja sodelovanje v konzorciju in rezultate sodelovanja, poleg tega pa spodbuja tudi raziskovalce, da se lotijo novih in inovativnih projektov ter uporabljajo rezultate ECCSEL ERIC v svojem visokošolskem izobraževanju, če je to primerno.

4.   ECCSEL ERIC na splošno spodbuja uporabnike rezultatov njegovih raziskav, naj rezultate svojih raziskav dajo na voljo javnosti, in od njih zahteva, da primerno oglašujejo dostop, ki se jim zagotavlja v okviru ECCSEL ERIC.

5.   Politika razširjanja opredeljuje različne ciljne skupine in določa uporabo več poti za doseganje ciljne publike. ECCSEL ERIC se ustrezno omeni v vseh publikacijah, ki obravnavajo rezultate in znanje, pridobljene s sodelovanjem ali v okviru sodelovanja v ECCSEL ERIC.

Člen 20

Politika na področju pravic intelektualne lastnine

1.   V skladu s cilji tega statuta je treba izraz „intelektualna lastnina“ razumeti v skladu s členom 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki je bila podpisana 14. julija 1967.

2.   Odnose med članicami v zvezi z vprašanji intelektualne lastnine urejajo nacionalna zakonodaja držav članic ter ustrezna mednarodna pravila in predpisi.

3.   Intelektualna lastnina, ki jo članice zagotovijo ECCSEL ERIC, ostane lastnina prvotnega imetnika intelektualne lastnine. Če intelektualna lastnina izvira iz dela, ki ga financira ECCSEL ERIC (neposredni prispevek ali prispevek v naravi), pripada ECCSEL ERIC, razen če je bilo dogovorjeno, da lastnina pripada članici, ki jo je ustvarila. Morebitna ekonomska vrednost dostopa, ki presega plačano članarino, se ne šteje za financiranje projekta s strani ECCSEL ERIC.

4.   ECCSEL ERIC zagotovi, da se uporabniki strinjajo s pogoji, ki urejajo dostop do rezultatov in pravice intelektualne lastnine v zvezi z rezultati, ter da so vzpostavljeni ustrezni varnostni ukrepi za shranjevanje podatkov o rezultatih ter obravnavo pravic in rezultatov.

5.   ECCSEL ERIC ima vzpostavljene ukrepe za preiskavo domnevnih kršitev varstva in zaupnosti v zvezi s podatki in informacijami raziskav.

6.   ECCSEL ERIC pripravi smernice za raziskovalce, s katerimi zagotovi, da raziskave, ki se izvajajo z uporabo materiala, dostopnega prek ECCSEL ERIC, potekajo v okviru, ki priznava pravice lastnikov.

7.   Stranke, ki upravljajo objekte, vključene v infrastrukturo ECCSEL ERIC, se ločeno dogovorijo o podrobni politiki na področju pravic intelektualne lastnine, ki jo odobri generalna skupščina.

POGLAVJE 8

TRAJANJE, SPREMEMBE STATUTA, LIKVIDACIJA, SPORI

Člen 21

Trajanje

ECCSEL ERIC se ustanovi za nedoločen čas.

Člen 22

Spremembe Statuta

Generalna skupščina se lahko odloči spremeniti Statut. Generalna skupščina mora vse spremembe Statuta v prvih petih letih po ustanovitvi ECCSEL ERIC sprejeti soglasno. Po prvih petih letih se take spremembe sprejmejo z dvotretjinsko večino glasov. Predlagano spremembo Statuta je treba predložiti Evropski komisiji v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 723/2009.

Člen 23

Likvidacija

1.   Generalna skupščina lahko z dvotretjinsko večino glasov sprejme sklep, da se ECCSEL ERIC likvidira.

2.   ECCSEL ERIC takoj, vsekakor pa najpozneje v desetih dneh po sprejetju sklepa o njegovi likvidaciji, o sklepu uradno obvesti Evropsko komisijo.

3.   Sredstva, ki ostanejo po plačilu dolgov ECCSEL ERIC, se porazdelijo med članice sorazmerno s seštevkom njihovih letnih članarin za članstvo v ECCSEL ERIC, kot so navedene v Prilogi II.

4.   ECCSEL ERIC takoj po koncu likvidacijskega postopka, vsekakor pa najpozneje v desetih dneh po koncu navedenega postopka, o tem uradno obvesti Evropsko komisijo.

5.   ECCSEL ERIC preneha obstajati z dnem, ko Evropska komisija objavi ustrezno obvestilo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 24

Pravo, ki se uporablja

Delovanje ECCSEL ERIC urejajo, po vrstnem redu:

| (a) | pravo Evropske unije, zlasti Uredba (ES) št. 723/2009; |
| --- | --- |

(a)

pravo Evropske unije, zlasti Uredba (ES) št. 723/2009;

| (b) | pravo države gostiteljice, če pravo Evropske unije zadeve ne ureja (ali jo ureja le delno); |
| --- | --- |

(b)

pravo države gostiteljice, če pravo Evropske unije zadeve ne ureja (ali jo ureja le delno);

| (c) | ta statut. |
| --- | --- |

(c)

ta statut.

Člen 25

Spori

1.   Za spore med članicami v zvezi z ECCSEL ERIC ali med članicami in ECCSEL ERIC ter za vse spore, v katerih je udeležena Evropska unija, je pristojno Sodišče Evropske unije.

2.   Za spore med ECCSEL ERIC in tretjimi osebami se uporablja zakonodaja Unije o sodni pristojnosti. V primerih, ki niso zajeti v zakonodajo Unije, se pristojno sodišče za reševanje takih sporov določi na podlagi prava države gostiteljice.

Člen 26

Dostopnost Statuta

Statut je javno dostopen na spletišču in uradnem sedežu ECCSEL ERIC.

---

(1)  UL L 206, 8.8.2009, str. 1.

(2)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 9, 14.1.2009, str. 12.

---

PRILOGA I

SEZNAM ČLANIC IN OPAZOVALK

V tej prilogi so navedene članice in opazovalke ter subjekti, ki jih zastopajo. Direktor to prilogo posodablja v skladu s spremembami sodelovanja v ECCSEL ERIC.

Članice

| Država ali medvladna organizacija | Subjekt, ki jo zastopa |
| --- | --- |
| Francija | Urad za geološke in rudarske raziskave (Bureau de Recherches Géologiques et Minières – BRGM) |
| Italija | Nacionalni inštitut za oceanografijo in eksperimentalno geofiziko (Istituto nazionale di oceanografia e di geofisica sperimentale – OGS) |
| Nizozemska | Nizozemska organizacija za uporabne naravoslovne raziskave (Nederlandse Organisatie voor Toegepast Natuurwetenschappelijk Onderzoek – TNO) |
| Norveška | |
| Združeno kraljestvo | Britanski urad za geološke raziskave (British Geological Survey – BGS) |

Država ali medvladna organizacija

Subjekt, ki jo zastopa

Francija

Urad za geološke in rudarske raziskave (Bureau de Recherches Géologiques et Minières – BRGM)

Italija

Nacionalni inštitut za oceanografijo in eksperimentalno geofiziko (Istituto nazionale di oceanografia e di geofisica sperimentale – OGS)

Nizozemska

Nizozemska organizacija za uporabne naravoslovne raziskave (Nederlandse Organisatie voor Toegepast Natuurwetenschappelijk Onderzoek – TNO)

Norveška

Združeno kraljestvo

Britanski urad za geološke raziskave (British Geological Survey – BGS)

Opazovalke

| Država ali medvladna organizacija | Subjekt, ki jo zastopa |
| --- | --- |
| | |

Država ali medvladna organizacija

Subjekt, ki jo zastopa

---

PRILOGA II

PRISPEVKI V PRORAČUN IN PORAZDELITEV

Ustanovne članice in opazovalka ECCSEL ERIC so se dogovorile o tem petletnem proračunu (tečaji iz leta 2016). Članice in opazovalka so se dogovorile, da se odhodki enakomerno porazdelijo mednje, in sicer tako, da v prvih petih letih ne presegajo 80 000 EUR na članico in opazovalko na leto, pri čemer se ne upošteva prispevek države gostiteljice za kritje ene tretjine skupnih stroškov. Točne individualne letne članarine bodo odvisne od števila novih članic in/ali opazovalk, ki se bodo vključile v ECCSEL ERIC.

Proračun vključuje sredstva za operativni center ECCSEL, ki je odgovoren za centralno upravljanje in načrtovanje ter usklajevanje delovanja in razvoja infrastrukture. Ustanoviteljice trenutno nimajo nobenih načrtov, ki bi kazali, da bo ECCSEL ERIC sam upravljal ali financiral raziskovalne objekte.

| Obdobje načrtovanja | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2017–2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Leto ustanovitve (*1) | Faza polnega delovanja | |
| ODHODKI |
| Osebje operativnega centra | 235 000 | 400 000 | 500 000 | 600 000 | 600 000 | 2 335 000 |
| Sistem IT | 10 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 110 000 |
| Najem pisarniških prostorov | 15 000 | 20 000 | 30 000 | 30 000 | 30 000 | 125 000 |
| Potovanja | 25 000 | 40 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 215 000 |
| Storitve, oddane v zunanje izvajanje | 75 000 | 115 000 | 145 000 | 145 000 | 145 000 | 625 000 |
| Skupni odhodki (v EUR) | 360 000 | 600 000 | 750 000 | 850 000 | 850 000 | 3 410 000 |
| PRIHODKI |
| Država gostiteljica (Norveška) | 120 000 | 200 000 | 250 000 | 284 000 | 284 000 | 1 138 000 |
| Države članice in opazovalke (*2) | 240 000 | 400 000 | 500 000 | 566 000 | 566 000 | 2 272 000 |
| Skupni prihodki (v EUR) | 360 000 | 600 000 | 750 000 | 850 000 | 850 000 | 3 410 000 |
| STROŠKI NA ČLANICO |
| Število članic (razen gostiteljice) (*3) | 3 | 5 | 7 | 9 | 11 | |
| Stroški na članico (v EUR)
   (*4) | 80 000 | 80 000 | 71 429 | 62 889 | 51 455 | 345 772 |

Obdobje načrtovanja

2017

2018

2019

2020

2021

2017–2021

Leto ustanovitve (*1)

Faza polnega delovanja

ODHODKI

Osebje operativnega centra

235 000

400 000

500 000

600 000

600 000

2 335 000

Sistem IT

10 000

25 000

25 000

25 000

25 000

110 000

Najem pisarniških prostorov

15 000

20 000

30 000

30 000

30 000

125 000

Potovanja

25 000

40 000

50 000

50 000

50 000

215 000

Storitve, oddane v zunanje izvajanje

75 000

115 000

145 000

145 000

145 000

625 000

Skupni odhodki (v EUR)

360 000

600 000

750 000

850 000

850 000

3 410 000

PRIHODKI

Država gostiteljica (Norveška)

120 000

200 000

250 000

284 000

284 000

1 138 000

Države članice in opazovalke (*2)

240 000

400 000

500 000

566 000

566 000

2 272 000

Skupni prihodki (v EUR)

360 000

600 000

750 000

850 000

850 000

3 410 000

STROŠKI NA ČLANICO

Število članic (razen gostiteljice) (*3)

3

5

7

9

11

Stroški na članico (v EUR)
   (*4)

80 000

80 000

71 429

62 889

51 455

345 772

---

(*1)  Prvo leto se delno prekriva z izvajanjem financiranja projekta INFRADEV-3 v okviru pobude OBZORJE 2020.

(*2)  Generalna skupščina se lahko odloči za začetno članarino za opazovalke, ki se razlikuje od običajne članarine.

(*3)  Predvideno število članic in opazovalk (razen države gostiteljice) – minimalni scenarij.

(*4)  Po pridružitvi več držav bodo stroški nižji. Predvidena podpora industrije ni upoštevana.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/29

---

Higienske smernice združenja ESSA za proizvodnjo kalčkov in semen za kalitev

(2017/C 220/03)

Povzetek

Trg kalečih semen v EU je zelo specializiran nišni segment trga svežih proizvodov s približno 120 profesionalnimi obrati za proizvodnjo v EU. Po krizi zaradi bakterije EHEC leta 2011 in na podlagi znanstvenega mnenja agencije EFSA z naslovom „Scientific Opinion on the risk posed by Shiga toxin- producing Escherichia coli (STEC) and other pathogenic bacteria in seeds and sprouted seeds“ (Znanstveno mnenje o tveganju zaradi enterohemoragične Escherichia coli (EHEC) in drugih patogenih bakterij v semenih in kalečih semenih) je začela veljati nova zakonodaja EU, katere namen je izboljšati varnost tega segmenta proizvodov v vsej Evropi. V pomoč pri izvajanju teh posebnih predpisov so bile pripravljene različne nacionalne smernice. Cilj teh evropskih smernic Evropskega združenja za kaleča semena (ESSA) je zagotoviti celovita navodila o higienskih praksah za varno proizvodnjo kalčkov in semen za kalitev ter dati te informacije na voljo proizvajalcem kalčkov v evropskih in drugih državah.

Te smernice je mogoče uporabiti za oblikovanje kontrolnih seznamov in programov, da se olajša uporaba smernic.

Področje uporabe tega priročnika

Te smernice se nanašajo na proizvodnjo kalčkov in pridelavo semen za kalitev za trg v skladu z veljavno zakonodajo Evropske unije. Kalitev semen – vlaženje semen za povečanje vsebnosti vode v njih, da se prekine njihovo mirovanje, dokler ne požene nova rastlina – je v EU primarna proizvodnja. Te higienske smernice zajemajo dejavnosti, ki so del primarne proizvodnje. Dejavnosti, ki niso del primarne proizvodnje, vanje niso zajete, med drugimi razpoložljivimi viri v nadaljevanju pa so lahko navedene morebitne alternativne smernice. Te smernice ne zajemajo proizvodnje drugih kalečih semen, na primer mladih rastlin, poganjkov, kreše in proizvodov, pridelanih na rastnem substratu ali v tleh v rastlinjakih. Proizvode kalečih semen, ki so izvzeti iz področja uporabe teh smernic, zajema priporočilo Komisije „Guidance document on addressing microbiological risks in fresh fruit and vegetables at primary production through good hygiene“ (1) (Smernice o preprečevanju mikrobioloških tveganj pri primarni proizvodnji svežega sadja in zelenjave z dobro higieno).

Zakonodaja EU, ki se uporablja za proizvodnjo kalčkov in semen za kalitev

Splošne zahteve glede varnosti hrane, vključno z obveznostjo dajanja v promet varnih živil, so določene v Uredbi (EU) št. 178/2002. Higiensko proizvodnjo živil v EU zajema Uredba (ES) št. 852/2004, zlasti del A Priloge 1 k tej uredbi. Od primarnih proizvajalcev se zahteva, da zagotovijo, da so primarni proizvodi zaščiteni pred kontaminacijo, na primer z uvedbo ukrepov, ki preprečujejo kontaminacijo iz zraka, tal, vode, gnojil, fitofarmacevtskih sredstev in biocidov ter zaradi skladiščenja in odstranjevanja odpadkov ter ravnanja z njimi. Te smernice ponujajo praktične primere, ki dopolnjujejo te splošne določbe.

Podrobnejše zahteve glede proizvodnje kalčkov so opredeljene v več drugih uredbah EU: Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 208/2013 o zahtevah glede sledljivosti za kalčke in semena, namenjena za proizvodnjo kalčkov, Uredba Komisije (EU) št. 209/2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 2073/2005 glede mikrobioloških meril za kalčke, Uredba Komisije (EU) št. 210/2013 o odobritvi obratov za proizvodnjo kalčkov in Uredba Komisije (EU) št. 211/2013 (spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 704/2014) o zahtevah za certificiranje za uvoz v Unijo kalčkov in semen, namenjenih za proizvodnjo kalčkov. Zahteve iz teh uredb so zajete v teh smernicah.

Vsa zakonodaja EU, na katero se sklicuje ta priročnik, je navedena v Prilogi I k temu priročniku. V Prilogi II so navedeni drugi ustrezni viri informacij, ki se nanašajo na proizvodnjo kalčkov.

Te smernice zajemajo minimalne zahteve za proizvodnjo kalčkov v EU. Nekatere države članice EU so morda sprejele strožje zahteve glede proizvajalcev kalčkov s sedežem v zadevnih državah članicah. Na splošno se priporoča, da proizvajalci kalčkov vzdržujejo stike s svojimi pristojnimi organi in tako ostanejo obveščeni o pravilih, ki se uporabljajo v njihovih državah članicah.

Dodatni dokumenti, ki presegajo te smernice

Dodatne smernice so na voljo v ustreznih publikacijah zbirke Codex Alimentarius, v okviru splošnih dobrih kmetijskih praks in higienskih praks, ki so jih pripravili različni nacionalni organi, ter v smernicah različnih zasebnih zainteresiranih strani in shemah certificiranja. Informacije o smernicah, s katerimi je seznanjeno Evropsko združenje za kaleča semena (ESSA), so vključene v razpoložljive vire in priloge k tem smernicam.

IZJAVA O OMEJITVI ODGOVORNOSTI

Te smernice so priporočilo in niso pravno zavezujoče. Pripravljene so le v informativne namene. Evropsko združenje za kaleča semena (ESSA) ne zagotavlja točnosti predloženih informacij in ne prevzema odgovornosti za kakršno koli uporabo teh smernic. Pred uporabo teh informacij bi morali uporabniki zato sprejeti vse potrebne varnostne ukrepe, saj jih v celoti uporabljajo na lastno odgovornost. Evropska komisija in pristojni organi držav članic EU so dolžni izvrševati evropsko zakonodajo glede varnosti hrane. Za celovite informacije o pravnih zahtevah v državi članici sedeža naj se proizvajalci kalčkov obrnejo na svoje pristojne organe.

Vsebina

| Seznam kratic | 31 |
| --- | --- |

| OPREDELITEV POJMOV | 31 |
| --- | --- |

| 1. | PROIZVODNJA KALČKOV | 34 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.A | Obrat | 34 |
| --- | --- | --- |

1.A

| 1.A.1 | Odobritev obratov za proizvodnjo kalčkov | 34 |
| --- | --- | --- |

1.A.1

| 1.A.2 | Zasnova in razporeditev prostorov | 35 |
| --- | --- | --- |

1.A.2

| 1.A.3 | Higienizacija | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.3

| 1.A.4 | Vzdrževanje | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.4

| 1.A.5 | Zdravstveno stanje delavcev | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.5

| 1.A.6 | Zatiranje škodljivih organizmov | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.6

| 1.A.7 | Osebna higiena in primerna oblačila | 37 |
| --- | --- | --- |

1.A.7

| 1.A.8 | Ravnanje z odpadki | 37 |
| --- | --- | --- |

1.A.8

| 1.B | Usposabljanje | 38 |
| --- | --- | --- |

1.B

| 1.C | Nadzor prejetih semen | 38 |
| --- | --- | --- |

1.C

| 1.C.1 | Uvozno potrdilo | 38 |
| --- | --- | --- |

1.C.1

| 1.C.2 | Zahteve glede sledljivosti, ki se nanašajo na prejeta semena | 39 |
| --- | --- | --- |

1.C.2

| 1.C.3 | Vizualni pregled | 39 |
| --- | --- | --- |

1.C.3

| 1.D | Skladiščenje semen | 39 |
| --- | --- | --- |

1.D

| 1.E | Analiza tveganj in kritičnih kontrolnih točk | 40 |
| --- | --- | --- |

1.E

| 1.F | Raba vode | 40 |
| --- | --- | --- |

1.F

| 1.G | Postopek kalitve | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G

| 1.G.1 | Prvotno spiranje semen | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G.1

| 1.G.2 | Mikrobiološka dekontaminacija semen | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G.2

| 1.G.3 | Namakanje pred kalitvijo | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.3

| 1.G.4 | Kalitev, rast in namakanje | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.4

| 1.G.5 | Spravilo | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.5

| 1.H | Predelava, pakiranje, skladiščenje in prevoz | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H

| 1.H.1 | Končno spiranje, odstranjevanje luščin in hlajenje | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.1

| 1.H.2 | Mikrobiološka dekontaminacija kalčkov | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.2

| 1.H.3 | Materiali in izdelki, namenjeni za stik s kalčki | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.3

| 1.H.4 | Skladiščenje kalčkov | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.4

| 1.H.5 | Informacije o proizvodih in ozaveščenost potrošnikov | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.5

| 1.H.6 | Prevoz | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.6

| 1.I | Mikrobiološke preiskave semen in kalčkov | 42 |
| --- | --- | --- |

1.I

| 1.I.1 | Smernice za odvzem vzorcev semen | 43 |
| --- | --- | --- |

1.I.1

| 1.I.2 | Pogostost vzorčenja in testiranja kalčkov vsaj 48 ur po začetku postopka kalitve | 43 |
| --- | --- | --- |

1.I.2

| 1.I.3 | Vzorčenje končnega proizvoda | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.3

| 1.I.4 | Rezultati testiranja | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.4

| 1.I.5 | Odstopanje od predhodnega testiranja vseh serij semen iz točke 1.I.1 | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.5

| 1.I.6 | Alternativno testiranje, ki ga izvede dobavitelj semen | 45 |
| --- | --- | --- |

1.I.6

| 1.J | Ukrepanje v primeru kontaminacije | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J

| 1.J.1 | Odkritje kontaminacije, preden je živilo izstopilo iz nadzora proizvajalca kalčkov | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J.1

| 1.J.2 | Odkritje kontaminacije po tem, ko je živilo izstopilo iz nadzora proizvajalca kalčkov – umik in odpoklic | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J.2

| 1.K | Sledljivost in vodenje evidenc | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K

| 1.K.1 | Sledljivost obdelave v obratu za kalitev | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K.1

| 1.K.2 | Zahteve glede sledljivosti končnega proizvoda – kalčkov | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K.2

| 1.K.3 | Izvzetja iz zahtev tega poglavja | 47 |
| --- | --- | --- |

1.K.3

| 1.L | Povzetek: Obveznost evidentiranja | 47 |
| --- | --- | --- |

1.L

| 2. | PRIDELAVA SEMEN | 48 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.A | Splošno | 48 |
| --- | --- | --- |

2.A

| 2.B | Obdelava tal/zemljišča | 48 |
| --- | --- | --- |

2.B

| 2.C | Higiena delavcev | 49 |
| --- | --- | --- |

2.C

| 2.D | Namakanje | 49 |
| --- | --- | --- |

2.D

| 2.E | Semena | 49 |
| --- | --- | --- |

2.E

| 2.F | Sušenje rastlin oziroma plodov | 49 |
| --- | --- | --- |

2.F

| 2.G | Mlatenje | 49 |
| --- | --- | --- |

2.G

| 2.H | Skladiščenje po spravilu | 49 |
| --- | --- | --- |

2.H

| 2.I | Predelava | 49 |
| --- | --- | --- |

2.I

| Priloga I: Splošna zakonodaja in specifična zakonodaja o kalčkih | 51 |
| --- | --- |

| Priloga II: Drugi relevantni viri informacij | 52 |
| --- | --- |

Seznam kratic

CCP: kritična kontrolna točka

ES: Evropska skupnost

EFSA: Evropska agencija za varnost hrane

ESSA: Evropsko združenje za kaleča semena

EU: Evropska unija

DKP: dobre kmetijske prakse

DHP: dobre higienske prakse

HACCP: analiza tveganj in kritičnih kontrolnih točk

EHEC: enterohemoragična E. coli O157, O26, O111, O103, O145 in O104:H4

SZO: Svetovna zdravstvena organizacija

OPREDELITEV POJMOV

Serija
   (2)
  : količina kalčkov ali semen za kalitev z istim taksonomskim imenom, ki se odpremi iz istega obrata v isti namembni kraj na isti dan. Ena ali več serij lahko sestavljajo pošiljko. Vendar se za eno serijo štejejo tudi semena z različnimi taksonomskimi imeni, ki so v isti embalaži in so namenjena za kaljenje skupaj, ter kalčki iz teh semen.

Čista voda
   (3)
  : pomeni čisto morsko in sladko vodo podobne kakovosti.

Pristojni organ
   (4)
  : osrednji organ države članice, pristojen za organizacijo uradnega nadzora, ali kateri koli drug organ, na katerega je osrednji organ prenesel to pristojnost; kadar je to primerno, vključuje tudi ustrezen organ tretje države.

Pošiljka
   (5)
  : pomeni količino kalčkov ali semen, namenjenih za proizvodnjo kalčkov, ki: (i) izvira iz iste tretje države; (ii) je zajeta v istih spričevalih; (iii) se prevaža z istim prevoznim sredstvom.

Kontaminacija
   (6)
  : pomeni prisotnost ali nastanek tveganja.

Kreša
   (7)
  : kaleča semena, pridobljena s kalitvijo in razvojem pravih semen v tleh ali v hidroponskem substratu, za proizvodnjo zelenih poganjkov z zelo mladimi listi in/ali kotiledonov. Kreša se prodaja kot celotna rastlina v substratu ali zemlji.

Kritična kontrolna točka (CCP)
   (8)
  : faza, v kateri je mogoče izvesti nadzor in ki je nujna za preprečitev ali odpravo tveganja za varnost hrane ali njegovo zmanjšanje na sprejemljivo raven.

Obrat
   (9)
  : katera koli poslovna enota nosilca živilske dejavnosti.

Dobre kmetijske prakse
   (10)
  : prakse, ki se nanašajo na okoljsko, ekonomsko in družbeno trajnost postopkov na kmetiji ter se odražajo v varnih in kakovostnih živilskih in neživilskih kmetijskih proizvodih.

Dobre higienske prakse
   (11)
  : splošni, osnovni pogoji za higiensko proizvodnjo živil, vključno z zahtevami za higiensko zasnovo, postavitev in delovanje obrata, higiensko postavitev in uporabo opreme, načrtovano vzdrževanje in čiščenje ter usposabljanje osebja in njegovo higieno. Razvit program dobrih higienskih praks, ki se izvaja, je temeljni pogoj za sistem HACCP.

Hrana
   (12)
  : vsaka snov ali izdelek, v predelani, delno predelani ali nepredelani obliki, ki je namenjen ali za katerega se smiselno pričakuje, da ga bodo uživali ljudje.

Nosilec živilske dejavnosti
   (13)
  : fizična ali pravna oseba, odgovorna za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev živilske zakonodaje v svoji živilski dejavnosti.

Higiena živil
   (14)
  : v nadaljnjem besedilu „higiena“, pomeni ukrepe in pogoje, potrebne za nadzor tveganj in za zagotovitev ustreznosti živil za prehrano ljudi, ob upoštevanju njihove predvidene uporabe.

Živilska zakonodaja
   (15)
  : zakoni in drugi predpisi, ki urejajo sektor živil na splošno in zlasti varnost živil na ravni Skupnosti ali nacionalni ravni; zajema vse faze pridelave, predelave in distribucije živil pa tudi krme, pridelane za ali s katero se krmijo živali za pridobivanje hrane.

Dejavnik tveganja
   (16)
  : biološki, kemijski ali fizikalni dejavnik v živilu oziroma lastnost ali stanje živila, ki lahko ogroža zdravje ljudi.

Analiza tveganj
   (17)
  : postopek zbiranja in vrednotenja informacij o tveganjih in pogojih za nastanek tveganj, da se določi, katera so pomembna za varnost hrane in katera bi bilo zato treba obravnavati v načrtu HACCP.

Analiza tveganj in kritičnih kontrolnih točk (HACCP)
   (18)
  : sistem, ki opredeljuje, ocenjuje in nadzoruje tveganja, ki so pomembna za varnost hrane.

Označevanje
   (19)
  : pomeni vse navedbe, podatke, trgovska imena, blagovne znamke, slikovno gradivo ali simbole v zvezi z živilom, ki se namestijo na kakršno koli vrsto embalaže, dokument, obvestilo, označbo, obroček ali vratno etiketo, ki spremlja ali se nanaša na takšno živilo.

Mikrobiološko merilo
   (20)
  : merilo, ki določa sprejemljivost živila, serije živil ali proizvodnega postopka na podlagi odsotnosti, prisotnosti ali števila mikroorganizmov in/ali količine njihovih toksinov/metabolitov na enoto mase, prostornine, površine ali serije.

Spremljanje
   (21)
  : izvajanje načrtovanega zaporedja opazovanj ali meritev nadzornih parametrov, da se ugotovi, ali je kritična kontrolna točka pod nadzorom.

Uradni nadzor
   (22)
  : kakršna koli oblika nadzora, ki jo pristojni organ ali Skupnost izvaja zaradi preverjanja skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in dobrobiti živali.

Pakiranje
   (23)
  : pomeni dajanje enega ali več embaliranih živil v sekundarno posodo in sekundarno posodo samo.

Primarna pridelava
   (24)
  : pridelava, reja ali gojenje primarnih proizvodov, vključno z žetvijo, molžo in prirejo domačih živali pred zakolom. Vključuje tudi lov in ribolov ter pobiranje samoniklih proizvodov.

Primarni proizvodi
   (25)
  : proizvodi primarne proizvodnje, tudi rastlinski, živinorejski, lovski in ribiški proizvodi.

Pitna voda
   (26)
  : voda, ki izpolnjuje minimalne zahteve, določene v Direktivi Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi.

Živila za neposredno uživanje
   (27)
  : živila, ki jih proizvajalec nameni neposredni prehrani ljudi in jih pred uporabo ni treba kuhati ali kako drugače obdelati, da bi se izničila ali na sprejemljivo raven zmanjšala prisotnost določenih mikroorganizmov.

Reprezentativni vzorec
   (28)
  : vzorec, ki ohranja značilnosti serije, iz katere je odvzet. To je zlasti pomembno pri naključnih vzorcih, kjer mora za vsak sestavni del serije obstajati enaka verjetnost, da bo vključen v vzorec.

Tveganje
   (29)
  : možnost ali verjetnost pojava neželenega učinka na zdravje in resnost tega učinka, ki je posledica ogroženosti.

Analiza tveganja
   (30)
  : proces, sestavljen iz treh med seboj povezanih sestavnih delov: ocene tveganja, obvladovanja tveganja in obveščanja o tveganju.

Vzorec
   (31)
  : skupek ene ali več enot ali del snovi, ki je iz populacije ali večje količine snovi izbran na različne načine z namenom pridobiti podatke o določeni lastnosti zadevne populacije ali snovi in podlago za odločanje o zadevni populaciji ali snovi ali postopku njene proizvodnje.

Semena za kalitev
   (32)
  : semena, namenjena za proizvodnjo kalčkov.

Pridelovalec semen
   (33)
  : katera koli oseba, odgovorna za vodenje dejavnosti, povezanih s primarno pridelavo semen, vključno z dejavnostmi po spravilu.

Distributer semen
   (34)
  : katera koli oseba, odgovorna za distribucijo semen (njihovo obdelavo, skladiščenje in prevoz) do proizvajalcev kalčkov. Distributerji semen lahko poslujejo z enim ali več pridelovalci semen in so lahko tudi sami pridelovalci.

Poganjki
   (35)
  : kaleča semena, pridobljena s kalitvijo in razvojem semen za proizvodnjo zelenih poganjkov z zelo mladimi listi in/ali kotiledonov. Poganjki in listi se spravljajo ob koncu proizvodnega postopka, končni proizvod pa ne zajema korenin in semenske ovojnice.

Voda, uporabljena za namakanje kalčkov
   (36)
  : voda, ki je bila med postopkom kalitve v stiku s kalčki.

Kalčki
   (37)
  : proizvod, pridobljen iz kalitve semen in njihovega razvoja v vodi ali drugem gojišču, ki je pobran, preden se na njem razvijejo pravi listi, in ki se je cel, vključno s semenom.

Kaleča semena
   (38)
  : zajemajo naslednje kategorije: kalčke, krešo in poganjke.

Proizvajalec kalčkov
   (39)
  : katera koli oseba, odgovorna za vodenje dejavnosti, povezanih s proizvodnjo kalečih semen.

Distributer kalečih semen
   (40)
  : katera koli oseba, odgovorna za distribucijo kalečih semen (njihovo obdelavo, skladiščenje in prevoz) do kupca/stranke. Distributerji kalečih semen lahko poslujejo z enim ali več proizvajalci kalečih semen in so lahko tudi sami proizvajalci.

Snovi
   (41)
  : kemijski elementi in njihove spojine, kot se pojavljajo v naravi ali so izdelani industrijsko, vključno s kakršno koli nečistočo, ki je neizogibna posledica proizvodnega procesa.

Sledljivost
   (42)
  : možnost sledenja in spremljanja živila, krme, živali, ki daje hrano, ali snovi, ki je namenjena ali za katero se pričakuje, da bo vključena v živilo ali krmo, skozi vse faze pridelave, predelave in distribucije.

1.   PROIZVODNJA KALČKOV

1.A   Obrat

1.A.1   Odobritev obratov za proizvodnjo kalčkov

Pred začetkom proizvodnje kalčkov se morajo proizvajalci registrirati pri nacionalnih organih. Na podlagi člena 6 Uredbe (ES) št. 852/2004 v EU velja pravna zahteva, da se morajo vsi nosilci živilske dejavnosti registrirati pri pristojnih nacionalnih organih. Poleg tega mora v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 210/2013 pristojni organ države članice EU odobriti obrat za proizvodnjo kalčkov, ki se nahaja v zadevni državi članici. Pred odobritvijo proizvajalca kalčkov mora pristojni organ preveriti, ali nosilec upošteva Prilogo I k Uredbi (ES) št. 852/2004 o higieni živil in Prilogo k Uredbi Komisije (EU) št. 210/2013. Proizvajalci kalčkov morajo zagotoviti, da so kalčki, ki jih proizvajajo, zaščiteni pred kontaminacijo.

Proizvajalci kalčkov morajo sprejeti tudi ukrepe za nadzor nad kontaminacijo iz zraka, tal, vode, gnojil, fitofarmacevtskih sredstev in biocidov ter zaradi skladiščenja in odstranjevanja odpadkov ter ravnanja z njimi.

V praksi lahko pristojni organi na podlagi teh smernic ali seznama nacionalnih smernic preverijo, ali proizvajalci kalčkov izpolnjujejo določbe iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 852/2004 o splošnih pravilih glede higiene živil.

1.A.2   Zasnova in razporeditev prostorov

Pravne zahteve za odobritev obratov za proizvodnjo kalčkov so navedene v Prilogi k Uredbi Komisije (EU) št. 210/2013. Zahteve, navedene v Uredbi Komisije (EU) št. 210/2013, so:

| 1. | Oblika in razporeditev obratov omogoča dobro higiensko prakso pri ravnanju z živili, vključno z zaščito pred kontaminacijo med izvajanjem dejavnosti in v času med njimi. Še zlasti je pomembno, da se površine (vključno s površinami opreme) prostorov, kjer se ravna z živili, in tiste, ki so v stiku z živili, ohranjajo v dobrem stanju, so enostavne za čiščenje in po potrebi za razkuževanje. |
| --- | --- |

1.

Oblika in razporeditev obratov omogoča dobro higiensko prakso pri ravnanju z živili, vključno z zaščito pred kontaminacijo med izvajanjem dejavnosti in v času med njimi. Še zlasti je pomembno, da se površine (vključno s površinami opreme) prostorov, kjer se ravna z živili, in tiste, ki so v stiku z živili, ohranjajo v dobrem stanju, so enostavne za čiščenje in po potrebi za razkuževanje.

| 2. | Zagotovijo se ustrezne naprave za čiščenje, razkuževanje in skladiščenje delovnega orodja in opreme. Te naprave so enostavne za čiščenje ter imajo primerno napeljavo vroče in mrzle vode. |
| --- | --- |

2.

Zagotovijo se ustrezne naprave za čiščenje, razkuževanje in skladiščenje delovnega orodja in opreme. Te naprave so enostavne za čiščenje ter imajo primerno napeljavo vroče in mrzle vode.

| 3. | Če je potrebno, je treba zagotoviti ustrezne pogoje za pranje živil. Pri vsakem koritu ali drugi napravi, namenjeni pranju živil, se zagotovi ustrezna oskrba s pitno vodo, čiščenje in po potrebi razkuževanje. |
| --- | --- |

3.

Če je potrebno, je treba zagotoviti ustrezne pogoje za pranje živil. Pri vsakem koritu ali drugi napravi, namenjeni pranju živil, se zagotovi ustrezna oskrba s pitno vodo, čiščenje in po potrebi razkuževanje.

| 4. | Vsa oprema, s katero semena in kalčki pridejo v stik, je zasnovana, izdelana iz takih materialov in vzdrževana v takem stanju, da se kar najbolj zmanjša kakršno koli tveganje kontaminacije ter da jo je mogoče očistiti in po potrebi razkužiti. |
| --- | --- |

4.

Vsa oprema, s katero semena in kalčki pridejo v stik, je zasnovana, izdelana iz takih materialov in vzdrževana v takem stanju, da se kar najbolj zmanjša kakršno koli tveganje kontaminacije ter da jo je mogoče očistiti in po potrebi razkužiti.

| 5. | Pri tem veljajo ustrezni postopki, s katerimi se zagotovi:






  a. | čistost obrata za proizvodnjo kalčkov in po potrebi njegova razkužitev; |
| --- | --- | --- |

5.

Pri tem veljajo ustrezni postopki, s katerimi se zagotovi:

a.

čistost obrata za proizvodnjo kalčkov in po potrebi njegova razkužitev;

| b. | temeljito čiščenje vse opreme, s katero semena in kalčki pridejo v stik, in njena morebitna razkužitev. Čiščenje in razkuževanje take opreme se izvaja dovolj pogosto, da se prepreči kakršno koli tveganje kontaminacije. |
| --- | --- |

b.

temeljito čiščenje vse opreme, s katero semena in kalčki pridejo v stik, in njena morebitna razkužitev. Čiščenje in razkuževanje take opreme se izvaja dovolj pogosto, da se prepreči kakršno koli tveganje kontaminacije.

Poleg tega bi bilo treba upoštevati še naslednje zahteve:

| — | proizvodnja kalčkov bi morala potekati v povsem zaprtih prostorih; |
| --- | --- |

—

proizvodnja kalčkov bi morala potekati v povsem zaprtih prostorih;

| — | prostori bi morali biti zasnovani tako, da so semena in kalčki ločeni od predmetov in snovi, ki bi lahko pomenili tveganje kontaminacije. Proizvodnja in drugi povezani postopki (ravnanje z odpadki, higiena delavcev itd.) bi morali biti zasnovani tako, da se kar najbolj zmanjša vsakršno tveganje navzkrižne kontaminacije. Če je mogoče, bi bilo treba območja, kjer se semena sprejemajo in shranjujejo, območja, kjer se semena pripravljajo in izpirajo, območja, kjer poteka kalitev, in območja, kjer se kalčki hladijo in pakirajo, fizično ločiti. Če je mogoče, se semena in kalčki ne bi smeli vračati v prostor, v katerem so že bili. Če je to ustrezno, se lahko osebje o poteku proizvodnega postopka obvesti z znaki ali označbami. Prostori bi morali biti taki, da jih je mogoče preprosto čistiti in vzdrževati; |
| --- | --- |

—

prostori bi morali biti zasnovani tako, da so semena in kalčki ločeni od predmetov in snovi, ki bi lahko pomenili tveganje kontaminacije. Proizvodnja in drugi povezani postopki (ravnanje z odpadki, higiena delavcev itd.) bi morali biti zasnovani tako, da se kar najbolj zmanjša vsakršno tveganje navzkrižne kontaminacije. Če je mogoče, bi bilo treba območja, kjer se semena sprejemajo in shranjujejo, območja, kjer se semena pripravljajo in izpirajo, območja, kjer poteka kalitev, in območja, kjer se kalčki hladijo in pakirajo, fizično ločiti. Če je mogoče, se semena in kalčki ne bi smeli vračati v prostor, v katerem so že bili. Če je to ustrezno, se lahko osebje o poteku proizvodnega postopka obvesti z znaki ali označbami. Prostori bi morali biti taki, da jih je mogoče preprosto čistiti in vzdrževati;

| — | sanitarni prostori bi morali biti opremljeni s čisto, toplo tekočo vodo, odmerniki mila in opremo za sušenje rok (kot so brisače za enkratno uporabo). Priporoča se namestitev samodejnih pip na senzorje. Kjer je mogoče, bi morali biti sanitarni prostori zasnovani tako, da ne omogočajo neposrednega dostopa na območje proizvodnega postopka. Opremljeni bi morali biti tako, da zagotavljajo higienično odstranjevanje odpadkov, in morali bi se ustrezno redno čistiti in vzdrževati; |
| --- | --- |

—

sanitarni prostori bi morali biti opremljeni s čisto, toplo tekočo vodo, odmerniki mila in opremo za sušenje rok (kot so brisače za enkratno uporabo). Priporoča se namestitev samodejnih pip na senzorje. Kjer je mogoče, bi morali biti sanitarni prostori zasnovani tako, da ne omogočajo neposrednega dostopa na območje proizvodnega postopka. Opremljeni bi morali biti tako, da zagotavljajo higienično odstranjevanje odpadkov, in morali bi se ustrezno redno čistiti in vzdrževati;

| — | delavci bi morali imeti na voljo garderobo ali podoben prostor (glej točko 1.A.7); |
| --- | --- |

—

delavci bi morali imeti na voljo garderobo ali podoben prostor (glej točko 1.A.7);

| — | za preprečevanje kontaminacije iz zraka bi bilo treba ustrezno poskrbeti, da živila niso neposredno izpostavljena zraku iz virov, ki bi lahko bili kontaminirani (na primer plesen, vlaga itd.). Klimatske naprave ne bi smele pihati neposredno na živila. Če je to ustrezno in izvedljivo, bi bilo treba uporabiti instrumente za razmaščevanje, izsuševanje in filtriranje zraka. Po potrebi bi morali biti ti instrumenti redno vzdrževani. |
| --- | --- |

—

za preprečevanje kontaminacije iz zraka bi bilo treba ustrezno poskrbeti, da živila niso neposredno izpostavljena zraku iz virov, ki bi lahko bili kontaminirani (na primer plesen, vlaga itd.). Klimatske naprave ne bi smele pihati neposredno na živila. Če je to ustrezno in izvedljivo, bi bilo treba uporabiti instrumente za razmaščevanje, izsuševanje in filtriranje zraka. Po potrebi bi morali biti ti instrumenti redno vzdrževani.

Nekatere države članice EU so morda sprejele strožje zahteve glede zasnove in razporeditve prostorov.

1.A.3   Higienizacija

Kadar je to ustrezno, bi bilo treba higienizacijo izvesti s čiščenjem in dezinfekcijo površin in opreme. Prostori za kalitev bi morali imeti zapisan načrt čiščenja (z navedbo metod in urnika osebja), da se zagotovi, da se vsa ustrezna območja prostorov redno čistijo. V načrtu čiščenja bi morala biti navedena pogostost čiščenja. V tem načrtu bi morala biti opredeljena območja, kjer je verjetna prisotnost vlage, plesni, umazanije, živali, žuželk ali bakterij, ter opisan način, kako to preprečiti.

Vso opremo, ki prihaja v stik s semeni ali kalčki, bi bilo treba redno čistiti in dezinficirati ter na koncu še sprati z vodo, po potrebi v skladu z navodili za uporabo čistilnih sredstev. Za čiščenje in dezinfekcijo bi bilo treba uporabiti le odobrena čistilna sredstva in poleg tega se lahko uporabi le pitna voda ali voda iz zanesljivega vira. Če je mogoče, bi morala biti oprema taka, da jo je mogoče preprosto čistiti ali dezinficirati.

Čiščenje in dezinfekcijo bi bilo treba izvajati tako, da je nemogoče, da bi se živila kontaminirala s čistilnimi sredstvi (na primer s čiščenjem v času, ko semena ne kalijo). Če se uporabljajo biocidni proizvodi, morajo ustrezati zahtevam, navedenim v evropski uredbi o biocidih (Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014) in določbam nacionalnih organov.

Preden očiščene/dezinficirane površine spet pridejo v stik z živili, mora preteči dovolj časa, v skladu z navodili za uporabo čistilnega sredstva.

Podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kalčkov, bi morala voditi evidence o datumih čiščenja in dezinfekcije, območjih in opremi, ki so bili očiščeni, ter uporabljenih kemikalijah.

Vsako tveganje kontaminacije z drobci stekla ali kovine, odpadki, kemijskimi snovmi, sredstvi za čiščenje in dezinfekcijo ali drugimi nevarnimi predmeti bi bilo treba čim bolj zmanjšati tako, da se taki predmeti ločijo od proizvodnega postopka. Sredstva za čiščenje in dezinfekcijo bi bilo treba hraniti v temu namenjenem zaklenjenem prostoru ali omari z ustreznimi znaki ali označbami.

1.A.4   Vzdrževanje

Vzdrževalna dela bi bilo treba izvajati tako, da se prepreči kontaminacija živil (na primer z izvajanjem popravil zunaj proizvodnega območja ali v času, ko proizvodnja ne poteka). Kadar je to ustrezno, bi bilo treba po vzdrževalnih delih očistiti ali dezinficirati površine in opremo, ki bo prišla v stik z živili.

Voditi bi bilo treba evidence o vzdrževalnih delih, vključno z datumi in opredelitvijo vzdrževanih predmetov.

1.A.5   Zdravstveno stanje delavcev

Člani osebja, za katere je znano ali se domneva, da imajo bolezen, ki bi se lahko prenesla na kalčke, ne bi smeli imeti dostopa na območja, kjer bi lahko prišli v neposreden ali posreden stik s semeni ali kalčki.

Poškodbe osebja, ki bi lahko pomenile tveganje kontaminacije, bi morale biti ustrezno oskrbljene z vidnimi vodotesnimi obliži ali povoji, preden lahko delavec pride v stik s semeni ali kalčki. Če je mogoče, bi se morali poškodovani delavci izogibati neposrednemu stiku s semeni ali kalčki za prehrano ljudi.

1.A.6   Zatiranje škodljivih organizmov

Proizvodni prostori bi morali biti na splošno v dobrem stanju, ki škodljivim organizmom ali živalim otežuje dostop do prostorov ali zareditev v njih.

Škodljivim organizmom in živalim bi bilo treba preprečiti dostop z zapiranjem oken in drugih dostopnih poti ter z namestitvijo žične mreže ali drugih materialov na okna, če je to ustrezno. Preostale odprtine, ki bi lahko omogočile dostop škodljivim organizmom ali živalim, bi bilo treba zapečatiti. Infrastruktura, povezana s proizvodnim postopkom (na primer cevi ali zračniki), bi morala biti izdelana ali nameščena tako, da se prepreči dostop škodljivim organizmom ali kontaminirajočim snovem.

Nosilci živilske dejavnosti bi morali v preventivne namene sprejeti načrt zatiranja škodljivih organizmov in zagotoviti pasti zanje, da se prepreči kakršna koli zareditev škodljivih organizmov v prostorih. Treba bi bilo skleniti pogodbo z družbo za zatiranje škodljivih organizmov.

1.A.7   Osebna higiena in primerna oblačila

Osebje bi moralo na splošno vzdrževati visoko raven osebne higiene.

Vsakdo, ki dela na območju priprave živil, mora imeti dobro osebno higieno. Vsi delavci bi morali poznati načela higiene in zdravja ter biti obveščeni o vseh tveganjih glede kontaminacije proizvodov. Osebje bi bilo treba primerno usposabljati na področju higiene in glede na naloge, ki jih opravlja, ter redno ocenjevati. Usposabljanje bi moralo potekati v jeziku in na način, ki zagotavljata razumevanje zahtevanih higienskih praks.

Osebje in obiskovalci bi morali v proizvodnem prostoru nositi čista oblačila in pokrivalo za glavo.

Na splošno bi moral biti dostop na predelovalna območja in območja skladiščenja obiskovalcem prepovedan, razen če so bili seznanjeni s higienskimi zahtevami. Obiskovalcem, ki vstopijo na taka območja, bi bilo treba zagotoviti primerno uniformo in poleg tega jih je treba popisati. Evidence o njihovem imenu bi bilo treba hraniti ustrezno časovno obdobje.

Osebje, ki dela na območjih ravnanja z živili, mora vzdrževati dobro higieno:

| — | imeti mora čiste roke ali nositi rokavice, če ravna s semeni in kalčki; |
| --- | --- |

—

imeti mora čiste roke ali nositi rokavice, če ravna s semeni in kalčki;

| — | na območju, kjer se ravna z živili, ne sme kaditi niti pljuvati; |
| --- | --- |

—

na območju, kjer se ravna z živili, ne sme kaditi niti pljuvati;

| — | izogibati se mora kontaminaciji kalčkov s kihanjem ali kašljanjem na kalčke; |
| --- | --- |

—

izogibati se mora kontaminaciji kalčkov s kihanjem ali kašljanjem na kalčke;

| — | zagotoviti mora, da lasje ne povzročajo tveganja kontaminacije; |
| --- | --- |

—

zagotoviti mora, da lasje ne povzročajo tveganja kontaminacije;

| — | z vodotesnimi obliži mora prekriti ureznine, rane, kožo, ki se celi, ali druga stanja kože, ki bi lahko povzročila kontaminacijo živil (na rokah ali drugih izpostavljenih delih telesa); |
| --- | --- |

—

z vodotesnimi obliži mora prekriti ureznine, rane, kožo, ki se celi, ali druga stanja kože, ki bi lahko povzročila kontaminacijo živil (na rokah ali drugih izpostavljenih delih telesa);

| — | ne sme nositi nakita ali kozmetičnih izdelkov, ki bi lahko pomenili tveganje kontaminacije; |
| --- | --- |

—

ne sme nositi nakita ali kozmetičnih izdelkov, ki bi lahko pomenili tveganje kontaminacije;

| — | moralo bi imeti kratko pristrižene in čiste nohte na rokah. |
| --- | --- |

—

moralo bi imeti kratko pristrižene in čiste nohte na rokah.

Umivanje rok bi bilo potrebno:

| — | pred ravnanjem z živili za neposredno uživanje; |
| --- | --- |

—

pred ravnanjem z živili za neposredno uživanje;

| — | po koncu odmora; |
| --- | --- |

—

po koncu odmora;

| — | po obisku stranišča; |
| --- | --- |

—

po obisku stranišča;

| — | po čiščenju; |
| --- | --- |

—

po čiščenju;

| — | po odstranitvi odpadkov. |
| --- | --- |

—

po odstranitvi odpadkov.

Vse tehnike umivanja rok, čeprav so med njimi manjše razlike, zajemajo naslednje korake:

| — | pred nanosom mila se roke najprej zmočijo; |
| --- | --- |

—

pred nanosom mila se roke najprej zmočijo;

| — | roke se temeljito odrgnejo, da se kontaminacija odstrani z vseh delov rok; |
| --- | --- |

—

roke se temeljito odrgnejo, da se kontaminacija odstrani z vseh delov rok;

| — | roke se sperejo s pitno vodo ali vodo iz zanesljivega vira; |
| --- | --- |

—

roke se sperejo s pitno vodo ali vodo iz zanesljivega vira;

| — | roke se higienično osušijo. |
| --- | --- |

—

roke se higienično osušijo.

Higienska pravila, ki jih mora upoštevati osebje, bi morala biti natisnjena in pritrjena na steno, in sicer kot besedilo ali pa v obliki znakov ali označb.

1.A.8   Ravnanje z odpadki

Odpadke bi bilo treba takoj odstraniti iz bližine živil.

Če je to ustrezno, bi morali biti smetnjaki na proizvodnem območju pokriti in odmaknjeni od živil, prazniti pa bi jih bilo treba dnevno. Večje količine odpadkov bi bilo treba takoj odstraniti s proizvodnega območja.

Če so potrebni večji smetnjaki, bi jih bilo treba namestiti zunaj proizvodnega območja, če je mogoče, na območju, ki ni dostopno glodavcem, žuželkam, drugim živalim in drugim škodljivim organizmom.

Smetnjake in zabojnike za smeti bi bilo treba redno čistiti in dezinficirati.

1.B   Usposabljanje

Celotno osebje, ki ima neposreden ali posreden stik s semeni ali kalčki, mora opraviti usposabljanje, da ustrezno razume:

| — | izvajanje sistema zagotavljanja varnosti živil in nadzor nad njim; |
| --- | --- |

—

izvajanje sistema zagotavljanja varnosti živil in nadzor nad njim;

| — | postopke za varnost hrane; |
| --- | --- |

—

postopke za varnost hrane;

| — | upravljanje alergenov v živilih; |
| --- | --- |

—

upravljanje alergenov v živilih;

| — | nevarnosti v zvezi s hrano in z njimi povezana tveganja; |
| --- | --- |

—

nevarnosti v zvezi s hrano in z njimi povezana tveganja;

| — | tveganja, povezana z navzkrižno kontaminacijo; |
| --- | --- |

—

tveganja, povezana z navzkrižno kontaminacijo;

| — | pomembnost visokih standardov čistoče na proizvodnih območjih, območjih, kjer se ravna z živili in kjer se živila pakirajo; |
| --- | --- |

—

pomembnost visokih standardov čistoče na proizvodnih območjih, območjih, kjer se ravna z živili in kjer se živila pakirajo;

| — | tehnike, povezane z nadzorom nad varnostjo hrane in spremljanjem varnosti hrane; |
| --- | --- |

—

tehnike, povezane z nadzorom nad varnostjo hrane in spremljanjem varnosti hrane;

| — | osebno higieno in uporabo primernih oblačil (glej točko 1.A.7). |
| --- | --- |

—

osebno higieno in uporabo primernih oblačil (glej točko 1.A.7).

Celotno osebje, ki je vključeno v higienizacijo, bi moralo opraviti usposabljanje, da razume načrt čiščenja in dezinfekcije, ravnanje s kemijskimi snovmi in ločevanje čistilnih sredstev od proizvodnega postopka.

Proizvajalci kalčkov bi morali voditi evidence o datumih usposabljanj, temah, ki so bile obravnavane, in delavcih, ki so se jih udeležili.

1.C   Nadzor prejetih semen

Na podlagi splošne uredbe EU o živilski zakonodaji (Uredba (ES) št. 178/2002) morajo proizvajalci živil v promet dajati le varne proizvode. To pomeni, da so proizvajalci kalčkov odgovorni za vsakršno morebitno kontaminacijo v zgodnejših fazah dobavne verige, preden serija semen prispe v prostor za kalitev. Zato bi morali proizvajalci kalčkov semena kupovati le od zaupanja vrednih dobaviteljev, ki imajo vzpostavljene postopke za zagotovitev proizvodnje semen ob dobri higieni in za sledljivost serij.

Proizvajalci kalčkov bi morali kupovati le semena, ki so bila gojena tako, da obstaja čim manjše tveganje kontaminacije s patogeni (semena morajo ustrezati namenu).

Pri izpolnjevanju teh zahtev so v pomoč to poglavje in določbe o pridelavi semen, ki so zajete v drugem poglavju teh smernic.

1.C.1   Uvozno potrdilo

Če semena za kalitev izvirajo iz tretje države, mora vsako pošiljko semen na vseh stopnjah trgovanja spremljati uvozno potrdilo, kot se zahteva na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 704/2014 (sprememba Uredbe Komisije (EU) št. 211/2013). Proizvajalcu kalčkov mora biti na voljo kopija tega potrdila, pri čemer jo mora hraniti vsaj do takrat, ko se lahko domneva, da so bili kalčki zaužiti. Potrdilo mora biti izdano v uradnem jeziku ali jezikih države izdajateljice in v jeziku ali jezikih države prejemnice. Če to ni mogoče, je lahko potrdilu priložen sodno overjen prevod v jezik države prejemnice. Kadar semena prispejo v eno državo članico EU in so nato poslana v drugo državo članico EU, lahko pristojni organ države prejemnice zahteva sodno overjen prevod potrdila v svoj jezik. Vzorec uvoznega potrdila je določen v Uredbi Komisije (EU) št. 211/2013.

Če proizvajalec kalčkov proda serije semen drugemu proizvajalcu kalčkov za kalitev v navedenem obratu, mora biti vsaka serija semen opremljena s kopijo ustreznega uvoznega potrdila in dokumentom z zgoraj navedenimi informacijami o sledljivosti, vključno z imenom in naslovom dobavitelja semen in proizvajalca kalčkov, ki je semena prvotno prejel. Če so podatki o dobavitelju semen za kalitev za tržne namene na kopiji uvoznega potrdila zakriti, bi bilo treba take podatke kupcu in pristojnim organom razkriti v primeru kontaminacije semen. Če so v dobavno verigo semen za kalitev vključeni trgovci, morajo tudi ti upoštevati enake zahteve glede sledljivosti.

Če serija semen, ki izvirajo iz tretje države, ni opremljena s tem potrdilom, se semena ne smejo uporabiti za proizvodnjo kalčkov za prehrano ljudi.

Uvozno potrdilo mora izdati pristojni organ države izvoznice (običajno organ za zdravje ali varnost hrane ali ministrstvo za kmetijstvo). Pristojni organ s potrditvijo uvoznega potrdila potrjuje, da so bila semena pridelana v skladu z zahtevami iz dela A Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 852/2004 (tj. dobrimi higienskimi praksami). Drugi del teh smernic (glej poglavje 2: Pridelava semen) vsebuje praktične primere, ki dopolnjujejo splošne zahteve iz Uredbe (ES) št. 852/2004. Poglavje 2 teh smernic lahko torej pomembno pomaga organom v tretjih državah in v Evropski uniji pri ugotavljanju, ali so bile splošne zahteve glede pridelave semen iz dela A Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 852/2004 izpolnjene ali ne.

Kadar je serija semen za kalitev pakirana in prodana v trgovini na drobno za kalitev pri končnem potrošniku, mora biti ta serija opremljena s kopijo uvoznega potrdila. Kopije potrdila se zagotovijo tudi poslovnim subjektom, ki so jim semena odpremljena do pakiranja za prodajo na drobno.

1.C.2   Zahteve glede sledljivosti, ki se nanašajo na prejeta semena

Proizvajalci kalčkov morajo od svojih dobaviteljev semen (ne glede na to, ali gre za dobavitelja iz EU ali tretje države) za vsako serijo semen (pošiljko lahko sestavlja več serij) pridobiti dokument z naslednjimi podatki:

| — | ime proizvoda, vključno z latinskim imenom (taksonomsko ime); |
| --- | --- |

—

ime proizvoda, vključno z latinskim imenom (taksonomsko ime);

| — | identifikacijska številka ali ekvivalentna referenca serije; |
| --- | --- |

—

identifikacijska številka ali ekvivalentna referenca serije;

| — | ime dobavitelja; |
| --- | --- |

—

ime dobavitelja;

| — | ime in naslov prejemnika (če se uporabi špediter ali zastopnik: ime in naslov zastopnika ali špediterja); |
| --- | --- |

—

ime in naslov prejemnika (če se uporabi špediter ali zastopnik: ime in naslov zastopnika ali špediterja);

| — | datum pošiljanja; |
| --- | --- |

—

datum pošiljanja;

| — | dobavljena količina. |
| --- | --- |

—

dobavljena količina.

Dobavitelji semen bi morali hraniti kopijo tega dokumenta.

Dobavitelji semen in subjekti, ki so v dobavni verigi pred njimi, morajo evidentirati dodatne informacije, kot je določeno v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 208/2013.

Dobavitelji semen in proizvajalci kalčkov morajo kopijo tega dokumenta hraniti vsaj do takrat, ko se lahko domneva, da so bili kalčki zaužiti.

Če so bila semena nabavljena od dobavitelja zunaj Evropske unije, mora biti serija semen opremljena z uvoznim potrdilom, ki ga je treba evidentirati. Pravila o uvoznem potrdilu so navedena v točki 1.C.1.

Proizvajalci kalčkov bi morali vzpostaviti sistem za zagotavljanje sledljivosti serij od trenutka prispetja semen do trenutka odpreme kalčkov. Evidence bi bilo treba voditi vsaj do takrat, ko se lahko domneva, da so bili kalčki zaužiti. Zahteve glede sledljivosti končnega proizvoda – kalčkov – so navedene v točki 1.K.

1.C.3   Vizualni pregled

Vreče/zabojnike in semena bi bilo treba po prispetju ali pred kalitvijo vizualno pregledati (na primer glede fizične kontaminacije s človeškimi ali živalskimi odpadki, nezakrpanih lukenj v vrečah, ki očitno niso posledica uporabe sond za vzorčenje, madežev, tuje snovi itd.). Na voljo bi morali biti dokumenti, ki potrjujejo, da je bil opravljen vizualni pregled.

1.D   Skladiščenje semen

Semena bi bilo treba skladiščiti v novih, nepoškodovanih vrečah brez lukenj (razen zakrpanih lukenj ali podobnega, ki so posledica uporabe sond za vzorčenje ali drugih postopkovnih elementov) in ne v rabljenih vrečah, da se prepreči kemična ali mikrobiološka kontaminacija. Vreče bi bilo treba ohranjati suhe. Če je mogoče, se vreče ne bi smele shranjevati na tleh ali tik ob stenah, ampak na paletah, pod vreče na paletah pa je treba položiti čiste kartonske plošče. Proizvajalci bi morali premisliti tudi, ali bi bilo treba vrh kupov skladiščenega blaga prekriti z ustreznim materialom za zaščito blaga.

Območja skladiščenja in opremo bi bilo treba čistiti in ohranjati suhe. Sprejeti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje vdora in kontaminacije zaradi vremena, živali ali škodljivih organizmov (glej točko 1.A.2).

Kadar proizvajalci kalčkov delajo s semeni, ki so namenjena za proizvodnjo kalčkov, in s semeni, ki niso namenjena za proizvodnjo kalčkov, bi bilo treba taki vrsti semen jasno ločiti in ju, kadar je to ustrezno, jasno označiti, da se prepreči morebitno pomešanje. Treba bi bilo ravnati skrbno, da se zagotovi, da shranjene serije ustrezajo evidencam in da jih je mogoče slediti skozi celoten proizvodni postopek.

1.E   Analiza tveganj in kritičnih kontrolnih točk

Kalitev semen zahteva minimalno obdelavo izvirnega proizvoda, zato jo je mogoče šteti za primarno proizvodnjo. Evropska zakonodaja (Uredba (ES) št. 852/2004) trenutno ne zahteva uporabe načel analize tveganj in kritičnih kontrolnih točk (HACCP) v primarni proizvodnji, vendar združenje ESSA meni, da je to nujno.

„Obvestilo Komisije o smernicah za izvajanje sistemov vodenja varnosti živil, ki zajemajo prerekvizitne programe (PRP) in postopke, ki temeljijo na načelih HACCP, vključno z olajševanjem/prilagodljivostjo izvajanja v nekaterih živilskih dejavnostih“ (43) vsebuje smernice o izvajanju dobrih higienskih praks in postopkov, ki temeljijo na HACCP.

1.F   Raba vode

V vseh korakih proizvodnega postopka bi morala voda, ki pride v stik s semeni ali kalčki, ustrezati mikrobiološkim zahtevam za pitno vodo iz dela A Direktive Sveta 98/83/ES.

Če se uporabi čista voda (ki ustreza mikrobiološkim zahtevam iz dela A Direktive Sveta 98/83/ES), bi bilo treba kemične lastnosti vode iz zadevnega vira analizirati na podlagi ocene tveganja, vendar vsaj enkrat letno.

Sistemi za dobavo vode bi se morali ustrezno vzdrževati in čistiti (glej točki 1.A.3 in 1.A.4), da se prepreči kontaminacija vode zaradi korozije ali iz zunanjih virov. Voditi bi bilo treba evidence o vzdrževanju.

Sistem recikliranja vode se lahko uporabi le med postopki kalitve, rasti in namakanja. Če se voda reciklira, je priporočljivo, da se taka voda znova uporabi za isto serijo semen/kalčkov in se ne razširja na več serij, da se prepreči kontaminacija celotne potekajoče proizvodnje in se omeji na proizvodnjo ene serije.

Vsako vodo, tudi reciklirano, bi bilo treba redno spremljati in analizirati na podlagi analize tveganja (v skladu z delom A Direktive Sveta 98/83/ES).

Sprejeti bi bilo treba ukrepe, da se prepreči dostop žuželk, drugih živali, zemlje, odpadkov in drugih virov kontaminacije do vodnega vira.

Če je voda obdelana z biocidnimi proizvodi, da se dosežejo mikrobiološki parametri iz dela A Direktive Sveta 98/83/ES, mora taka obdelava ustrezati zahtevam, navedenim v evropski uredbi o biocidih (Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014) in v določbah nacionalnih organov.

1.G   Postopek kalitve

1.G.1   Prvotno spiranje semen

Glede na rezultat vizualnega pregleda bi bilo treba semena pred kalitvijo temeljito sprati, da se odstrani umazanija. Temeljito mešanje semen v zabojniku za pranje lahko izboljša odstranjevanje umazanije.

Za spiranje semen bi bilo treba uporabiti pitno vodo ali čisto vodo, ki ustreza mikrobiološkim zahtevam iz dela A Direktive Sveta 98/83/ES. Voda, ki je bila uporabljena za spiranje semen, se ne bi smela znova uporabiti.

1.G.2   Mikrobiološka dekontaminacija semen

V Evropski uniji uporaba mikrobioloških postopkov dekontaminacije semen ni usklajena. Kljub temu je za mikrobiološko dekontaminacijo semen dovoljena le obdelava, ki jo odobrijo pristojni nacionalni organi.

Glede na poročilo agencije EFSA „Znanstveno mnenje o tveganju zaradi enterohemoragične Escherichia coli (EHEC) in drugih patogenih bakterij v semenih in kalečih semenih“ (44) so informacije o učinkovitosti dekontaminacijske obdelave kalčkov, ki izvirajo iz semen, omejene. Kljub precejšnjim prizadevanjem do danes še z nobeno kemično, fizično ali biološko metodo dezinfekcije ni bilo mogoče zagotoviti, da bi bila semena brez patogenov. Dekontaminacijska obdelava ne bi smela uničiti semen ali zmanjšati stopnje kalitve.

Če se uporabi mikrobiološka dekontaminacija, bi bilo treba vzpostaviti ukrepe, s katerimi se zagotovi, da vnovična kontaminacija po dekontaminaciji semen ni mogoča. Poskrbeti bi bilo treba, da se zabojniki in oprema, ki se uporabljajo za dekontaminacijo, dezinficirajo. Po dekontaminaciji bi bilo treba semena znova sprati s pitno vodo, da se odstranijo kemijski dejavniki.

1.G.3   Namakanje pred kalitvijo

Kadar proizvajalci kalčkov kalčke pred kalitvijo namakajo, bi morali za to uporabiti pitno vodo ali čisto vodo, ki ustreza mikrobiološkim zahtevam iz dela A Direktive Sveta 98/83/ES. Opremo in zabojnike, ki se uporabljajo za namakanje, bi bilo treba pred uporabo temeljito očistiti, dezinficirati in sprati, da so primerni za proizvodnjo živil. Voda, uporabljena za namakanje, se ne bi smela neposredno znova uporabiti.

1.G.4   Kalitev, rast in namakanje

V komori za kalitev bi bilo treba ohranjati dobre higienske razmere. Komoro in opremo, uporabljeno med postopkom kalitve, bi bilo treba očistiti in dezinficirati pred kalitvijo nove serije semen.

Kot prvotni vir vode za namakanje med postopkom kalitve je strogo zahtevana uporaba pitne vode ali čiste vode, ki ustreza mikrobiološkim zahtevam iz dela A Direktive Sveta 98/83/ES, da se preprečita kontaminacija in morebitna razrast patogenov v postopku kalitve.

Če se uporabi reciklirana voda, bi morala ustrezati zahtevam iz točke 1.F o uporabi vode.

1.G.5   Spravilo

Za spravilo kalčkov bi bilo treba uporabljati le opremo, primerno za proizvodnjo živil. Vso uporabljeno opremo bi bilo treba očistiti in dezinficirati vsaj enkrat dnevno. Delavci bi morali ustrezno poskrbeti, da so sami in njihove uniforme oziroma oblačila v dobrem higienskem stanju, preden vstopijo v komoro za kalitev.

1.H   Predelava, pakiranje, skladiščenje in prevoz

1.H.1   Končno spiranje, odstranjevanje luščin in hlajenje

Opremo, ki se uporablja za spiranje kalčkov in odstranjevanje luščin, bi bilo treba očistiti in dezinficirati vsaj enkrat dnevno.

Za končno spiranje, odstranjevanje luščin in hlajenje bi bilo treba uporabiti le pitno vodo ali čisto vodo, ki ustreza mikrobiološkim zahtevam iz dela A Direktive Sveta 98/83/ES. Po spiranju in odstranjevanju luščin bi bilo treba kalčke takoj shraniti pri temperaturi 2–8 °C. Za tem bi bilo treba ohranjati hladilno verigo, dokler proizvod ne doseže končnega potrošnika. V celotnem trajanju hladilne verige (hladilnica, tovornjak itd.) bi bilo treba spremljati njeno temperaturo. Veljajo lahko različne nacionalne zahteve glede hladilne verige.

1.H.2   Mikrobiološka dekontaminacija kalčkov

V Evropski uniji uporaba mikrobioloških postopkov dekontaminacije kalčkov ni usklajena. Kljub temu je za mikrobiološko dekontaminacijo kalčkov dovoljena le obdelava, ki jo odobrijo pristojni organi.

Veljajo enaki pogoji, kot so navedeni v točki 1.G.2 o mikrobiološki dekontaminaciji semen.

1.H.3   Materiali in izdelki, namenjeni za stik s kalčki

Med proizvodnim postopkom pridejo v stik s kalčki različni materiali. Vsi materiali in izdelki, namenjeni za stik z živili, ki so dana v promet, bi morali izpolnjevati zahteve iz Uredbe (ES) št. 1935/2004.

Ustrezno bi bilo treba poskrbeti, da je material za pakiranje čist in shranjen na način, ki preprečuje kontaminacijo s prahom, umazanijo in tujimi snovmi.

Pakiranje bi moralo potekati v zaprtih in suhih prostorih, ki onemogočajo dostop prahu, umazanije ali drugih virov kontaminacije.

Opremo, ki se uporablja za pakiranje, bi bilo treba redno čistiti in dezinficirati (glej točko 1.A.3).

1.H.4   Skladiščenje kalčkov

Poskrbeti bi bilo treba, da se kalčki skladiščijo v zaprtem in zaščitenem okolju, ki onemogoča dostop prahu, umazanije ali drugih virov kontaminacije. Območja za skladiščenje bi morala biti opremljena tako, da je mogoče vzdrževati hladilno verigo kalčkov (glej točko 1.H.1).

1.H.5   Informacije o proizvodih in ozaveščenost potrošnikov

Potrošnik ali naslednja oseba v dobavni verigi bi morala prejeti vse ustrezne informacije, da lahko varno in pravilno ravna s proizvodom ter ga varno in pravilno shranjuje, obdela, pripravi in razstavi. Če je primerno in uporabno, se te informacije lahko vključijo v označbo na embalaži.

Proizvodi bi morali biti pravilno označeni, da se po potrebi olajšata sledljivost in odpoklic (glej točki 1.J in 1.K). Identifikacijske ali serijske številke ter ime in naslov proizvajalca na označbi na embalaži lahko olajšajo sledljivost in odpoklic.

Izpolniti bi bilo treba vse pravne zahteve glede označevanja, navedene v Uredbi (EU) št. 1169/2011, in na označbi bi bilo treba navesti vse obvezne informacije, ki se zahtevajo v skladu s to uredbo.

Označevanje, oglaševanje, gradivo za obveščanje potrošnikov in embalaža ne bi smeli zavajati potrošnika.

1.H.6   Prevoz

Prostore, opremo, zabojnike, zabojčke, vozila in plovila, ki se uporabljajo za prevoz kalčkov in semen, bi bilo treba ohranjati čiste in, če je mogoče, dezinficirane, da se prepreči mikrobiološka kontaminacija med prevozom.

Čas prevoza se šteje v rok uporabnosti kalčkov, zato bi ga bilo treba obravnavati kot sestavni del hladilne verige (glej točko 1.H.1).

1.I   Mikrobiološke preiskave semen in kalčkov

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2073/2005, kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 209/2013, morajo proizvajalci kalčkov opraviti predhodno testiranje reprezentativnega vzorca vseh serij semen. To testiranje je obvezno za enterohemoragično E. coli (EHEC) O157, O26, O111, O103, O145 in O104:H4 ter za Salmonella spp., njegov cilj pa je, da se uporabijo le odobrene sproščene serije semen (glej točko 1.I.1).

Proizvajalci kalčkov bi morali kalčke testirati na enterohemoragično E. coli (EHEC) O157, O26, O111, O103, O145 in O104:H4 ter na Salmonella spp. v fazi z največjo verjetnostjo odkritja teh patogenov, v vsakem primeru pa ne prej kot v 48 urah po začetku postopka kalitve, vsaj enkrat na mesec. Ni nujno, da se testira vsaka serija kalečih semen, saj je cilj preveriti dobre prakse in sistem zagotavljanja varnosti živil, ki se trenutno uporabljajo (glej točko 1.I.2).

Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 morajo proizvajalci testirati kalčke tudi po merilih varnosti hrane, če so proizvodi dani v promet v obdobju pred potekom roka uporabnosti. Testirani kalčki ne smejo preseči omejitev iz kategorije 1.18 glede Salmonella spp. in kategorije 1.29 glede EHEC. Poleg tega bi bilo treba proizvode za neposredno uživanje, kot so kalčki, testirati na Listeria monocytogenes. Teh testiranj ni treba opraviti za vsako serijo, treba pa jih je redno opravljati in poleg tega se z njimi tudi preverjajo dobre prakse. Pogostost testiranj na EHEC, Salmonella spp. in L. monocytogenes bi moral določiti nosilec dejavnosti, če je mogoče, po posvetu s pristojnim organom, temeljiti pa bi morala na tveganju. Pri analizi kalčkov na L. monocytogenes bi bilo treba uporabiti merilo 1.3 iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 2073/2005.

Priporoča se, da proizvajalci kalčkov kot del svoje sheme vzorčenja odvzemajo vzorce za testiranje na Listeria spp. tudi z območij za predelavo in z opreme.

1.I.1   Smernice za odvzem vzorcev semen

Te vzorce bi bilo treba obravnavati v skladu s poglavjem 3.3 Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 in analizirati v skladu z zahtevami iz vrstic 1.18 in 1.29 poglavja 1 navedene uredbe. Za vsako serijo semen, ki bodo kalila, bi bilo treba opraviti predhodno testiranje. Za izvedbo predhodnega testiranja mora nosilec živilske dejavnosti semena kaliti v reprezentativnem vzorcu pod enakimi pogoji, kot bo kaljen preostanek serije semen. Reprezentativni vzorec vključuje vsaj 0,5 % teže serije semen v delnih vzorcih po 50 g. Reprezentativni vzorec je lahko izbran tudi na podlagi strukturirane strategije vzorčenja, ki je statistično enakovredna in jo preveri pristojni organ. Načeloma bi morala biti vzorčena vsaka vreča v seriji, število delnih vzorcev na vrečo pa se določi po naslednjem izračunu:

| — | skupna teža vzorca = skupna teža serije * 0,5 % (= 0,005), |
| --- | --- |

—

skupna teža vzorca = skupna teža serije * 0,5 % (= 0,005),

| — | skupno število delnih vzorcev = skupna teža vzorca/50 g, |
| --- | --- |

—

skupno število delnih vzorcev = skupna teža vzorca/50 g,

| — | število vreč v seriji = skupna teža serije/težo posamezne vreče, |
| --- | --- |

—

število vreč v seriji = skupna teža serije/težo posamezne vreče,

| — | število 50-gramskih delnih vzorcev na vrečo = skupno število delnih vzorcev/število vreč v seriji. |
| --- | --- |

—

število 50-gramskih delnih vzorcev na vrečo = skupno število delnih vzorcev/število vreč v seriji.

Na primer, za vzorčenje 100-tonske serije, pakirane v 25-kilogramske vreče:

| — | skupna teža vzorca = 100 000 kg * 0,5 % = 500 kg, |
| --- | --- |

—

skupna teža vzorca = 100 000 kg * 0,5 % = 500 kg,

| — | skupno število delnih vzorcev = 500 kg/50 g = 10 000 delnih vzorcev, |
| --- | --- |

—

skupno število delnih vzorcev = 500 kg/50 g = 10 000 delnih vzorcev,

| — | število vreč v seriji = 100 000 kg/25 kg na vrečo = 4 000 vreč, |
| --- | --- |

—

število vreč v seriji = 100 000 kg/25 kg na vrečo = 4 000 vreč,

| — | število 50-gramskih delnih vzorcev na vrečo = 10 000 delnih vzorcev/4 000 vreč = 2,5 delnega vzorca/vrečo. |
| --- | --- |

—

število 50-gramskih delnih vzorcev na vrečo = 10 000 delnih vzorcev/4 000 vreč = 2,5 delnega vzorca/vrečo.

Poskrbeti bi bilo treba, da se to opravi v higienskih razmerah in z opremo, ki je v dobrem higienskem stanju. Voditi bi bilo treba ustrezne evidence postopka vzorčenja, da se pristojnemu organu dokaže pravilno vzorčenje.

Vzorčenje morajo opravljati nosilci živilske dejavnosti, ki proizvajajo kalčke in ki lahko to naredijo ročno ali strojno prek pridelovalcev kalčkov ali certificirane tretje osebe. Nekatere družbe uporabljajo strojne naprave za vzorčenje, ki odvzamejo reprezentativne količine semen, na primer med ponovnim polnjenjem dobav v razsutem stanju v manjše vreče, na podlagi odobritve pristojnih organov. Druge pa preluknjajo vreče in jih znova zakrpajo ali storijo kaj podobnega, da odvzamejo reprezentativno količino semen.

Proizvajalec kalčkov mora zagotoviti, da je vzorec reprezentativen in da se testiranje opravlja v skladu s pravili iz Uredbe Komisije (EU) št. 209/2013.

Če so izpolnjene zahteve glede vzorčenja, proizvajalci kalčkov lahko tudi prosijo dobavitelje semen, da vzorčenje opravijo že pri izvoru, v trenutku pakiranja v vreče, in vzorce pošljejo proizvajalcu kalčkov skupaj s serijo v ločenih in jasno označenih vrečah (označenih „vzorec za mikrobiološke preiskave“ ali podobno).

Če vzorčenje semen opravlja tretja oseba, se priporoča, da so strojne naprave za vzorčenje pri izvoru sestavni del postopka pakiranja v vreče. Če pridelovalec kalčkov vzorčenja semen ne opravlja sam, mora preveriti, ali se vzorčenje opravlja v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 209/2013.

Postopek kalitve preostalih semen iz reprezentativnega vzorca za testiranje se lahko nadaljuje kot običajno. Vendar se kalčki, ki rastejo iz preostale kulture po vzorčenju, in preostala suha semena, od katerih je bil odvzet vzorec, ne bi smeli uporabiti, če laboratorij ni sporočil zadovoljivih rezultatov vseh vzorcev. To je načelo odobrene sprostitve serij.

1.I.2   Pogostost vzorčenja in testiranja kalčkov vsaj 48 ur po začetku postopka kalitve

V fazi z največjo verjetnostjo odkritja enterohemoragične E. coli (EHEC) O157, O26, O111, O103, O145 in O104:H4 ter Salmonella spp., v vsakem primeru pa ne prej kot v 48 urah po začetku postopka kalitve, bi bilo treba odvzeti pet vzorcev, in to vsaj enkrat na mesec, da se preverijo dobre prakse in zagotavljanje varnosti živil. Sistematično vzorčenje serij se ne zahteva.

Pet vzorcev bi bilo treba hraniti tako, da so med seboj ločeni, in jih poslati v laboratorij, ki je certificiran (ISO 17025) za testiranje na EHEC in Salmonella spp.

Te vzorce bi bilo treba obravnavati v skladu s poglavjem 3.3 Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 ter analizirati v skladu z zahtevami iz vrstic 1.18 in 1.29 poglavja 1 navedene uredbe.

Če ima proizvajalec kalčkov načrt vzorčenja, vključno s postopki vzorčenja in mesti vzorčenja vode, uporabljene za namakanje, mu lahko pristojni organ odobri zamenjavo zahteve glede vzorčenja kalčkov po najmanj 48 urah kalitve v skladu z načrti vzorčenja iz vrstic 1.18 in 1.29 poglavja 1 Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 z analizo petih vzorcev po 200 ml vode, ki je bila uporabljena za namakanje kalčkov. Ta metoda zagotavlja bolj reprezentativen vzorec semen za testiranje. Zato združenje ESSA močno priporoča analizo uporabljene vode za namakanje, ki je bila v stiku s 100 % kalčkov iz testne serije. Metoda testiranja, pri kateri se analizira pet vzorcev kalčkov po 25 g iz serije, je veliko manj zanesljiva in natančna.

1.I.3   Vzorčenje končnega proizvoda

Poleg tega bi bilo treba v skladu z vrsticama 1.18 in 1.29 Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 (glej točko 1.I.2) vzorčiti (n = 5) in testirati na EHEC in Salmonella spp. tudi kalčke, ki so pakiran končni proizvod. Analizo bi bilo treba opraviti po pakiranju proizvoda. Pogostost vzorčenja bi bilo treba določiti na podlagi tveganja.

Izzivni preizkus bi moral pokazati, kako analizirati bakterijo L. monocytogenes, tj. v skladu z vrstico 1.2 ali 1.3 poglavja 1 Priloge 1 k Uredbi Komisije (ES) št. 2073/2005 (glej tudi 1.I). Analize bi bilo treba opraviti v skladu z rezultatom tega vrednotenja.

1.I.4   Rezultati testiranja

Nobeden izmed petih vzorcev (reprezentativnih vzorcev ali vzorcev končnega proizvoda) ne sme biti pozitiven na EHEC ali Salmonella spp. Če je bilo v laboratoriju potrjeno, da mikrobiološke kontaminacije ni, se kalčki, proizvedeni iz analizirane serije, lahko tržijo.

Ukrepanje v primeru kontaminacije semen ali živil/kalčkov je navedeno v točki 1.J.1.

Če so kalčki kontaminirani z L. monocytogenes, se lahko dodatno obdelajo, vendar bi bilo treba izvesti postopke za odpravo tveganja. Enako velja za EHEC ali Salmonella spp., če obdelava odpravi tveganje in jo odobri pristojni organ. To obdelavo lahko izvajajo le nosilci živilske dejavnosti, ki ne izvajajo živilske dejavnosti na ravni prodaje na drobno (Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005).

1.I.5   Odstopanje od predhodnega testiranja vseh serij semen iz točke 1.I.1

V skladu z oddelkom 3.3.B poglavja 3 Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 2073/2005 (kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 209/2013) lahko pristojni organi proizvajalce kalčkov izvzamejo iz obveznosti testiranja vsake serije semen, če obrat za kalitev izvaja sistem zagotavljanja varnosti živil s fazami, ki zmanjšujejo mikrobiološko tveganje. Tako izvzetje je lahko odobreno le pod nekaterimi pogoji, ki jih določi pristojni organ, in če pretekli podatki potrjujejo, da za nobeno serijo v šestih zaporednih mesecih pred odobritvijo ni bila ugotovljena kontaminacija z EHEC niti Salmonella spp. V tem primeru morajo proizvajalci kalčkov vse rezultate testiranj hraniti dlje kot šest mesecev.

Evropsko združenje za kaleča semena (ESSA) opozarja proizvajalce kalčkov, naj skrbno pretehtajo izbiro med visokimi stroški analiz in morebitnimi katastrofalnimi posledicami težav zaradi varnosti hrane, do katerih lahko pride že zaradi ene same kontaminirane serije semen. Kadar se semena pridobijo od novega vira, je zato zelo priporočljivo opraviti testiranje, tudi če je bilo proizvajalcu kalčkov odobreno izvzetje in semena dobavi isti trgovec ali dobavitelj. Tudi kadar proizvajalci kalčkov dvomijo o proizvodu, se zelo priporoča analiza kot preventivni ukrep. Zato združenje ESSA odobritev takih izvzetij ne podpira, saj za različna leta spravila semen najverjetneje obstajajo različna tveganja kontaminacije semen.

Izvzetje iz oddelka 3.3.B poglavja 3 Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 2073/2005 proizvajalcev kalčkov ne odvezuje obveznosti vzorčenja kalčkov ali vode za namakanje kalčkov v fazi končnega proizvoda vsaj enkrat na mesec. V sprotni opombi 23 v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 2073/2005 pa je navedeno, da kalčkov, ki so bili učinkovito obdelani proti Salmonella spp. in EHEC (če je to odobril pristojni organ), ni treba vključiti v mesečno testiranje.

1.I.6   Alternativno testiranje, ki ga izvede dobavitelj semen

Proizvajalec semen se lahko sam odloči, ali bo od dobavitelja semen zahteval predhodno testiranje serij. To pa proizvajalca semen ne odvezuje obveznosti testiranja, navedenih v tem poglavju.

1.J   Ukrepanje v primeru kontaminacije

1.J.1   Odkritje kontaminacije, preden je živilo izstopilo iz nadzora proizvajalca kalčkov

Kontaminirano serijo kalčkov ali semen bi bilo treba takoj izolirati od preostalih. Celotno serijo bi bilo treba obravnavati, kot da ni varna za uživanje ali kalitev. Če obstaja tveganje, da so kontaminirane tudi druge serije, bi bilo treba proizvodni postopek ustaviti, dokler kontaminacija ni odpravljena, proizvodna linija pa čista in higienična.

Kalčki ali semena iz kontaminiranih serij se v svojem trenutnem stanju ne smejo tržiti za prehrano ljudi. Vendar je kontaminirane kalčke mogoče dodatno obdelati tako, da se odpravi zadevno tveganje. To obdelavo lahko izvajajo le nosilci živilske dejavnosti, ki ne izvajajo živilske dejavnosti na ravni prodaje na drobno.

Na primer, če je kontaminiran mungo fižol (Vigna radiata), je mogoče proizvesti razpolovljen mungo fižol, ki ne kali in ne proizvede kalčkov. Ob ustrezni preventivi je mogoče navedeni proizvod prodati za „kuhanje“ (tudi za prehrano ljudi).

Na splošno lahko nosilec živilske dejavnosti določeno serijo uporabi tudi za namene, za katere prvotno ni bila namenjena, če ta uporaba ne pomeni nevarnosti za zdravje ljudi ali živali in če je bila ta uporaba določena v okviru postopkov na podlagi načel HACCP in dobre higienske prakse ter jo je odobril pristojni organ.

Priporoča se, da proizvajalci kalčkov pisno določijo postopke, kako ravnati v primeru kontaminacije. Ta pravila bi morala biti lahko dostopna vsem delavcem in obravnavana v programih usposabljanja članov osebja.

Obvestiti bi bilo treba dobavitelja semen, da lahko ukrepa v primeru morebitnih pošiljk serij enakih semen drugim proizvajalcem kalčkov. V takem primeru je morda potreben odpoklic semen.

Proizvajalci semen bi morali izvesti ukrepe in izboljšati spremljanje, da odkrijejo vzrok kontaminacije (voda, okolje, osebje itd.). Proizvajalci kalčkov bi morali rezultate testiranj hraniti vsaj do takrat, ko se lahko domneva, da so bili kalčki zaužiti. Priporoča se, da se vsi rezultati testiranj hranijo dovolj dolgo, da jih je mogoče med uradnim nadzorom predložiti pristojnim organom.

1.J.2   Odkritje kontaminacije po tem, ko je živilo izstopilo iz nadzora proizvajalca kalčkov – umik in odpoklic

Vsi nosilci živilske dejavnosti morajo na podlagi členov 18 in 19 Uredbe (EU) št. 178/2002 vzpostaviti sisteme sledljivosti in odpoklica. Poskrbeti bi bilo treba, da se obveznosti evidentiranja in sledljivosti izpolnjujejo v celotnem proizvodnem postopku, evidence pa bi bilo treba voditi vsaj do takrat, ko se lahko domneva, da so bili kalčki zaužiti. Kode sledljivosti ali številke, natisnjene na embalaži, lahko olajšajo odpoklic v primeru kontaminacije živil.

Če se ve ali domneva, da je ena ali več serij kontaminiranih, te serije pa niso več pod nadzorom proizvajalca kalčkov, mora proizvajalec kalčkov nemudoma obvestiti kupce, ki jim je proizvode dobavil. Serije, za katere se ve ali domneva, da so kontaminirane, morajo biti nemudoma umaknjene iz dobavne verige. Proizvajalec kalčkov mora obvestiti tudi pristojni organ.

Kadar so bili kalčki že dobavljeni potrošnikom, morajo proizvajalci kalčkov te potrošnike obvestiti, da so jim bila morda dobavljena živila, ki niso varna. Proizvajalci kalčkov morajo potrošnike obvestiti o razlogih za odpoklic in po potrebi fizično izvesti odpoklic živil od končnih potrošnikov. Odvisno od primera pa ni vedno nujno, da se proizvodi fizično odpokličejo od končnih potrošnikov, če drugi ukrepi zadostujejo za zaščito javnega zdravja.

V primeru odpoklica živil morajo proizvajalci kalčkov sodelovati s pristojnimi organi pri sprejetih ukrepih za preprečevanje ali zmanjševanje tveganja, povezanega z dobavo kalčkov.

Priporoča se, da proizvajalci kalčkov pisno določijo postopke odpoklica, ki bi jih bilo treba upoštevati v primeru kontaminacije. Ta pravila bi morala biti lahko dostopna vsem delavcem in obravnavana v programih usposabljanja članov osebja. Če ni pisnih pravil o odpoklicu, mora biti vedno na voljo en član osebja, ki se spozna na postopke odpoklica.

Obvestiti bi bilo treba dobavitelja semen, da lahko ukrepa v primeru morebitnih pošiljk serij enakih semen drugim proizvajalcem kalčkov. V takem primeru je morda potreben odpoklic semen. Proizvajalci kalčkov bi morali tudi izvesti ukrepe in izboljšati spremljanje, da odkrijejo vzrok kontaminacije (voda, okolje, osebje itd.). Proizvajalci kalčkov bi morali rezultate testiranj hraniti vsaj do takrat, ko se lahko domneva, da so bili kalčki zaužiti. Priporoča se, da se vsi rezultati testiranj hranijo dovolj dolgo, da jih je mogoče med uradnim nadzorom predložiti pristojnim organom.

1.K   Sledljivost in vodenje evidenc

V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 208/2013 so opredeljene posebne zahteve glede sledljivosti, ki veljajo za kaleča semena in za kalčke. Če so kalčki izvzeti iz zahtev iz navedene uredbe, še vedno velja Uredba (ES) št. 178/2002 (podrobnosti so navedene v točki 1.K.3.).

Namen pravil o sledljivosti je izboljšati varnost hrane, saj omogočajo sledljivost živil v vseh fazah proizvodnje, predelave in distribucije ter omogočajo hiter odziv v primeru izbruha bolezni, ki se prenaša s hrano.

1.K.1   Sledljivost obdelave v obratu za kalitev

Proizvajalci kalčkov bi morali vzpostaviti sistem za zagotavljanje sledljivosti serij od trenutka prispetja semen do trenutka odpreme kalčkov. V vsakem trenutku med dejanskim potekom proizvodnega postopka bi moralo biti mogoče izvedeti, katera serija kalčkov izvira od katerega neposrednega dobavitelja. To je mogoče doseči z dodeljevanjem kod ali številk prejetim serijam semen ali z opredelitvijo manjših serij, ki se jim dodelijo kode ali številke. Te kode je nato treba ohraniti, dokler kalčki niso zapakirani in odposlani. Če so serije reorganizirane ali združene, bi bilo treba poskrbeti, da se ohrani povezava med izvirno serijo semen in reorganizirano ali združeno serijo. Ustrezne evidence bi bilo treba voditi vsaj do takrat, ko se lahko domneva, da so bili kalčki zaužiti.

1.K.2   Zahteve glede sledljivosti končnega proizvoda – kalčkov

V točki 1.C.2 so navedene zahteve glede sledljivosti v zvezi z nadzorom nad prejetimi semeni.

Nosilec živilske dejavnosti, ki proizvaja semena za kalitev, mora podatke posredovati nosilcu živilske dejavnosti, ki proizvaja kalčke. Nosilec živilske dejavnosti, ki kali semena, mora hraniti podatke o izvoru semen in jih poslati naslednjemu nosilcu živilske dejavnosti. Evidence bi bilo treba voditi v vseh fazah.

Končni proizvod (kalčki) mora izpolnjevati pravne zahteve glede sledljivosti iz Uredbe (ES) št. 178/2002.

Proizvajalec kalčkov mora zagotoviti, da se vsi podatki, ki se zahtevajo na podlagi člena 3(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 208/2013, pošljejo nosilcu živilske dejavnosti, ki so mu kalčki dobavljeni. Navesti je treba naslednje podatke:

| — | ime proizvoda, vključno z latinskim imenom (taksonomsko ime); |
| --- | --- |

—

ime proizvoda, vključno z latinskim imenom (taksonomsko ime);

| — | identifikacijsko številko ali ekvivalentno referenco serije; |
| --- | --- |

—

identifikacijsko številko ali ekvivalentno referenco serije;

| — | ime dobavitelja; |
| --- | --- |

—

ime dobavitelja;

| — | ime in naslov prejemnika; |
| --- | --- |

—

ime in naslov prejemnika;

| — | če se uporabi špediter ali zastopnik: ime in naslov zastopnika ali špediterja; |
| --- | --- |

—

če se uporabi špediter ali zastopnik: ime in naslov zastopnika ali špediterja;

| — | datum pošiljanja; |
| --- | --- |

—

datum pošiljanja;

| — | dobavljeno količino. |
| --- | --- |

—

dobavljeno količino.

Proizvajalci kalčkov bi morali hraniti kopijo tega dokumenta vsaj do takrat, ko se lahko domneva, da so bili kalčki zaužiti. Kopijo dokumenta bi bilo treba predložiti kupcu.

Na podlagi nacionalne zakonodaje v nekaterih državah članicah lahko veljajo dodatne zahteve glede sledljivosti, ki v teh smernicah niso navedene. V primeru nejasnosti se priporoča, da se proizvajalci kalčkov obrnejo na svoj pristojni organ za več informacij o nacionalnih zahtevah.

Vse evidence, navedene v tem poglavju, je treba dnevno posodabljati, da se upoštevajo tudi najnovejše prispele in odposlane pošiljke. Evidence se lahko vodijo v kateri koli primerni obliki, če so zlahka dosegljive in razumljive pristojnim organom, kadar jih zahtevajo. Če organi zahtevajo informacije, jim je treba te zagotoviti nemudoma.

Izvedljivi so lahko tudi alternativni sistemi za zagotavljanje ustrezne sledljivosti. Nedavno so bili razviti nekatere zasebne elektronske sheme sledljivosti, vključno s shemami Trace, IRIS, EPCIS, Fosstrak (odprtokodna), in nekateri sistemi, ki temeljijo na sistemu SAP (sistemska aplikacija in izdelek za obdelavo podatkov).

1.K.3   Izvzetja iz zahtev tega poglavja

Kot je navedeno v členu 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 208/2013, ni treba, da kalčki, obdelani s postopkom za odpravo mikrobioloških tveganj, ki je skladen z evropsko zakonodajo, izpolnjujejo zahteve iz navedene uredbe (več informacij o mikrobiološki dekontaminaciji semen je v točki 1.G.2). Proizvajalci kalčkov morajo kljub temu upoštevati splošno živilsko zakonodajo (člen 18(3) Uredbe (ES) št. 178/2002), v skladu s katero morajo imeti vzpostavljene sisteme in postopke za identifikacijo podjetij, ki so jim bili dobavljeni njihovi proizvodi – tudi glede proizvodov, ki so bili mikrobiološko obdelani.

1.L   Povzetek: Obveznost evidentiranja

Od proizvajalcev se zahteva, da v celotnem proizvodnem postopku evidentirajo in imajo na voljo naslednje informacije (v kateri koli primerni obliki, če so zlahka dosegljive in razumljive pristojnim organom):

| 1. | ustanovitev in vzdrževanje obrata za kalitev:






  a. | potrditev odobritve obrata, ki jo izda pristojni organ; |
| --- | --- | --- |

1.

ustanovitev in vzdrževanje obrata za kalitev:

a.

potrditev odobritve obrata, ki jo izda pristojni organ;

| b. | pisni načrt čiščenja in dezinfekcije; |
| --- | --- |

b.

pisni načrt čiščenja in dezinfekcije;

| c. | datumi čiščenja in očiščena območja; |
| --- | --- |

c.

datumi čiščenja in očiščena območja;

| d. | datumi vzdrževanja in vzdrževani predmeti ali območja; |
| --- | --- |

d.

datumi vzdrževanja in vzdrževani predmeti ali območja;

| e. | datumi, teme in delavci, ki so se udeležili usposabljanja glede higiene; |
| --- | --- |

e.

datumi, teme in delavci, ki so se udeležili usposabljanja glede higiene;

| f. | datumi, teme in delavci, ki so se udeležili usposabljanja glede čiščenja; |
| --- | --- |

f.

datumi, teme in delavci, ki so se udeležili usposabljanja glede čiščenja;

| g. | če je mogoče, naj se pravila o higieni osebja v pisni obliki ali v obliki znakov ali označb pritrdijo na steno; |
| --- | --- |

g.

če je mogoče, naj se pravila o higieni osebja v pisni obliki ali v obliki znakov ali označb pritrdijo na steno;

| h. | imena obiskovalcev in datumi obiskov (priporočljivo – hraniti le nekaj časa); |
| --- | --- |

h.

imena obiskovalcev in datumi obiskov (priporočljivo – hraniti le nekaj časa);

| i. | če se uporabljajo vodni viri, ki ne izvirajo iz vodovodnega sistema: mikrobiološke preiskave vodnega vira na podlagi tveganja, v skladu z mikrobiološkimi zahtevami iz dela A Direktive Sveta 98/83/ES; |
| --- | --- |

i.

če se uporabljajo vodni viri, ki ne izvirajo iz vodovodnega sistema: mikrobiološke preiskave vodnega vira na podlagi tveganja, v skladu z mikrobiološkimi zahtevami iz dela A Direktive Sveta 98/83/ES;

| j. | če se uporablja voda iz vodovodnega sistema: izjava dobavitelja vodovodne vode in vsaj enkrat letno lastna analiza na mestu odjema vode; |
| --- | --- |

j.

če se uporablja voda iz vodovodnega sistema: izjava dobavitelja vodovodne vode in vsaj enkrat letno lastna analiza na mestu odjema vode;

| 2. | prispela semena (hraniti dovolj časa, do takrat, ko se lahko domneva, da je bil končni proizvod zaužit):






  a. | če so semena uvožena iz tretje države, uvozno potrdilo, kot se zahteva v Uredbi Komisije (EU) št. 211/2013 za vsako serijo uvoženih semen; |
| --- | --- | --- |

2.

prispela semena (hraniti dovolj časa, do takrat, ko se lahko domneva, da je bil končni proizvod zaužit):

a.

če so semena uvožena iz tretje države, uvozno potrdilo, kot se zahteva v Uredbi Komisije (EU) št. 211/2013 za vsako serijo uvoženih semen;

| b. | dokumenti, v katerih so navedeni ime semen, identifikacijska številka ali ekvivalentna referenca serije, ime dobavitelja, ime in naslov prejemnika, ime in naslov špediterja, če se uporablja, datum pošiljanja in dobavljena količina; |
| --- | --- |

b.

dokumenti, v katerih so navedeni ime semen, identifikacijska številka ali ekvivalentna referenca serije, ime dobavitelja, ime in naslov prejemnika, ime in naslov špediterja, če se uporablja, datum pošiljanja in dobavljena količina;

| c. | dokument, ki dokazuje, da je bil opravljen vizualni pregled prejetih semen (priporočljivo); |
| --- | --- |

c.

dokument, ki dokazuje, da je bil opravljen vizualni pregled prejetih semen (priporočljivo);

| 3. | mikrobiološko testiranje (hraniti dovolj časa, do takrat, ko se lahko domneva, da je bil končni proizvod zaužit):






  a. | potrdila o mikrobioloških testiranjih na EHEC in Salmonella spp. (hraniti več kot šest mesecev, če želi proizvajalec prositi pristojni organ za izvzetje iz obveznosti izvajanja predhodnega testiranja vseh serij semen na EHEC in Salmonella spp.); |
| --- | --- | --- |

3.

mikrobiološko testiranje (hraniti dovolj časa, do takrat, ko se lahko domneva, da je bil končni proizvod zaužit):

a.

potrdila o mikrobioloških testiranjih na EHEC in Salmonella spp. (hraniti več kot šest mesecev, če želi proizvajalec prositi pristojni organ za izvzetje iz obveznosti izvajanja predhodnega testiranja vseh serij semen na EHEC in Salmonella spp.);

| 4. | sledljivost obdelave (hraniti dovolj časa, do takrat, ko se lahko domneva, da je bil končni proizvod zaužit):






  a. | ustrezni dokumenti v pisni ali elektronski obliki, s katerimi je mogoče identificirati serije semen v celotnem proizvodnem postopku (izredno priporočljivo); |
| --- | --- | --- |

4.

sledljivost obdelave (hraniti dovolj časa, do takrat, ko se lahko domneva, da je bil končni proizvod zaužit):

a.

ustrezni dokumenti v pisni ali elektronski obliki, s katerimi je mogoče identificirati serije semen v celotnem proizvodnem postopku (izredno priporočljivo);

| 5. | odhodni kalčki (hraniti dovolj časa, do takrat, ko se lahko domneva, da je bil končni proizvod zaužit):






  a. | dokumenti, na katerih so navedeni ime kalčkov, identifikacijska številka ali ekvivalentna referenca serije, ime dobavitelja, ime in naslov prejemnika, ime in naslov špediterja, če se uporablja, datum pošiljanja, dobavljena količina (ena kopija se izroči kupcu); |
| --- | --- | --- |

5.

odhodni kalčki (hraniti dovolj časa, do takrat, ko se lahko domneva, da je bil končni proizvod zaužit):

a.

dokumenti, na katerih so navedeni ime kalčkov, identifikacijska številka ali ekvivalentna referenca serije, ime dobavitelja, ime in naslov prejemnika, ime in naslov špediterja, če se uporablja, datum pošiljanja, dobavljena količina (ena kopija se izroči kupcu);

| 6. | umik in odpoklic:






  a. | pisni postopki za člane osebja, ki bi jih bilo treba upoštevati v primeru kontaminacije hrane v obratu in glede zunanjih distributerjev in potrošnikov (zelo priporočljivo). |
| --- | --- | --- |

6.

umik in odpoklic:

a.

pisni postopki za člane osebja, ki bi jih bilo treba upoštevati v primeru kontaminacije hrane v obratu in glede zunanjih distributerjev in potrošnikov (zelo priporočljivo).

2.   PRIDELAVA SEMEN

Okvir

Eden izmed temeljnih ciljev Uredbe (ES) št. 852/2004 je visoka stopnja zaščite življenja in zdravja ljudi. Navedena uredba je skupni temelj za higiensko proizvodnjo vse hrane.

2.A   Splošno

Vso opremo bi bilo treba redno čistiti, da se prepreči morebitna kontaminacija s prahom, žuželkami in živalmi (zlasti glede iztrebkov). Če je mogoče, bi bilo treba voditi dnevnik vzdrževanja vse opreme.

Različne metode:

| Sejanje: | Spravilo: |
| --- | --- |
| strojno ali ročno sejanje
  ročno raztresanje semen | spravilo s kombajnom
  ročno trganje zrelih plodov z rastlin
  izkop rastlin |

Sejanje:

Spravilo:

strojno ali ročno sejanje

ročno raztresanje semen

spravilo s kombajnom

ročno trganje zrelih plodov z rastlin

izkop rastlin

2.B   Obdelava tal/zemljišča

Izogniti bi se bilo treba paši ali morebitnemu dostopu prostoživečih in domačih živali, proizvajalci pa bi morali izvesti preventivne ukrepe, kot je postavitev ograj ali mrež.

Gnojila bi bilo treba dodajati le toliko, kolikor jih rastline za proizvodnjo semen potrebujejo za rast. Organska gnojila se pogosto in koristno uporabljajo za zadovoljevanje potreb rastlin po hranilih in izboljšanje plodnosti tal, vendar je lahko njihova nepravilna uporaba vir mikrobiološke in kemične kontaminacije. V gnoju in drugih naravnih gnojilih so lahko prisotni patogeni, ki lahko v njih ostanejo še tedne in celo mesece, zlasti če ti materiali niso dovolj obdelani.

Fizične, kemične in biološke metode obdelave (na primer kompostiranje, pasterizacija, sušenje na vročini, obsevanje z UV-žarki, alkalna razgradnja, sušenje na soncu ali kombinacija teh metod) se lahko uporabijo za zmanjšanje tveganja morebitnih ostankov človeških patogenov v gnoju, blatu iz čistilnih naprav in drugih organskih gnojilih.

Organska gnojila torej ne smejo vsebovati mikrobioloških, fizičnih ali kemičnih kontaminantov na ravneh, ki bi lahko negativno vplivale na varnost svežega sadja in zelenjave, njihova uporaba pa mora biti skladna z ustreznimi evropskimi uredbami in smernicami SZO (45) o varni uporabi odpadne vode in izločkov v kmetijstvu, kot je ustrezno.

Proizvajalci bi morali fitofarmacevtska sredstva uporabljati v skladu z navodili na označbi posameznih sredstev. Uporabiti bi bilo treba le odobrena fitofarmacevtska sredstva.

Treba bi bilo voditi dnevnik o uporabljenih postopkih. Proizvode in nasvete o tem, kako obdelati tla/zemljišče, bi bilo treba pridobiti od kvalificiranih strokovnjakov.

2.C   Higiena delavcev

Vsi delavci bi morali poznati osnovna načela higiene in zdravja ter biti obveščeni o vseh tveganjih kontaminacije semen.

Osebje bi moralo vzdrževati dobro osebno higieno v vseh fazah spravila in predelave. Člani osebja, za katere se ve ali domneva, da imajo bolezen, ki bi se lahko prenesla na semena, ne bi smeli imeti dostopa na območja, kjer bi lahko prišli v neposreden ali posreden stik s semeni ali kalčki. Člani osebja bi morali takoj obvestiti vodstvo, če menijo, da bi lahko imeli pomembno bolezen ali če so okrevali po pomembni nalezljivi bolezni, vendar še izločajo mikroorganizme.

Poškodbe osebja, ki bi lahko pomenile tveganje kontaminacije, bi morale biti ustrezno oskrbljene z vidnimi, vodotesnimi obliži ali povoji, preden lahko delavec pride v stik s semeni. Kadar je mogoče, bi se morali poškodovani delavci izogibati neposrednemu stiku s semeni ali kalčki za prehrano ljudi.

Po potrebi in kadar je to izvedljivo, bi morali imeti delavci na voljo in uporabljati ustrezne sanitarne prostore (vključno s prostori za umivanje rok), na primer kadar semena niso v plodovih in so delavci z njimi v neposrednem stiku. Kadar je mogoče, bi morali delavci imeti čiste uniforme. Roke si morajo umivati ob začetku dela, čez dan po potrebi in vsaj vsakokrat, ko obiščejo stranišče.

2.D   Namakanje

Na tveganje mikrobiološke kontaminacije semen lahko vpliva več parametrov: vir vode, vrsta namakanja, metoda, ki jo za čiščenje vode uporabi pridelovalec, čas namakanja glede na spravilo in morebiten dostop živali do vodnega vira ali proizvodnega območja.

Kadar obstaja tveganje, da voda za namakanje pride v stik s plodovi, bi bilo treba posebej poskrbeti, da je kakovost vode vsaj na ravni čiste vode.

Treba je nadzorovati vsak dostop živali do vodnih virov in območij za črpanje.

2.E   Semena

Proizvajalci morajo uporabljati seme za sejanje, pridobljeno od priznanih virov, ki so dokazano zanesljivi. Izbirati bi morali semena, ki dobro kalijo, so brez bolezni, fizičnih poškodb ali drugih učinkov, ki bi lahko negativno vplivali na uspešno spravilo zdravih zrn. Proizvajalci bi morali, kadar je to izvedljivo in cenovno dostopno, opraviti analize semen in semena predhodno obdelati, da se zagotovi njihova primerna kakovost.

2.F   Sušenje rastlin oziroma plodov

V državah proizvajalkah se uporabljajo različne prakse. V nekaterih državah je treba plodove pred mlatenjem posušiti. V tem primeru bi bilo treba pod plodove, ki se sušijo na tleh, položiti čisto ponjavo. Poskrbeti bi bilo treba, da se prepreči morebitna kontaminacija, medtem ko so plodovi ranljivi, in tako sušenje bi moralo potekati na posebnem območju, kamor prostoživeče živali in ptice nimajo dostopa. V drugih državah pa spravilo in mlatenje rastlin potekata strojno, zato se uporabljajo drugačne metode.

2.G   Mlatenje

Potekati bi moralo strojno, z uporabo ustrezno vzdrževane in čiste opreme. Stroje bi bilo treba očistiti takoj po koncu sezone in pred začetkom naslednje sezone, če je to izvedljivo, pa tudi med posameznimi serijami. Opremo bi bilo treba shranjevati na pokritem območju, da se zaščiti. Semena bi bilo treba zapakirati med mlatenjem ali takoj po njem.

2.H   Skladiščenje po spravilu

Če je to praktično in ekonomsko izvedljivo, bi bilo treba blago shranjevati v novih, nepoškodovanih vrečah in ne v rabljenih vrečah. Proizvajalci bi morali premisliti tudi, ali bi bilo treba vrh kupov skladiščenega blaga prekriti s plastičnimi ponjavami za zaščito blaga.

Območja za skladiščenje in opremo bi bilo treba čistiti in dobro vzdrževati, da se preprečita dostop in kontaminacija, povezana z vremenskimi pojavi, živalmi in škodljivimi organizmi.

Če se blago skladišči v razsutem stanju, bi bilo treba položiti čiste ponjave pod in nad njega ter med blago in steno, če je to ustrezno.

2.I   Predelava

Blago bi bilo treba predelati v strokovnih obratih za predelavo semen in z uporabo primerne opreme, ki bi morala vključevati:

| — | razvrščanje po velikosti, ločevalnike po teži/gostoti, ločevalnike semen od drugih trdih delcev, magnete ali detektorje kovin, priporočljiva pa je tudi uporaba ločevalnikov po barvi; |
| --- | --- |

—

razvrščanje po velikosti, ločevalnike po teži/gostoti, ločevalnike semen od drugih trdih delcev, magnete ali detektorje kovin, priporočljiva pa je tudi uporaba ločevalnikov po barvi;

| — | vso opremo bi bilo treba redno čistiti, da se prepreči navzkrižna kontaminacija drugih proizvodov, poskrbeti pa bi bilo treba tudi za higieno; |
| --- | --- |

—

vso opremo bi bilo treba redno čistiti, da se prepreči navzkrižna kontaminacija drugih proizvodov, poskrbeti pa bi bilo treba tudi za higieno;

| — | osebje bi moralo imeti na voljo primerne toaletne prostore in prostore za umivanje rok (vključno z milom), kadar je to izvedljivo, pa tudi čiste uniforme; |
| --- | --- |

—

osebje bi moralo imeti na voljo primerne toaletne prostore in prostore za umivanje rok (vključno z milom), kadar je to izvedljivo, pa tudi čiste uniforme;

| — | lokalno območje bi bilo treba vzdrževati, da se preprečita kontaminacija s prahom in umazanijo ter dostop žuželk, živali in ptic; |
| --- | --- |

—

lokalno območje bi bilo treba vzdrževati, da se preprečita kontaminacija s prahom in umazanijo ter dostop žuželk, živali in ptic;

| — | kadar je to izvedljivo, bi morali imeti predelovalci na voljo načrte preprečevanja kontaminacije in voditi evidence takih dejavnosti. Čim bolj bi se bilo treba izogibati mešanju serij; kadar je to izvedljivo, pa bi moralo biti omejeno na podobne pridelovalne regije; |
| --- | --- |

—

kadar je to izvedljivo, bi morali imeti predelovalci na voljo načrte preprečevanja kontaminacije in voditi evidence takih dejavnosti. Čim bolj bi se bilo treba izogibati mešanju serij; kadar je to izvedljivo, pa bi moralo biti omejeno na podobne pridelovalne regije;

| — | predelovalci bi morali voditi evidence, od kod izvirajo prejeta semena; |
| --- | --- |

—

predelovalci bi morali voditi evidence, od kod izvirajo prejeta semena;

| — | priporoča se program kakovosti po standardu HACCP, ki ga izvaja usposobljeno osebje. Pred odpošiljanjem bi bilo treba dokončane proizvode analizirati glede na zahteve kupca. |
| --- | --- |

—

priporoča se program kakovosti po standardu HACCP, ki ga izvaja usposobljeno osebje. Pred odpošiljanjem bi bilo treba dokončane proizvode analizirati glede na zahteve kupca.

---

(1)  Evropska komisija, Generalni direktorat za zdravje in varnost hrane. Higiena živil. Smernice.

(2)  Opredelitev, kot jo je določila Evropska komisija v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 208/2013.

(3)  Opredelitev, kot jo je določila Evropska komisija v Uredbi (ES) št. 852/2004.

(4)  Glej opombo 3.

(5)  Opredelitev, kot jo je določila Evropska komisija v Uredbi Komisije (EU) št. 211/2013.

(6)  Glej opombo 3.

(7)  Znanstveno mnenje agencije EFSA o tveganju zaradi enterohemoragične Escherichia coli (EHEC) in drugih patogenih bakterij v semenih in kalečih semenih.

(8)  Opredelitev, ki jo je določila Komisija za Codex Alimentarius. Sistem analize tveganj in kritičnih kontrolnih točk (HACCP) ter smernice za njegovo uporabo.

(9)  Glej opombo 3.

(10)  Opredelitev, kot jo je določila Evropska komisija v Uredbi (ES) št. 396/2005.

(11)  Opredelitev združenja ESSA, ki temelji na Uredbi Komisije (ES) št. 2073/2005.

(12)  Opredelitev, kot jo je določila Evropska komisija v Uredbi (ES) št. 178/2002.

(13)  Glej opombo 12.

(14)  Glej opombo 3.

(15)  Glej opombo 12.

(16)  Glej opombo 12.

(17)  Glej opombo 8.

(18)  Opredelitev, ki jo je določila Komisija za Codex Alimentarius. Priporočeni mednarodni kodeks ravnanja, splošna načela higiene živil.

(19)  Opredelitev, kot jo je določila Evropska komisija v Uredbi (EU) št. 1169/2011.

(20)  Glej opombo 11.

(21)  Glej opombo 8.

(22)  Glej opombo 3.

(23)  Glej opombo 3.

(24)  Glej opombo 3.

(25)  Glej opombo 3.

(26)  Glej opombo 3.

(27)  Glej opombo 11.

(28)  Glej opombo 11.

(29)  Glej opombo 12.

(30)  Glej opombo 12.

(31)  Glej opombo 11.

(32)  Opredelitev združenja ESSA, ki temelji na znanstvenem mnenju agencije EFSA o tveganju zaradi enterohemoragične Escherichia coli (EHEC) in drugih patogenih bakterij v semenih in kalečih semenih.

(33)  Opredelitev, ki jo je določila Komisija za Codex Alimentarius. Kodeks higienskih praks glede svežega sadja in zelenjave.

(34)  Glej opombo 7.

(35)  Glej opombo 7.

(36)  Glej opombo 7.

(37)  Glej opombo 2.

(38)  Opredelitev združenja ESSA, ki temelji na znanstvenem mnenju agencije EFSA o tveganju zaradi enterohemoragične Escherichia coli (EHEC) in drugih patogenih bakterij v semenih in kalečih semenih.

(39)  Glej opombo 33.

(40)  Opredelitev združenja ESSA, ki temelji na opredelitvi pojma „distributer semen“.

(41)  Opredelitev, kot jo je določila Evropska komisija v Uredbi (ES) št. 1107/2009.

(42)  Glej opombo 12.

(43)  Obvestilo Komisije o smernicah za izvajanje sistemov vodenja varnosti živil, ki zajemajo prerekvizitne programe (PRP) in postopke, ki temeljijo na načelih HACCP, vključno z olajševanjem/prilagodljivostjo izvajanja v nekaterih živilskih dejavnostih.

(44)  Glej opombo 7.

(45)  Smernice SZO o varni uporabi odpadne vode, izločkov in sive vode.

---

PRILOGA I

Splošna zakonodaja in specifična zakonodaja o kalčkih

Splošna zakonodaja

Ti dokumenti so na voljo v vseh jezikih Evropske unije:

| — | Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (splošna živilska zakonodaja). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (splošna živilska zakonodaja).

| — | Uredba (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil. |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil.

| — | Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali. |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali.

| — | Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi.

| — | Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila.

| — | Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom. |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom.

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 z dne 4. avgusta 2014 o delovnem programu za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 z dne 4. avgusta 2014 o delovnem programu za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012.

| — | Uredba (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS. |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS.

Specifična zakonodaja o kalčkih

Ti dokumenti so na voljo v vseh jezikih Evropske unije:

| — | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 208/2013 z dne 11. marca 2013 o zahtevah glede sledljivosti za kalčke in semena, namenjena za proizvodnjo kalčkov. |
| --- | --- |

—

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 208/2013 z dne 11. marca 2013 o zahtevah glede sledljivosti za kalčke in semena, namenjena za proizvodnjo kalčkov.

| — | Uredba Komisije (EU) št. 209/2013 z dne 11. marca 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 2073/2005 glede mikrobioloških meril za kalčke in pravil vzorčenja za klavne trupe perutnine in sveže perutninsko meso. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 209/2013 z dne 11. marca 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 2073/2005 glede mikrobioloških meril za kalčke in pravil vzorčenja za klavne trupe perutnine in sveže perutninsko meso.

| — | Uredba Komisije (EU) št. 210/2013 z dne 11. marca 2013 o odobritvi obratov za proizvodnjo kalčkov v skladu z Uredbo (ES) št. 852/2004. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 210/2013 z dne 11. marca 2013 o odobritvi obratov za proizvodnjo kalčkov v skladu z Uredbo (ES) št. 852/2004.

| — | Uredba Komisije (EU) št. 211/2013 z dne 11. marca 2013 o zahtevah za certificiranje za uvoz v Unijo kalčkov in semen, namenjenih za proizvodnjo kalčkov, spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 704/2014 o zahtevah za certificiranje za uvoz v Unijo kalčkov in semen, namenjenih za proizvodnjo kalčkov. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) št. 211/2013 z dne 11. marca 2013 o zahtevah za certificiranje za uvoz v Unijo kalčkov in semen, namenjenih za proizvodnjo kalčkov, spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 704/2014 o zahtevah za certificiranje za uvoz v Unijo kalčkov in semen, namenjenih za proizvodnjo kalčkov.

---

PRILOGA II

Drugi relevantni viri informacij

| — | Smernice Evropske komisije za izvajanje postopkov po načelih HACCP in lažje izvajanje načel HACCP v nekaterih živilskih obratih. |
| --- | --- |

—

Smernice Evropske komisije za izvajanje postopkov po načelih HACCP in lažje izvajanje načel HACCP v nekaterih živilskih obratih.

| — | Obvestilo Komisije o smernicah za izvajanje sistemov vodenja varnosti živil, ki zajemajo prerekvizitne programe (PRP) in postopke, ki temeljijo na načelih HACCP, vključno z olajševanjem/prilagodljivostjo izvajanja v nekaterih živilskih dejavnostih (2016/C 278/01). |
| --- | --- |

—

Obvestilo Komisije o smernicah za izvajanje sistemov vodenja varnosti živil, ki zajemajo prerekvizitne programe (PRP) in postopke, ki temeljijo na načelih HACCP, vključno z olajševanjem/prilagodljivostjo izvajanja v nekaterih živilskih dejavnostih (2016/C 278/01).

| — | Splošna načela higiene živil po Codexu. Ta dokument vsebuje tudi oddelek o uporabi načel HACCP. |
| --- | --- |

—

Splošna načela higiene živil po Codexu. Ta dokument vsebuje tudi oddelek o uporabi načel HACCP.

| — | Kodeks higienskih praks za sveže sadje in zelenjavo. Priloga II za proizvodnjo kalčkov. |
| --- | --- |

—

Kodeks higienskih praks za sveže sadje in zelenjavo. Priloga II za proizvodnjo kalčkov.

| — | Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO). ISO 22000 – Zagotavljanje varnosti živil. Mednarodne smernice z zahtevami glede sistema zagotavljanja varnosti živil. |
| --- | --- |

—

Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO). ISO 22000 – Zagotavljanje varnosti živil. Mednarodne smernice z zahtevami glede sistema zagotavljanja varnosti živil.

| — | Mednarodni standardi International Featured Standards (IFS). |
| --- | --- |

—

Mednarodni standardi International Featured Standards (IFS).

| — | Smernice Evropske komisije (delovni dokument služb Komisije) o študijah življenjske dobe bakterije Listeria monocytogenes v zvezi z živili za neposredno uživanje na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila. To je dokument z informacijami, namenjen nosilcem živilske dejavnosti v EU. |
| --- | --- |

—

Smernice Evropske komisije (delovni dokument služb Komisije) o študijah življenjske dobe bakterije Listeria monocytogenes v zvezi z živili za neposredno uživanje na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila. To je dokument z informacijami, namenjen nosilcem živilske dejavnosti v EU.

| — | Znanstveno mnenje agencije EFSA o tveganju zaradi enterohemoragične Escherichia coli (EHEC) in drugih patogenih bakterij v semenih in kalečih semenih. |
| --- | --- |

—

Znanstveno mnenje agencije EFSA o tveganju zaradi enterohemoragične Escherichia coli (EHEC) in drugih patogenih bakterij v semenih in kalečih semenih.

| — | Smernice SZO glede kakovosti pitne vode. |
| --- | --- |

—

Smernice SZO glede kakovosti pitne vode.

| — | Smernice SZO o varni uporabi odpadne vode, izločkov in sive vode. |
| --- | --- |

—

Smernice SZO o varni uporabi odpadne vode, izločkov in sive vode.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/53

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8242 – Rolls-Royce/ITP)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/04)

Komisija se je 19. aprila 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) v povezavi s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8242. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8242. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/53

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8465 – Vivendi/Telecom Italia)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/05)

Komisija se je 30. maja 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) v povezavi s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8465. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8465. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/54

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8510 – Robert Tönnies/Clemens Tönnies/Zur Mühlen Group and Asset Group)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/06)

Komisija se je 27. junija 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8510. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8510. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/55

---

Menjalni tečaji eura (1)

7. julija 2017

(2017/C 220/07)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1412 |
| JPY | japonski jen | 129,80 |
| DKK | danska krona | 7,4371 |
| GBP | funt šterling | 0,88488 |
| SEK | švedska krona | 9,6155 |
| CHF | švicarski frank | 1,0983 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,5613 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,079 |
| HUF | madžarski forint | 308,38 |
| PLN | poljski zlot | 4,2322 |
| RON | romunski leu | 4,5862 |
| TRY | turška lira | 4,1465 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5006 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4806 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,9140 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5669 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5761 |
| KRW | južnokorejski won | 1 318,10 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,2646 |
| CNY | kitajski juan | 7,7590 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4153 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 300,60 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9054 |
| PHP | filipinski peso | 57,786 |
| RUB | ruski rubelj | 68,9193 |
| THB | tajski bat | 38,892 |
| BRL | brazilski real | 3,7587 |
| MXN | mehiški peso | 20,7488 |
| INR | indijska rupija | 73,6955 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1412

JPY

japonski jen

129,80

DKK

danska krona

7,4371

GBP

funt šterling

0,88488

SEK

švedska krona

9,6155

CHF

švicarski frank

1,0983

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,5613

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,079

HUF

madžarski forint

308,38

PLN

poljski zlot

4,2322

RON

romunski leu

4,5862

TRY

turška lira

4,1465

AUD

avstralski dolar

1,5006

CAD

kanadski dolar

1,4806

HKD

hongkonški dolar

8,9140

NZD

novozelandski dolar

1,5669

SGD

singapurski dolar

1,5761

KRW

južnokorejski won

1 318,10

ZAR

južnoafriški rand

15,2646

CNY

kitajski juan

7,7590

HRK

hrvaška kuna

7,4153

IDR

indonezijska rupija

15 300,60

MYR

malezijski ringit

4,9054

PHP

filipinski peso

57,786

RUB

ruski rubelj

68,9193

THB

tajski bat

38,892

BRL

brazilski real

3,7587

MXN

mehiški peso

20,7488

INR

indijska rupija

73,6955

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/56

---

Seznam organizacij, priznanih na podlagi Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij

(2017/C 220/08)

| — | American Bureau of Shipping (ABS) |
| --- | --- |

—

American Bureau of Shipping (ABS)

| — | Bureau Veritas Marine & Offshore SAS (BV) |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas Marine & Offshore SAS (BV)

| — | China Classification Society (CCS) |
| --- | --- |

—

China Classification Society (CCS)

| — | Croatian Register of Shipping (CRS) |
| --- | --- |

—

Croatian Register of Shipping (CRS)

| — | DNV GL AS |
| --- | --- |

—

DNV GL AS

| — | Indian Register of Shipping (IRS) |
| --- | --- |

—

Indian Register of Shipping (IRS)

| — | KR (Korean Register) |
| --- | --- |

—

KR (Korean Register)

| — | Lloyd’s Register Group Ltd. (LR) |
| --- | --- |

—

Lloyd’s Register Group Ltd. (LR)

| — | Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK) |
| --- | --- |

—

Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK)

| — | Polish Register of Shipping (PRS) |
| --- | --- |

—

Polish Register of Shipping (PRS)

| — | RINA Services S.p.A. |
| --- | --- |

—

RINA Services S.p.A.

| — | Russian Maritime Register of Shipping (RS) |
| --- | --- |

—

Russian Maritime Register of Shipping (RS)

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/57

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/09)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevne proge | Alghero–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Alghero
  Alghero–Milano Linate in Milano Linate–Alghero
  Cagliari–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Cagliari
  Cagliari–Milano Linate in Milano Linate–Cagliari
  Olbia–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Olbia
  Olbia–Milano Linate in Milano Linate–Olbia |
| Novi datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | 9. november 2017 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse informacije in/ali dokumente o obveznosti javne službe | Referenčno besedilo


  UL C 145, 9.5.2017, str. 4.
  Za dodatne informacije se obrnite na:





  Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti |
| Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo |
| Tel. +39 0641583681/3683 |
| E-naslov: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it |
| Spletni naslov: http://www.mit.gov.it |

Država članica

Italija

Zadevne proge

Alghero–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Alghero

Alghero–Milano Linate in Milano Linate–Alghero

Cagliari–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Cagliari

Cagliari–Milano Linate in Milano Linate–Cagliari

Olbia–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Olbia

Olbia–Milano Linate in Milano Linate–Olbia

Novi datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

9. november 2017

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse informacije in/ali dokumente o obveznosti javne službe

Referenčno besedilo

UL C 145, 9.5.2017, str. 4.

Za dodatne informacije se obrnite na:

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo

Tel. +39 0641583681/3683

E-naslov: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it

Spletni naslov: http://www.mit.gov.it

| Regione Autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Tel. +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it |
| E-naslov | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Tel. +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it

E-naslov

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/58

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/10)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevni progi | Alghero–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Alghero |
| Novo obdobje veljavnosti pogodbe | štiri leta od 9. novembra 2017 |
| Rok za oddajo ponudb | 9. julij 2017 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Referenčno besedilo


  UL C 145, 9. maj 2017

  Dodatne informacije:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |
| Tel. +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it |
| E-naslov | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Država članica

Italija

Zadevni progi

Alghero–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Alghero

Novo obdobje veljavnosti pogodbe

štiri leta od 9. novembra 2017

Rok za oddajo ponudb

9. julij 2017

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Referenčno besedilo

UL C 145, 9. maj 2017

Dodatne informacije:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIJA

Tel. +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it

E-naslov

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/59

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/11)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevni progi | Alghero–Milano Linate in Milano Linate–Alghero |
| Novo obdobje veljavnosti pogodbe | štiri leta od 9. novembra 2017 |
| Rok za oddajo ponudb | 9. julij 2017 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Referenčno besedilo


  UL C 145, 9. maj 2017

  Dodatne informacije:





  Regione autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |
| Tel. +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it |
| E-naslov | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Država članica

Italija

Zadevni progi

Alghero–Milano Linate in Milano Linate–Alghero

Novo obdobje veljavnosti pogodbe

štiri leta od 9. novembra 2017

Rok za oddajo ponudb

9. julij 2017

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Referenčno besedilo

UL C 145, 9. maj 2017

Dodatne informacije:

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIJA

Tel. +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it

E-naslov

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/60

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/12)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevni progi | Cagliari–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Cagliari |
| Novo obdobje veljavnosti pogodbe | štiri leta od 9. novembra 2017 |
| Rok za oddajo ponudb | 9. julij 2017 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Referenčno besedilo


  UL C 145, 9.5.2017.
  Dodatne informacije:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |
| Tel. +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it |
| E-naslov | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Država članica

Italija

Zadevni progi

Cagliari–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Cagliari

Novo obdobje veljavnosti pogodbe

štiri leta od 9. novembra 2017

Rok za oddajo ponudb

9. julij 2017

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Referenčno besedilo

UL C 145, 9.5.2017.

Dodatne informacije:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIJA

Tel. +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it

E-naslov

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/61 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/61

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/13)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevni progi | Cagliari–Milano Linate in Milano Linate–Cagliari |
| Novo obdobje veljavnosti pogodbe | štiri leta od 9. novembra 2017 |
| Rok za oddajo ponudb | 9. julij 2017 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Referenčno besedilo


  UL C 145, 9.5.2017.
  Dodatne informacije:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |
| Tel. +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it |
| E-naslov | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Država članica

Italija

Zadevni progi

Cagliari–Milano Linate in Milano Linate–Cagliari

Novo obdobje veljavnosti pogodbe

štiri leta od 9. novembra 2017

Rok za oddajo ponudb

9. julij 2017

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Referenčno besedilo

UL C 145, 9.5.2017.

Dodatne informacije:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIJA

Tel. +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it

E-naslov

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/62

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/14)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevni progi | Olbia–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Olbia |
| Novo obdobje veljavnosti pogodbe | štiri leta od 9. novembra 2017 |
| Rok za oddajo ponudb | 9. julij 2017 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Referenčno besedilo


  UL C 145, 9.5.2017.
  Dodatne informacije:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |
| Tel. +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it |
| E-naslov | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Država članica

Italija

Zadevni progi

Olbia–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Olbia

Novo obdobje veljavnosti pogodbe

štiri leta od 9. novembra 2017

Rok za oddajo ponudb

9. julij 2017

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Referenčno besedilo

UL C 145, 9.5.2017.

Dodatne informacije:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIJA

Tel. +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it

E-naslov

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/63

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/15)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevni progi | Olbia–Milano Linate in Milano Linate–Olbia |
| Novo obdobje veljavnosti pogodbe | štiri leta od 9. novembra 2017 |
| Rok za oddajo ponudb | 9. julij 2017 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Referenčno besedilo


  UL C 145, 9.5.2017.
  Dodatne informacije:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |
| Telefon: +39 0706067331 |
| Telefaks: +39 0706067309 |
| Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it |
| E-naslov | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it. |

Država članica

Italija

Zadevni progi

Olbia–Milano Linate in Milano Linate–Olbia

Novo obdobje veljavnosti pogodbe

štiri leta od 9. novembra 2017

Rok za oddajo ponudb

9. julij 2017

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Referenčno besedilo

UL C 145, 9.5.2017.

Dodatne informacije:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIJA

Telefon: +39 0706067331

Telefaks: +39 0706067309

Spletni naslov: http://www.regione.sardegna.it

E-naslov

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/64

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8528 – SEGRO/PSPIB/SELP/Morgane Portfolio)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/16)

| 1. | Komisija je 29. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje SEGRO plc („SEGRO“, Združeno kraljestvo) in podjetje Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada) prek podjetja SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. („SELP“, Luksemburg) z nakupom sredstev pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad logističnim sredstvom za ustvarjanje prihodkov („Morgane Portfolio“, Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 29. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje SEGRO plc („SEGRO“, Združeno kraljestvo) in podjetje Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada) prek podjetja SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. („SELP“, Luksemburg) z nakupom sredstev pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad logističnim sredstvom za ustvarjanje prihodkov („Morgane Portfolio“, Francija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za SEGRO: lastništvo, upravljanje premoženja in razvoj sodobnih skladišč in nepremičnin za lahko industrijo v glavnih urbanih aglomeracijah in na ključnih prometnih vozliščih v več državah EU,
  —   za PSPIB: vlaganje neto prispevkov v pokojninski načrt kanadske javne uprave, kanadskih sil, kanadske kraljeve konjeniške policije in rezervnih sil. Upravlja diverzificiran globalni portfelj, vključno z delnicami, obveznicami in drugimi vrednostnimi papirji s stalnim donosom, naložbami v zasebni kapital, nepremičninami, infrastrukturo, naravnimi viri in zasebnim dolgom,
  —   za Morgane Portfolio: logistično sredstvo v francoskem mestu Nîmes. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za SEGRO: lastništvo, upravljanje premoženja in razvoj sodobnih skladišč in nepremičnin za lahko industrijo v glavnih urbanih aglomeracijah in na ključnih prometnih vozliščih v več državah EU,

—   za PSPIB: vlaganje neto prispevkov v pokojninski načrt kanadske javne uprave, kanadskih sil, kanadske kraljeve konjeniške policije in rezervnih sil. Upravlja diverzificiran globalni portfelj, vključno z delnicami, obveznicami in drugimi vrednostnimi papirji s stalnim donosom, naložbami v zasebni kapital, nepremičninami, infrastrukturo, naravnimi viri in zasebnim dolgom,

—   za Morgane Portfolio: logistično sredstvo v francoskem mestu Nîmes.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8528 – SEGRO/PSPIB/SELP/Morgane Portfolio se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8528 – SEGRO/PSPIB/SELP/Morgane Portfolio se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/65

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8557 – CCMP Capital/MSD Aqua Partners/Hayward Industries)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/17)

| 1. | Komisija je 29. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji CCMP Capital, LP („CCMP“, ZDA) in MSD Aqua Partners, LLC („MSD Aqua“, ZDA), ki ju obvladuje podjetje MSD Partners LP („MSD Partners“, ZDA) in sta del skupine podjetij MSD, z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah posreden skupen nadzor nad podjetjem Hayward Industries, Inc. („Hayward“, ZDA). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 29. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji CCMP Capital, LP („CCMP“, ZDA) in MSD Aqua Partners, LLC („MSD Aqua“, ZDA), ki ju obvladuje podjetje MSD Partners LP („MSD Partners“, ZDA) in sta del skupine podjetij MSD, z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah posreden skupen nadzor nad podjetjem Hayward Industries, Inc. („Hayward“, ZDA).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za CCMP: globalno zasebno kapitalsko podjetje, ki se osredotoča na odkupe in naložbe v kapital za širitev podjetij v Severni Ameriki in Evropi ter deluje v potrošniških panogah, industriji in v zdravstvu,
  —   za MSD Aqua: naložbeno podjetje v skupini MSD, ki se ukvarja z dolgom in kapitalom javnih in zasebnih podjetij, nepremičninami in drugimi razredi sredstev,
  —   za Hayward: proizvajalec in dobavitelj opreme za bazene. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za CCMP: globalno zasebno kapitalsko podjetje, ki se osredotoča na odkupe in naložbe v kapital za širitev podjetij v Severni Ameriki in Evropi ter deluje v potrošniških panogah, industriji in v zdravstvu,

—   za MSD Aqua: naložbeno podjetje v skupini MSD, ki se ukvarja z dolgom in kapitalom javnih in zasebnih podjetij, nepremičninami in drugimi razredi sredstev,

—   za Hayward: proizvajalec in dobavitelj opreme za bazene.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8557 – CCMP Capital/MSD Aqua Partners/Hayward se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8557 – CCMP Capital/MSD Aqua Partners/Hayward se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

| 8.7.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/66

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8356 – Wietersdorfer/Amiantit/HOBAS JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 220/18)

| 1. | Komisija je 29. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje WIG Wietersdorfer Holding GmbH („WIG“, Avstrija) in podjetje Saudi Arabian Amiantit Company („Amiantit“, Saudova Arabija) pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem HOBAS Pipes International GmbH („Hobas Europe“, Avstrija). Podjetje Amiantit bo v podjetje Hobas Europe, ki je trenutno odvisno podjetje v stoodstotni lasti podjetja WIG, vključilo evropsko poslovno dejavnost s cevnimi sistemi in pridobilo 50 % njegovih delnic. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 29. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje WIG Wietersdorfer Holding GmbH („WIG“, Avstrija) in podjetje Saudi Arabian Amiantit Company („Amiantit“, Saudova Arabija) pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem HOBAS Pipes International GmbH („Hobas Europe“, Avstrija). Podjetje Amiantit bo v podjetje Hobas Europe, ki je trenutno odvisno podjetje v stoodstotni lasti podjetja WIG, vključilo evropsko poslovno dejavnost s cevnimi sistemi in pridobilo 50 % njegovih delnic.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za WIG: proizvodnja in prodaja cevi in cevnih sistemov za prenos vode (drenaža, odpadne vode, namakanje in pitna voda pod pritiskom) ter – v omejenem obsegu – za industrijsko uporabo v različnih vrstah obratov. Podjetje WIG je dejavno na svetovni ravni,
  —   za Amiantit: proizvodnja in prodaja cevi in cevnih sistemov, prodaja cevnih tehnologij ter proizvodnja in dobava proizvodov iz polimerov. Podjetje Amiantit je dejavno na svetovni ravni. V Evropi je dejavno na področju proizvodnje in prodaje cevi in cevnih sistemov iz s steklenimi vlakni ojačane plastike,
  —   za Hobas Europe: proizvodnja in prodaja cevi in cevnih sistemov iz s steklenimi vlakni ojačane plastike v Evropi. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za WIG: proizvodnja in prodaja cevi in cevnih sistemov za prenos vode (drenaža, odpadne vode, namakanje in pitna voda pod pritiskom) ter – v omejenem obsegu – za industrijsko uporabo v različnih vrstah obratov. Podjetje WIG je dejavno na svetovni ravni,

—   za Amiantit: proizvodnja in prodaja cevi in cevnih sistemov, prodaja cevnih tehnologij ter proizvodnja in dobava proizvodov iz polimerov. Podjetje Amiantit je dejavno na svetovni ravni. V Evropi je dejavno na področju proizvodnje in prodaje cevi in cevnih sistemov iz s steklenimi vlakni ojačane plastike,

—   za Hobas Europe: proizvodnja in prodaja cevi in cevnih sistemov iz s steklenimi vlakni ojačane plastike v Evropi.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8356 – Wietersdorfer/Amiantit/HOBAS JV se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8356 – Wietersdorfer/Amiantit/HOBAS JV se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

---