# Europos Sąjungos L 325/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 325 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. gruodžio 20d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 325

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. gruodžio 20d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2495, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013, kiek tai susiję su galimybės naudotis Sąjungos vandenimis apribojimais | 1 |
| | * | 2022 m. gruodžio 15 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2022/2496, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa | 11 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2495, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013, kiek tai susiję su galimybės naudotis Sąjungos vandenimis apribojimais

1

*

2022 m. gruodžio 15 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2022/2496, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa

11

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. spalio 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2497, kuriuo dėl Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės rajonų Sąjungos ūkių apskaitos duomenų tinkle iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priedas | 13 |
| | * | 2022 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2498, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1700 nustatomi pajamų ir gyvenimo sąlygų srities imties tyrimo duomenų rinkinių, susijusių su galimybėmis naudotis paslaugomis, techniniai elementai (
  1
  ) | 16 |
| | * | 2022 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2499, kuriuo iš dalies keičiamas ir ištaisomas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/220, kuriuo nustatomos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1217/2009, kuriuo sukuriamas žemės ūkio valdų pajamų ir ūkinės veiklos apskaitos duomenų rinkimo tinklas Europos Sąjungoje, taikymo taisyklės | 31 |
| | * | 2022 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2500, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Keleméri bárányhús (SGN)) | 52 |
| | * | 2022 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/2501, kuriuo su Italijos vėliava plaukiojantiems laivams, kurių bendrasis ilgis yra 18 metrų arba didesnis, bet mažesnis nei 24 metrai, uždraudžiama GFCM 8, 9, 10 ir 11 geografiniuose parajoniuose žvejoti didžiąsias raudonąsias krevetes | 53 |
| | * | 2022 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2502, kuriuo ištaisoma Reglamento (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros, teksto redakcija prancūzų kalba (
  1
  ) | 56 |
| | * | 2022 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2503, kuriuo dėl gyvų dvigeldžių moliuskų, žuvininkystės produktų arba su ultravioletine spinduliuote susijusios oficialios kontrolės praktinės tvarkos iš dalies keičiamas ir ištaisomas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/627 (
  1
  ) | 58 |
| | * | 2022 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2504, kuriuo dėl tam tikrų žuvininkystės produktų ir labai rafinuotų gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą veterinarijos arba oficialių sertifikatų ir oficialių sertifikatų pavyzdžių ir tam tikrų sudėtinių produktų įvežimo į Sąjungą asmeninio patvirtinimo dokumento pavyzdžio iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III ir V priedai (
  1
  ) | 62 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2505 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimu, dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo | 87 |
| | * | 2022 m. gruodžio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2506 dėl priemonių Sąjungos biudžetui apsaugoti nuo teisinės valstybės principų pažeidimų Vengrijoje | 94 |
| | * | 2022 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2507, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia | 110 |
| | * | 2022 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2508, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos išvados dėl tekstilės pramonės geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 8984)

   (
  1
  ) | 112 |
| | * | 2022 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2509, kuriuo nustatomi 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kontroliuojamų medžiagų, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2009 dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų, kiekybiniai apribojimai ir paskirstomos kvotos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 9109) | 162 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2022 m. gruodžio 8 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2022/2510 dėl Europos saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų vertinimo sistemos sukūrimo | 179 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2022 m. spalio 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2497, kuriuo dėl Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės rajonų Sąjungos ūkių apskaitos duomenų tinkle iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priedas

13

*

2022 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2498, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1700 nustatomi pajamų ir gyvenimo sąlygų srities imties tyrimo duomenų rinkinių, susijusių su galimybėmis naudotis paslaugomis, techniniai elementai (
  1
  )

1

16

*

2022 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2499, kuriuo iš dalies keičiamas ir ištaisomas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/220, kuriuo nustatomos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1217/2009, kuriuo sukuriamas žemės ūkio valdų pajamų ir ūkinės veiklos apskaitos duomenų rinkimo tinklas Europos Sąjungoje, taikymo taisyklės

31

*

2022 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2500, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Keleméri bárányhús (SGN))

52

*

2022 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/2501, kuriuo su Italijos vėliava plaukiojantiems laivams, kurių bendrasis ilgis yra 18 metrų arba didesnis, bet mažesnis nei 24 metrai, uždraudžiama GFCM 8, 9, 10 ir 11 geografiniuose parajoniuose žvejoti didžiąsias raudonąsias krevetes

53

*

2022 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2502, kuriuo ištaisoma Reglamento (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros, teksto redakcija prancūzų kalba (
  1
  )

1

56

*

2022 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2503, kuriuo dėl gyvų dvigeldžių moliuskų, žuvininkystės produktų arba su ultravioletine spinduliuote susijusios oficialios kontrolės praktinės tvarkos iš dalies keičiamas ir ištaisomas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/627 (
  1
  )

1

58

*

2022 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2504, kuriuo dėl tam tikrų žuvininkystės produktų ir labai rafinuotų gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą veterinarijos arba oficialių sertifikatų ir oficialių sertifikatų pavyzdžių ir tam tikrų sudėtinių produktų įvežimo į Sąjungą asmeninio patvirtinimo dokumento pavyzdžio iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III ir V priedai (
  1
  )

1

62

SPRENDIMAI

*

2022 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2505 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimu, dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

87

*

2022 m. gruodžio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2506 dėl priemonių Sąjungos biudžetui apsaugoti nuo teisinės valstybės principų pažeidimų Vengrijoje

94

*

2022 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2507, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia

110

*

2022 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2508, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos išvados dėl tekstilės pramonės geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 8984)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 8984)

1

112

*

2022 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2509, kuriuo nustatomi 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kontroliuojamų medžiagų, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2009 dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų, kiekybiniai apribojimai ir paskirstomos kvotos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 9109)

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 9109)

162

REKOMENDACIJOS

*

2022 m. gruodžio 8 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2022/2510 dėl Europos saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų vertinimo sistemos sukūrimo

179

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2022 m. lapkričio 16 d. ELPA priežiūros institucijos deleguotasis sprendimas Nr. 204/22/COL, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 196/22/COL dėl neatidėliotinų priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais, Norvegijoje taikomų pagal Reglamento (ES) 2016/429259 straipsnio 1 dalies c punktą ir Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 21, 39 ir 55 straipsnius [2022/2511] | 206 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2022 m. lapkričio 16 d. ELPA priežiūros institucijos deleguotasis sprendimas Nr. 204/22/COL, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 196/22/COL dėl neatidėliotinų priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais, Norvegijoje taikomų pagal Reglamento (ES) 2016/429259 straipsnio 1 dalies c punktą ir Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 21, 39 ir 55 straipsnius [2022/2511]

206

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/2495

2022 m. gruodžio 14 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013, kiek tai susiję su galimybės naudotis Sąjungos vandenimis apribojimais

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sąjungos žvejybos laivams suteikta vienoda galimybė naudotis Sąjungos vandenimis ir ištekliais, laikantis bendros žuvininkystės politikos (BŽP) taisyklių; |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos žvejybos laivams suteikta vienoda galimybė naudotis Sąjungos vandenimis ir ištekliais, laikantis bendros žuvininkystės politikos (BŽP) taisyklių;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3) numatytos nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo vienodos galimybės taisyklės; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3) numatytos nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo vienodos galimybės taisyklės;

| (3) | pagal tą reglamentą vandenyse iki 12 jūrmylių nuo bazinių linijų valstybėms narėms leidžiama apriboti žvejybą leidžiant žvejoti tik tradiciškai tuose vandenyse žvejojantiems žvejybos laivams iš gretimos pakrantės uostų; |
| --- | --- |

(3)

pagal tą reglamentą vandenyse iki 12 jūrmylių nuo bazinių linijų valstybėms narėms leidžiama apriboti žvejybą leidžiant žvejoti tik tradiciškai tuose vandenyse žvejojantiems žvejybos laivams iš gretimos pakrantės uostų;

| (4) | valstybėms narėms taip pat leidžiama riboti galimybę naudotis vandenimis iki 100 jūrmylių nuo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytų Sąjungos atokiausių regionų bazinių linijų leidžiant žvejoti tik tų regionų uostuose registruotiems laivams; |
| --- | --- |

(4)

valstybėms narėms taip pat leidžiama riboti galimybę naudotis vandenimis iki 100 jūrmylių nuo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytų Sąjungos atokiausių regionų bazinių linijų leidžiant žvejoti tik tų regionų uostuose registruotiems laivams;

| (5) | esamos taisyklės, kuriomis ribojamos galimybės naudotis ištekliais valstybių narių 12 jūrmylių zonose, turėjo teigiamo poveikio išteklių išsaugojimui, nes jomis ribojamos žvejybos pastangos labiausiai pažeidžiamoje Sąjungos vandenų dalyje. Tos taisyklės taip pat padėjo išsaugoti tradicinės žvejybos veiklą, nuo kurios labai priklauso tam tikrų pakrančių bendruomenių socioekonominis vystymasis; |
| --- | --- |

(5)

esamos taisyklės, kuriomis ribojamos galimybės naudotis ištekliais valstybių narių 12 jūrmylių zonose, turėjo teigiamo poveikio išteklių išsaugojimui, nes jomis ribojamos žvejybos pastangos labiausiai pažeidžiamoje Sąjungos vandenų dalyje. Tos taisyklės taip pat padėjo išsaugoti tradicinės žvejybos veiklą, nuo kurios labai priklauso tam tikrų pakrančių bendruomenių socioekonominis vystymasis;

| (6) | esamos taisyklės, kuriomis ribojama galimybė naudotis jūrų biologiniais ištekliais aplink Sąjungos atokiausius regionus, nurodytus SESV 349 straipsnio pirmoje pastraipoje, padėjo išsilaikyti tų regionų vietos ekonomikai, atsižvelgiant į jų struktūrinę, socialinę ir ekonominę padėtį; |
| --- | --- |

(6)

esamos taisyklės, kuriomis ribojama galimybė naudotis jūrų biologiniais ištekliais aplink Sąjungos atokiausius regionus, nurodytus SESV 349 straipsnio pirmoje pastraipoje, padėjo išsilaikyti tų regionų vietos ekonomikai, atsižvelgiant į jų struktūrinę, socialinę ir ekonominę padėtį;

| (7) | dabartinės nukrypti leidžiančios nuostatos dėl galimybės naudotis Sąjungos vandenimis apribojimų nustos galioti 2022 m. gruodžio 31 d. Tačiau tų nukrypti leidžiančių nuostatų galiojimas turėtų būti pratęstas dešimčiai metų nuo tos dienos, siekiant užtikrinti dabartinių apsaugos priemonių tęstinumą ir nesutrikdyti pusiausvyros, kuri buvo pasiekta po šios specialios tvarkos įvedimo. Tos nukrypti leidžiančios nuostatos yra neatskiriama BŽP dalis, o to pratęsimo trukmė ir taikymo sritis gali būti peržiūrima atliekant bet kurią BŽP peržiūrą; |
| --- | --- |

(7)

dabartinės nukrypti leidžiančios nuostatos dėl galimybės naudotis Sąjungos vandenimis apribojimų nustos galioti 2022 m. gruodžio 31 d. Tačiau tų nukrypti leidžiančių nuostatų galiojimas turėtų būti pratęstas dešimčiai metų nuo tos dienos, siekiant užtikrinti dabartinių apsaugos priemonių tęstinumą ir nesutrikdyti pusiausvyros, kuri buvo pasiekta po šios specialios tvarkos įvedimo. Tos nukrypti leidžiančios nuostatos yra neatskiriama BŽP dalis, o to pratęsimo trukmė ir taikymo sritis gali būti peržiūrima atliekant bet kurią BŽP peržiūrą;

| (8) | vadovaujantis Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo (4) 510 straipsniu, praėjus ketveriems metams nuo tikslinimo laikotarpio pabaigos, kuris baigiasi 2026 m. birželio 30 d., turi būti atlikta to susitarimo penkto podalio, įskaitant nuostatas dėl prieigos prie vandenų, įgyvendinimo peržiūra; |
| --- | --- |

(8)

vadovaujantis Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo (4) 510 straipsniu, praėjus ketveriems metams nuo tikslinimo laikotarpio pabaigos, kuris baigiasi 2026 m. birželio 30 d., turi būti atlikta to susitarimo penkto podalio, įskaitant nuostatas dėl prieigos prie vandenų, įgyvendinimo peržiūra;

| (9) | kol nėra nustojusios galioti nukrypti leidžiančios nuostatos, Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl bendrųjų taisyklių dėl galimybės naudotis vandenimis, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 5 straipsnyje, taikymo. Ta ataskaita turėtų būti pateikta ne vėliau kaip 2031 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(9)

kol nėra nustojusios galioti nukrypti leidžiančios nuostatos, Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl bendrųjų taisyklių dėl galimybės naudotis vandenimis, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 5 straipsnyje, taikymo. Ta ataskaita turėtų būti pateikta ne vėliau kaip 2031 m. birželio 30 d.;

| (10) | Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei išstojus iš Europos Sąjungos, Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 I priedas turėtų būti iš dalies pakeistas. Tas priedas taip pat turėtų būti iš dalies pakeistas atsižvelgiant į Italijos ir Graikijos bendrą prašymą dėl galimybės Italijos žvejybos laivams naudotis 6–12 jūrmylių Graikijos teritorinių vandenų Jonijos jūroje rajonu ir Graikijos pasiūlymą dėl galimybės Italijos žvejybos laivams naudotis Graikijos išskirtinės ekonominės zonos (IEZ) vandenų 6–12 jūrmylių rajonu pagal šio reglamento priedą; |
| --- | --- |

(10)

Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei išstojus iš Europos Sąjungos, Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 I priedas turėtų būti iš dalies pakeistas. Tas priedas taip pat turėtų būti iš dalies pakeistas atsižvelgiant į Italijos ir Graikijos bendrą prašymą dėl galimybės Italijos žvejybos laivams naudotis 6–12 jūrmylių Graikijos teritorinių vandenų Jonijos jūroje rajonu ir Graikijos pasiūlymą dėl galimybės Italijos žvejybos laivams naudotis Graikijos išskirtinės ekonominės zonos (IEZ) vandenų 6–12 jūrmylių rajonu pagal šio reglamento priedą;

| (11) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(11)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2, 3 ir 4 dalyse data „2022 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2032 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- | --- |

1)

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2, 3 ir 4 dalyse data „2022 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2032 m. gruodžio 31 d.“;

| b) | pridedama ši dalis:

  „5.   Komisija ne vėliau kaip 2031 m. birželio 30 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio straipsnio taikymo ataskaitą.“
  ; |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„5.   Komisija ne vėliau kaip 2031 m. birželio 30 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio straipsnio taikymo ataskaitą.“

| 2) | I priedas pakeičiamas šio reglamento priede išdėstytu tekstu. |
| --- | --- |

2)

I priedas pakeičiamas šio reglamento priede išdėstytu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse nuo 2023 m. sausio 1 d.

Priimta Strasbūre 2022 m. gruodžio 14 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  OL C 517, 2021 12 22, p. 123.

1

(2)  
  2022 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

3

(4)  
  OL L 149, 2021 4 30, p. 10.

4

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

GALIMYBĖ NAUDOTIS PAKRANTĖS VANDENIMIS, KAIP TAI SUPRANTAMA 5 STRAIPSNIO 2 DALYJE

1.   Airijos pakrantės vandenys

a)   PRANCŪZIJOS GALIMYBĖ NAUDOTIS VANDENIMIS

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į šiaurės vakarus nuo Eriso kyšulio, į vakarus nuo Sibilės kyšulio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į šiaurės vakarus nuo Eriso kyšulio, į vakarus nuo Sibilės kyšulio

Demersinės žuvys

Neribojama

Norveginiai omarai

Neribojama

| 2. | Į pietus nuo Mizeno kyšulio, į pietus nuo Stagso |
| --- | --- |

2.

Į pietus nuo Mizeno kyšulio, į pietus nuo Stagso

Demersinės žuvys

Neribojama

Norveginiai omarai

Neribojama

Atlantinės skumbrės

Neribojama

| 3. | Į pietus nuo Stagso, į pietus nuo Korko |
| --- | --- |

3.

Į pietus nuo Stagso, į pietus nuo Korko

Demersinės žuvys

Neribojama

Norveginiai omarai

Neribojama

Atlantinės skumbrės

Neribojama

Atlantinės silkės

Neribojama

| 4. | Į pietus nuo Korko, į pietus nuo Karnsoro kyšulio |
| --- | --- |

4.

Į pietus nuo Korko, į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Visos rūšys

Neribojama

| 5. | Į pietus nuo Karnsoro kyšulio, į pietryčius nuo Holboulino |
| --- | --- |

5.

Į pietus nuo Karnsoro kyšulio, į pietryčius nuo Holboulino

Visos rūšys, išskyrus vandens bestuburius

Neribojama

b)   NYDERLANDŲ GALIMYBĖ NAUDOTIS VANDENIMIS

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į pietus nuo Stagso Į pietus nuo Karnsoro kyšulio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į pietus nuo Stagso Į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Atlantinės silkės

Neribojama

Atlantinės skumbrės

Neribojama

c)   VOKIETIJOS GALIMYBĖ NAUDOTIS VANDENIMIS

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į pietus nuo Senojo Kinseilio kyšulio, į pietus nuo Karnsoro kyšulio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į pietus nuo Senojo Kinseilio kyšulio, į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Atlantinės silkės

Neribojama

| 2. | Į pietus nuo Korko Į pietus nuo Karnsoro kyšulio |
| --- | --- |

2.

Į pietus nuo Korko Į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Atlantinės skumbrės

Neribojama

d)   BELGIJOS GALIMYBĖ NAUDOTIS VANDENIMIS

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į pietus nuo Korko Į pietus nuo Karnsoro kyšulio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į pietus nuo Korko Į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Demersinės žuvys

Neribojama

| 2. | Į rytus nuo Viklou kyšulio, į pietryčius nuo Karlingfordo įlankos |
| --- | --- |

2.

Į rytus nuo Viklou kyšulio, į pietryčius nuo Karlingfordo įlankos

Demersinės žuvys

Neribojama

2.   Belgijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Nuo 3 iki 12 jūrmylių | Nyderlandai | Visos rūšys | Neribojama |
| | Prancūzija | Atlantinės silkės | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Nuo 3 iki 12 jūrmylių

Nyderlandai

Visos rūšys

Neribojama

Prancūzija

Atlantinės silkės

Neribojama

3.   Danijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Šiaurės jūros pakrantė (Danijos ir Vokietijos siena iki Hanstholmo) (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | | |
| | |
| Danijos ir Vokietijos siena iki Blovando kyšulio | Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Krevetės | Neribojama |
| Nyderlandai | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Apvaliosios žuvys | Neribojama |
| Nuo Blovando kyšulio iki Boubjergo | Belgija | Atlantinės menkės | Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. |
| Juodadėmės menkės | Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. |
| Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Nyderlandai | Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Jūrų liežuviai | Neribojama |
| Nuo Tiuboriono iki Hanstholmo | Belgija | Paprastieji merlangai | Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. |
| | Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Atlantiniai šprotai | Neribojama |
| Atlantinės menkės | Neribojama |
| Ledjūrio menkės | Neribojama |
| Juodadėmės menkės | Neribojama |
| Atlantinės skumbrės | Neribojama |
| Atlantinės silkės | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Nyderlandai | Atlantinės menkės | Neribojama |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Jūrų liežuviai | Neribojama |
| Skagerakas
  (nuo Hanstholmo iki Skageno) (nuo 4 iki 12 jūrmylių) | Belgija | Jūrinės plekšnės | Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. |
| Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Atlantiniai šprotai | Neribojama |
| Atlantinės menkės | Neribojama |
| Ledjūrio menkės | Neribojama |
| Juodadėmės menkės | Neribojama |
| Atlantinės skumbrės | Neribojama |
| Atlantinės silkės | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Nyderlandai | Atlantinės menkės | Neribojama |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Jūrų liežuviai | Neribojama |
| Kategatas (nuo 3 iki 12 mylių) | Vokietija | Atlantinės menkės | Neribojama |
| Plekšniažuvės | Neribojama |
| Norveginiai omarai | Neribojama |
| Atlantinės silkės | Neribojama |
| Į šiaurę nuo Zelandijos iki lygiagretės, einančios per Forsneso švyturį | Vokietija | Atlantiniai šprotai | Neribojama |
| Baltijos jūra (įskaitant Beltų ir Zundo sąsiaurius, Bornholmo salą) (nuo 3 iki 12 jūrmylių) | Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Atlantinės menkės | Neribojama |
| Atlantinės silkės | Neribojama |
| Atlantiniai šprotai | Neribojama |
| Unguriai | Neribojama |
| Atlantinės lašišos | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Atlantinės skumbrės | Neribojama |
| Skagerakas (nuo 4 iki 12 mylių) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |
| Kategatas (nuo 3 iki 12 mylių) (1) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |
| Baltijos jūra (nuo 3 iki 12 mylių) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Šiaurės jūros pakrantė (Danijos ir Vokietijos siena iki Hanstholmo) (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Danijos ir Vokietijos siena iki Blovando kyšulio

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Krevetės

Neribojama

Nyderlandai

Plekšniažuvės

Neribojama

Apvaliosios žuvys

Neribojama

Nuo Blovando kyšulio iki Boubjergo

Belgija

Atlantinės menkės

Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

Juodadėmės menkės

Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Nyderlandai

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Jūrų liežuviai

Neribojama

Nuo Tiuboriono iki Hanstholmo

Belgija

Paprastieji merlangai

Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

Jūrinės plekšnės

Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Atlantiniai šprotai

Neribojama

Atlantinės menkės

Neribojama

Ledjūrio menkės

Neribojama

Juodadėmės menkės

Neribojama

Atlantinės skumbrės

Neribojama

Atlantinės silkės

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Nyderlandai

Atlantinės menkės

Neribojama

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Jūrų liežuviai

Neribojama

Skagerakas

(nuo Hanstholmo iki Skageno) (nuo 4 iki 12 jūrmylių)

Belgija

Jūrinės plekšnės

Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Atlantiniai šprotai

Neribojama

Atlantinės menkės

Neribojama

Ledjūrio menkės

Neribojama

Juodadėmės menkės

Neribojama

Atlantinės skumbrės

Neribojama

Atlantinės silkės

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Nyderlandai

Atlantinės menkės

Neribojama

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Jūrų liežuviai

Neribojama

Kategatas (nuo 3 iki 12 mylių)

Vokietija

Atlantinės menkės

Neribojama

Plekšniažuvės

Neribojama

Norveginiai omarai

Neribojama

Atlantinės silkės

Neribojama

Į šiaurę nuo Zelandijos iki lygiagretės, einančios per Forsneso švyturį

Vokietija

Atlantiniai šprotai

Neribojama

Baltijos jūra (įskaitant Beltų ir Zundo sąsiaurius, Bornholmo salą) (nuo 3 iki 12 jūrmylių)

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Atlantinės menkės

Neribojama

Atlantinės silkės

Neribojama

Atlantiniai šprotai

Neribojama

Unguriai

Neribojama

Atlantinės lašišos

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Atlantinės skumbrės

Neribojama

Skagerakas (nuo 4 iki 12 mylių)

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

Kategatas (nuo 3 iki 12 mylių) (1)

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

Baltijos jūra (nuo 3 iki 12 mylių)

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

4.   Vokietijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Šiaurės jūros pakrantė Visa pakrantė (nuo 3 iki 12 jūrmylių) | Danija | Demersinės žuvys | Neribojama |
| Atlantiniai šprotai | Neribojama |
| Tobinės | Neribojama |
| Nyderlandai | Demersinės žuvys | Neribojama |
| Krevetės | Neribojama |
| Danijos ir Vokietijos siena iki Amrumo šiaurinio taško ties 54°43′ šiaurės platumos | Danija | Krevetės | Neribojama |
| Baltijos pakrantė (nuo 3 iki 12 mylių) | Danija | Atlantinės menkės | Neribojama |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Atlantinės silkės | Neribojama |
| Atlantiniai šprotai | Neribojama |
| Unguriai | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Atlantinės skumbrės | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Šiaurės jūros pakrantė Visa pakrantė (nuo 3 iki 12 jūrmylių)

Danija

Demersinės žuvys

Neribojama

Atlantiniai šprotai

Neribojama

Tobinės

Neribojama

Nyderlandai

Demersinės žuvys

Neribojama

Krevetės

Neribojama

Danijos ir Vokietijos siena iki Amrumo šiaurinio taško ties 54°43′ šiaurės platumos

Danija

Krevetės

Neribojama

Baltijos pakrantė (nuo 3 iki 12 mylių)

Danija

Atlantinės menkės

Neribojama

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Atlantinės silkės

Neribojama

Atlantiniai šprotai

Neribojama

Unguriai

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Atlantinės skumbrės

Neribojama

5.   Prancūzijos ir jos užjūrio departamentų pakrančių vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Šiaurės rytų Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | | |
| Belgijos ir Prancūzijos siena į rytus nuo Manšo departamento (Viro–Grankan le Beno estuarija 49° 23′ 30′′ šiaurės platumos, į šiaurę ir šiaurės rytus nuo 1° 02′ vakarų ilgumos) | Belgija | Demersinės žuvys | Neribojama |
| Šukutės | Neribojama |
| Nyderlandai | Visos rūšys | Neribojama |
| Nuo Diunkerko (2° 20′ rytų ilgumos) iki Antifero kyšulio (0° 10′ rytų ilgumos) | Vokietija | Atlantinės silkės | Neribojama tik nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. |
| Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | | |
| Ispanijos ir Prancūzijos siena iki 46° 08′ šiaurės platumos | Ispanija | Ančiuviai | Specializuotoji žvejyba, neribojama tik nuo kovo 1 d. iki birželio 30 d. |
| Žvejyba gyvam jaukui tik nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d. |
| Sardinės | Neribojama tik nuo sausio 1 d. iki vasario 28 d. ir nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. |
| | | | Be to, su pirmiau išvardytomis rūšimis susijusi veikla turi būti vykdoma atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų. |
| Viduržemio jūros pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | | |
| Ispanijos siena, Lekato kyšulys | Ispanija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Šiaurės rytų Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Belgijos ir Prancūzijos siena į rytus nuo Manšo departamento (Viro–Grankan le Beno estuarija 49° 23′ 30′′ šiaurės platumos, į šiaurę ir šiaurės rytus nuo 1° 02′ vakarų ilgumos)

Belgija

Demersinės žuvys

Neribojama

Šukutės

Neribojama

Nyderlandai

Visos rūšys

Neribojama

Nuo Diunkerko (2° 20′ rytų ilgumos) iki Antifero kyšulio (0° 10′ rytų ilgumos)

Vokietija

Atlantinės silkės

Neribojama tik nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d.

Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Ispanijos ir Prancūzijos siena iki 46° 08′ šiaurės platumos

Ispanija

Ančiuviai

Specializuotoji žvejyba, neribojama tik nuo kovo 1 d. iki birželio 30 d.

Žvejyba gyvam jaukui tik nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d.

Sardinės

Neribojama tik nuo sausio 1 d. iki vasario 28 d. ir nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.

Be to, su pirmiau išvardytomis rūšimis susijusi veikla turi būti vykdoma atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų.

Viduržemio jūros pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Ispanijos siena, Lekato kyšulys

Ispanija

Visos rūšys

Neribojama

6.   Ispanijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | | |
| Prancūzijos ir Ispanijos siena iki Majoro kyšulio švyturio (3° 47′ vakarų ilgumos) | Prancūzija | Pelaginės žuvys | Neribojama atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų |
| Viduržemio jūros pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | | |
| Prancūzijos siena / Kreuso kyšulys | Prancūzija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Prancūzijos ir Ispanijos siena iki Majoro kyšulio švyturio (3° 47′ vakarų ilgumos)

Prancūzija

Pelaginės žuvys

Neribojama atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų

Viduržemio jūros pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Prancūzijos siena / Kreuso kyšulys

Prancūzija

Visos rūšys

Neribojama

7.   Kroatijos pakrantės vandenys (2)

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 mylių tik jūros rajone, į kurį Kroatija turi suverenias teises, esančiame į šiaurę nuo 45 laipsnių ir 10 minučių šiaurės platumos lygiagretės palei vakarų Istrijos pakrantę nuo išorinės Kroatijos teritorinių vandenų ribos, kur ši lygiagretė kerta sausumos ribą vakarų Istrijos pakrantėje (Grgatovo kyšulys, Funtana) | Slovėnija | Demersinės ir smulkiosios pelaginės rūšys, įskaitant sardines ir ančiuvius | 100 tonų ne daugiau kaip 25 žvejybos laivams, įskaitant 5 žvejybos laivus su tralais |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

12 mylių tik jūros rajone, į kurį Kroatija turi suverenias teises, esančiame į šiaurę nuo 45 laipsnių ir 10 minučių šiaurės platumos lygiagretės palei vakarų Istrijos pakrantę nuo išorinės Kroatijos teritorinių vandenų ribos, kur ši lygiagretė kerta sausumos ribą vakarų Istrijos pakrantėje (Grgatovo kyšulys, Funtana)

Slovėnija

Demersinės ir smulkiosios pelaginės rūšys, įskaitant sardines ir ančiuvius

100 tonų ne daugiau kaip 25 žvejybos laivams, įskaitant 5 žvejybos laivus su tralais

8.   Nyderlandų pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Visa pakrantė (nuo 3 iki 12 jūrmylių) | Belgija | Visos rūšys | Neribojama |
| Danija | Demersinės žuvys | Neribojama |
| Atlantiniai šprotai | Neribojama |
| Tobinės | Neribojama |
| Paprastosios stauridės | Neribojama |
| Vokietija | Atlantinės menkės | Neribojama |
| Krevetės | Neribojama |
| Visa pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | Prancūzija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Visa pakrantė (nuo 3 iki 12 jūrmylių)

Belgija

Visos rūšys

Neribojama

Danija

Demersinės žuvys

Neribojama

Atlantiniai šprotai

Neribojama

Tobinės

Neribojama

Paprastosios stauridės

Neribojama

Vokietija

Atlantinės menkės

Neribojama

Krevetės

Neribojama

Visa pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Prancūzija

Visos rūšys

Neribojama

9.   Slovėnijos pakrantės vandenys (3)

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 mylių tik jūros rajone, į kurį Slovėnija turi suverenias teises, esančiame į šiaurę nuo 45 laipsnių ir 10 minučių šiaurės platumos lygiagretės palei vakarų Istrijos pakrantę nuo išorinės Kroatijos teritorinių vandenų ribos, kur ši lygiagretė kerta sausumos ribą vakarų Istrijos pakrantėje (Grgatovo kyšulys, Funtana) | Kroatija | Demersinės ir smulkiosios pelaginės rūšys, įskaitant sardines ir ančiuvius | 100 tonų ne daugiau kaip 25 žvejybos laivams, įskaitant 5 žvejybos laivus su tralais |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

12 mylių tik jūros rajone, į kurį Slovėnija turi suverenias teises, esančiame į šiaurę nuo 45 laipsnių ir 10 minučių šiaurės platumos lygiagretės palei vakarų Istrijos pakrantę nuo išorinės Kroatijos teritorinių vandenų ribos, kur ši lygiagretė kerta sausumos ribą vakarų Istrijos pakrantėje (Grgatovo kyšulys, Funtana)

Kroatija

Demersinės ir smulkiosios pelaginės rūšys, įskaitant sardines ir ančiuvius

100 tonų ne daugiau kaip 25 žvejybos laivams, įskaitant 5 žvejybos laivus su tralais

10.   Suomijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 mylių) (4) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 mylių) (4)

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

11.   Švedijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerakas (nuo 4 iki 12 jūrmylių) | Danija | Visos rūšys | Neribojama |
| Kategatas (nuo 3 iki 12 mylių) (5) | Danija | Visos rūšys | Neribojama |
| Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 mylių) | Danija | Visos rūšys | Neribojama |
| Suomija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Skagerakas (nuo 4 iki 12 jūrmylių)

Danija

Visos rūšys

Neribojama

Kategatas (nuo 3 iki 12 mylių) (5)

Danija

Visos rūšys

Neribojama

Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 mylių)

Danija

Visos rūšys

Neribojama

Suomija

Visos rūšys

Neribojama

12.   Graikijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Jonijos jūra, 6–12 jūrmylių zona Graikijos teritoriniuose vandenyse | Italija | Galvakojai moliuskai
  Vėžiagyviai
  Demersinės žuvys
  Stambiųjų pelaginių žuvų rūšys | Didžiausias laivų skaičius – 68 laivai“ |
| Į pietus ir pietryčius nuo Kretos salos (į rytus nuo 26° 00′ 00′′ rytų ilgumos), 6–12 jūrmylių zona Graikijos IEZ |
| Į pietus ir pietryčius nuo Kufonisio salos, 6–12 jūrmylių zona Graikijos IEZ |
| Į pietus ir pietvakarius nuo Kaso salos, 6–12 jūrmylių zona Graikijos IEZ |
| Į pietus ir pietryčius nuo Karpato salos, 6–12 jūrmylių zona Graikijos IEZ |
| Į pietus ir pietvakarius (į vakarus nuo 27° 59′ 02,00′′ rytų ilgumos) nuo Rodo salos, 6–12 jūrmylių zona Graikijos IEZ |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Jonijos jūra, 6–12 jūrmylių zona Graikijos teritoriniuose vandenyse

Italija

Galvakojai moliuskai

Vėžiagyviai

Demersinės žuvys

Stambiųjų pelaginių žuvų rūšys

Didžiausias laivų skaičius – 68 laivai“

Į pietus ir pietryčius nuo Kretos salos (į rytus nuo 26° 00′ 00′′ rytų ilgumos), 6–12 jūrmylių zona Graikijos IEZ

Į pietus ir pietryčius nuo Kufonisio salos, 6–12 jūrmylių zona Graikijos IEZ

Į pietus ir pietvakarius nuo Kaso salos, 6–12 jūrmylių zona Graikijos IEZ

Į pietus ir pietryčius nuo Karpato salos, 6–12 jūrmylių zona Graikijos IEZ

Į pietus ir pietvakarius (į vakarus nuo 27° 59′ 02,00′′ rytų ilgumos) nuo Rodo salos, 6–12 jūrmylių zona Graikijos IEZ

---

(1)  Matuojama nuo kranto linijos.

1

(2)  Pirmiau nurodytas režimas taikomas nuo tada, kai bus visiškai įgyvendintas arbitražo sprendimas pagal 2009 m. lapkričio 4 d. Stokholme pasirašytą Slovėnijos Respublikos Vyriausybės ir Kroatijos Respublikos Vyriausybės arbitražo susitarimą.

2

(3)  Pirmiau nurodytas režimas taikomas nuo tada, kai bus visiškai įgyvendintas arbitražo sprendimas pagal 2009 m. lapkričio 4 d. Stokholme pasirašytą Slovėnijos Respublikos Vyriausybės ir Kroatijos Respublikos Vyriausybės arbitražo susitarimą.

3

(4)  Nuo 3 iki 12 mylių aplink Bugšerio salas.

4

(5)  Matuojama nuo kranto linijos.

5

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/11

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES, Euratomas) 2022/2496

2022 m. gruodžio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 312 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | po neišprovokuoto ir nepagrįsto Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą Sąjunga rėmė Ukrainą įvairiomis finansinėmis priemonėmis. Parama teikiama ad hoc pagrindu ribotą laikotarpį ir jai reikia didelių atidėjinių iš Sąjungos biudžeto ir valstybių narių garantijų; |
| --- | --- |

(1)

po neišprovokuoto ir nepagrįsto Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą Sąjunga rėmė Ukrainą įvairiomis finansinėmis priemonėmis. Parama teikiama ad hoc pagrindu ribotą laikotarpį ir jai reikia didelių atidėjinių iš Sąjungos biudžeto ir valstybių narių garantijų;

| (2) | Ukrainai reikės nuolatinės paramos valstybės veikimui palaikyti. Tikimasi, kad Sąjunga kartu su kitais tarptautiniais partneriais Ukrainos neatidėliotinus finansavimo poreikius padės patenkinti. Tuo tikslu Sąjunga priėmė naują priemonę pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/2463 (2). Pagal tą priemonę didelė numatomos finansinės paramos dalis turi būti teikiama paskolų forma; |
| --- | --- |

(2)

Ukrainai reikės nuolatinės paramos valstybės veikimui palaikyti. Tikimasi, kad Sąjunga kartu su kitais tarptautiniais partneriais Ukrainos neatidėliotinus finansavimo poreikius padės patenkinti. Tuo tikslu Sąjunga priėmė naują priemonę pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/2463 (2). Pagal tą priemonę didelė numatomos finansinės paramos dalis turi būti teikiama paskolų forma;

| (3) | siekiant užtikrinti tolesnę finansinę paramą Ukrainai padidėjus išorės nestabilumui, tikslinga numatyti struktūrizuotą finansavimo sprendimą 2023 ir 2024 m.; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti tolesnę finansinę paramą Ukrainai padidėjus išorės nestabilumui, tikslinga numatyti struktūrizuotą finansavimo sprendimą 2023 ir 2024 m.;

| (4) | todėl tikslinga sudaryti sąlygas Sąjungai tvariai ir patikimai teikti reikiamus biudžeto išteklius. Tai turėtų būti daroma esamą mechanizmą Sąjungos biudžeto garantijos forma taip pat taikant ir finansinei paramai Ukrainai, skiriamai 2023 ir 2024 m. Tuo mechanizmu turėtų būti sudarytos sąlygos mobilizuoti iki 100 % finansinių įsipareigojimų sumos, kurios reikia Sąjungos grąžinimo įsipareigojimams pagal skolinimosi ir skolinimo operacijas įvykdyti, jei Sąjunga laiku negauna iš Ukrainos mokėtinos sumos; |
| --- | --- |

(4)

todėl tikslinga sudaryti sąlygas Sąjungai tvariai ir patikimai teikti reikiamus biudžeto išteklius. Tai turėtų būti daroma esamą mechanizmą Sąjungos biudžeto garantijos forma taip pat taikant ir finansinei paramai Ukrainai, skiriamai 2023 ir 2024 m. Tuo mechanizmu turėtų būti sudarytos sąlygos mobilizuoti iki 100 % finansinių įsipareigojimų sumos, kurios reikia Sąjungos grąžinimo įsipareigojimams pagal skolinimosi ir skolinimo operacijas įvykdyti, jei Sąjunga laiku negauna iš Ukrainos mokėtinos sumos;

| (5) | turėtų būti galima mobilizuoti reikiamus Sąjungos biudžeto asignavimus viršijant valstybėms narėms skirtas daugiametės finansinės programos viršutines ribas, taip pat ir finansinės paramos Ukrainai, skiriamos 2023 ir 2024 m., atveju. Ta galimybė neturėtų daryti poveikio įpareigojimui laikytis nuosavų išteklių viršutinės ribos, nustatytos Tarybos sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 (3) 3 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(5)

turėtų būti galima mobilizuoti reikiamus Sąjungos biudžeto asignavimus viršijant valstybėms narėms skirtas daugiametės finansinės programos viršutines ribas, taip pat ir finansinės paramos Ukrainai, skiriamos 2023 ir 2024 m., atveju. Ta galimybė neturėtų daryti poveikio įpareigojimui laikytis nuosavų išteklių viršutinės ribos, nustatytos Tarybos sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 (3) 3 straipsnio 1 dalyje;

| (6) | iš esmės, ir jei neatsiras kokių nors kitų išimtinių pokyčių, ta Sąjungos biudžeto garantija turėtų padengti trumpalaikę finansinę pagalbą Ukrainai neviršijant 18 000 000 000 EUR sumos, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2022/2463, o makrofinansinės paramos naudojimas 2024 m. turėtų apimti tik išmokas tų metų pirmąjį ketvirtį, kaip nustatyta tame reglamente; |
| --- | --- |

(6)

iš esmės, ir jei neatsiras kokių nors kitų išimtinių pokyčių, ta Sąjungos biudžeto garantija turėtų padengti trumpalaikę finansinę pagalbą Ukrainai neviršijant 18 000 000 000 EUR sumos, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2022/2463, o makrofinansinės paramos naudojimas 2024 m. turėtų apimti tik išmokas tų metų pirmąjį ketvirtį, kaip nustatyta tame reglamente;

| (7) | šis reglamentas turėtų būti taikomas tik finansinės paramos Ukrainai, kurią galima skirti 2023 ir 2024 m., programoms; |
| --- | --- |

(7)

šis reglamentas turėtų būti taikomas tik finansinės paramos Ukrainai, kurią galima skirti 2023 ir 2024 m., programoms;

| (8) | todėl Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093 (4) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(8)

todėl Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093 (4) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (9) | atsižvelgiant į skubą, atsiradusią dėl išskirtinių aplinkybių, kurias sukėlė neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą, tikslinga aštuonių savaičių laikotarpiui taikyti išimtį, nustatytą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į skubą, atsiradusią dėl išskirtinių aplinkybių, kurias sukėlė neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą, tikslinga aštuonių savaičių laikotarpiui taikyti išimtį, nustatytą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje;

| (10) | atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 2 straipsnio 3 dalis papildoma šia pastraipa:

„Tais atvejais, kai būtina mobilizuoti garantiją finansinei paramai Ukrainai, kurią galima skirti 2023 ir 2024 m. ir kuri leidžiama pagal Finansinio reglamento 220 straipsnio 1 dalį, reikiama suma mobilizuojama viršijant DFP viršutines ribas.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  2022 m. lapkričio 24 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2463, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +) (OL L 322, 2022 12 16, p. 1).

2

(3)  
  2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimas (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (OL L 424, 2020 12 15, p. 1).

3

(4)  
  2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433I , 2020 12 22, p. 11).

4

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/13

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/2497

2022 m. spalio 12 d.

kuriuo dėl Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės rajonų Sąjungos ūkių apskaitos duomenų tinkle iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priedas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1217/2009, sukuriantį žemės ūkio valdų pajamų ir ūkinės veiklos apskaitos duomenų rinkimo tinklą Europos Sąjungoje (1), ypač į jo 3 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priede pateikiamas ūkių apskaitos duomenų tinklo rajonų (ŪADT rajonų) pagal valstybes nares sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priede pateikiamas ūkių apskaitos duomenų tinklo rajonų (ŪADT rajonų) pagal valstybes nares sąrašas;

| (2) | remiantis tuo priedu, Prancūzija dalijama į 25 rajonus. Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 taikymo tikslais Prancūzija paprašė sujungti Gvadelupos ir Martinikos ŪADT rajonus į vieną ŪADT rajoną – Prancūzijos Antilų. Tas prašymas pagrįstas: abiejų dabartinių ŪADT rajonų ūkiuose ūkininkavimo būdai labai panašūs (itin specializuojamasi vaisių, ypač bananų, auginimo, taip pat cukranendrių auginimo ir sodininkystės srityse), o Gvadelupos ir Martinikos rajonus sujungus į vieną ŪADT rajoną bus galima sudaryti didesnio dydžio imtį ir gauti patikimesnius rezultatus, susijusius su daugiau ūkininkavimo būdų. Todėl į tą sujungimą turėtų būti atsižvelgta Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priede pateikiamame ŪADT rajonų sąraše; |
| --- | --- |

(2)

remiantis tuo priedu, Prancūzija dalijama į 25 rajonus. Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 taikymo tikslais Prancūzija paprašė sujungti Gvadelupos ir Martinikos ŪADT rajonus į vieną ŪADT rajoną – Prancūzijos Antilų. Tas prašymas pagrįstas: abiejų dabartinių ŪADT rajonų ūkiuose ūkininkavimo būdai labai panašūs (itin specializuojamasi vaisių, ypač bananų, auginimo, taip pat cukranendrių auginimo ir sodininkystės srityse), o Gvadelupos ir Martinikos rajonus sujungus į vieną ŪADT rajoną bus galima sudaryti didesnio dydžio imtį ir gauti patikimesnius rezultatus, susijusius su daugiau ūkininkavimo būdų. Todėl į tą sujungimą turėtų būti atsižvelgta Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priede pateikiamame ŪADT rajonų sąraše;

| (3) | Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos, ŪADT duomenys toje šalyje nebebus renkami. Todėl Jungtinė Karalystė turėtų būti išbraukta iš Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priede pateikiamo ŪADT rajonų sąrašo; |
| --- | --- |

(3)

Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos, ŪADT duomenys toje šalyje nebebus renkami. Todėl Jungtinė Karalystė turėtų būti išbraukta iš Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priede pateikiamo ŪADT rajonų sąrašo;

| (4) | todėl Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | siekiant suteikti pakankamai laiko duomenų rinkimą pritaikyti pagal naująjį Prancūzijos rajoną, šiame reglamente pateiktas atnaujintas ŪADT rajonų sąrašas turėtų būti taikomas nuo 2023 ataskaitinių metų, |
| --- | --- |

(5)

siekiant suteikti pakankamai laiko duomenų rinkimą pritaikyti pagal naująjį Prancūzijos rajoną, šiame reglamente pateiktas atnaujintas ŪADT rajonų sąrašas turėtų būti taikomas nuo 2023 ataskaitinių metų,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2023 ataskaitinių metų.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. spalio 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2009 12 15, p. 27.

1

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | su Prancūzija susijęs ŪADT rajonų sąrašas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

1)

su Prancūzija susijęs ŪADT rajonų sąrašas pakeičiamas taip:

„
  Prancūzija

| 1. | Île de France |
| --- | --- |

1.

Île de France

| 2. | Champagne-Ardenne |
| --- | --- |

2.

Champagne-Ardenne

| 3. | Picardie |
| --- | --- |

3.

Picardie

| 4. | Haute-Normandie |
| --- | --- |

4.

Haute-Normandie

| 5. | Centre |
| --- | --- |

5.

Centre

| 6. | Basse-Normandie |
| --- | --- |

6.

Basse-Normandie

| 7. | Bourgogne |
| --- | --- |

7.

Bourgogne

| 8. | Nord-Pas de Calais |
| --- | --- |

8.

Nord-Pas de Calais

| 9. | Lorraine |
| --- | --- |

9.

Lorraine

| 10. | Alsace |
| --- | --- |

10.

Alsace

| 11. | Franche-Comté |
| --- | --- |

11.

Franche-Comté

| 12. | Pays de la Loire |
| --- | --- |

12.

Pays de la Loire

| 13. | Bretagne |
| --- | --- |

13.

Bretagne

| 14. | Poitou-Charentes |
| --- | --- |

14.

Poitou-Charentes

| 15. | Aquitaine |
| --- | --- |

15.

Aquitaine

| 16. | Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

16.

Midi-Pyrénées

| 17. | Limousin |
| --- | --- |

17.

Limousin

| 18. | Rhône-Alpes |
| --- | --- |

18.

Rhône-Alpes

| 19. | Auvergne |
| --- | --- |

19.

Auvergne

| 20. | Languedoc-Roussillon |
| --- | --- |

20.

Languedoc-Roussillon

| 21. | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| --- | --- |

21.

Provence-Alpes-Côte d’Azur

| 22. | Corse |
| --- | --- |

22.

Corse

| 23. | Antilles françaises |
| --- | --- |

23.

Antilles françaises

| 24. | La Réunion“; |
| --- | --- |

24.

La Réunion“;

| 2) | Jungtinei Karalystei skirtas įrašas išbraukiamas. |
| --- | --- |

2)

Jungtinei Karalystei skirtas įrašas išbraukiamas.

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/16

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2498

2022 m. gruodžio 9 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1700 nustatomi pajamų ir gyvenimo sąlygų srities imties tyrimo duomenų rinkinių, susijusių su galimybėmis naudotis paslaugomis, techniniai elementai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1700, kuriuo nustatoma bendra Europos statistikos, susijusios su asmenimis ir namų ūkiais ir pagrįstos iš imčių surinktais individualaus lygmens duomenimis, sistema, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 808/2004, (EB) Nr. 452/2008 ir (EB) Nr. 1338/2008 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1177/2003 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 577/98 (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | siekdama užtikrinti, kad pajamų ir gyvenimo sąlygų srities tyrimas būtų įgyvendinamas tiksliai, Komisija turėtų nurodyti galimybių naudotis paslaugomis duomenų rinkinių techninius elementus; |
| --- | --- |

(1)

siekdama užtikrinti, kad pajamų ir gyvenimo sąlygų srities tyrimas būtų įgyvendinamas tiksliai, Komisija turėtų nurodyti galimybių naudotis paslaugomis duomenų rinkinių techninius elementus;

| (2) | renkant pajamų ir gyvenimo sąlygų srities duomenis gaunama informacijos, reikalingos Europos semestro ir Europos socialinių teisių ramsčio reikmėms, visų pirma apie pajamų paskirstymą, skurdą ir socialinę atskirtį. Taip pat gaunama informacijos įvairių kitų sričių Sąjungos politikos, susijusios su gyvenimo sąlygomis ir skurdu, reikmėms. Todėl Komisijai (Eurostatui) turėtų būti pateikta išsami informacija apie galimybes naudotis paslaugomis, visų pirma apie naudojimąsi paslaugomis, įperkamumą, nepatenkintus poreikius ir jų priežastis; |
| --- | --- |

(2)

renkant pajamų ir gyvenimo sąlygų srities duomenis gaunama informacijos, reikalingos Europos semestro ir Europos socialinių teisių ramsčio reikmėms, visų pirma apie pajamų paskirstymą, skurdą ir socialinę atskirtį. Taip pat gaunama informacijos įvairių kitų sričių Sąjungos politikos, susijusios su gyvenimo sąlygomis ir skurdu, reikmėms. Todėl Komisijai (Eurostatui) turėtų būti pateikta išsami informacija apie galimybes naudotis paslaugomis, visų pirma apie naudojimąsi paslaugomis, įperkamumą, nepatenkintus poreikius ir jų priežastis;

| (3) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 (2) 7 straipsniu įsteigto Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 (2) 7 straipsniu įsteigto Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pajamų ir gyvenimo sąlygų srities duomenų rinkinių, susijusių su potemėmis „Naudojimasis paslaugomis, įskaitant priežiūros paslaugas ir paslaugas, padedančias gyventi savarankiškai“, „Paslaugų įperkamumas“, „Nepatenkinti poreikiai ir jų priežastys“, techninės charakteristikos nustatomos priede ir susijusios su:

| a) | kintamojo identifikatoriumi; |
| --- | --- |

a)

kintamojo identifikatoriumi;

| b) | kintamojo pavadinimu; |
| --- | --- |

b)

kintamojo pavadinimu;

| c) | modalumo žyma ir kodu; |
| --- | --- |

c)

modalumo žyma ir kodu;

| d) | duomenų rinkimo vienetu; |
| --- | --- |

d)

duomenų rinkimo vienetu;

| e) | ataskaitiniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

e)

ataskaitiniu laikotarpiu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 9 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 261 I, 2019 10 14, p. 1.

1

(2)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

2

---

PRIEDAS

Kintamųjų techninės charakteristikos

| Kintamojo identifikatorius | Kintamojo pavadinimas | Modalumo kodas | Modalumo žyma | Duomenų rinkimo vienetas | Ataskaitinis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudojimasis paslaugomis, įskaitant priežiūros paslaugas ir paslaugas, padedančias gyventi savarankiškai |
| HC190 | Namų ūkyje yra asmenų, kuriems reikia pagalbos dėl ilgalaikės fizinės ar psichikos ligos, negalios arba senatvės | 1 | Taip | Namų ūkis | Einamasis |
| 2 | Ne |
| HC190_F | Namų ūkyje yra asmenų, kuriems reikia pagalbos dėl ilgalaikės fizinės ar psichikos ligos, negalios arba senatvės (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| HC200 | Profesionalios priežiūros namuose paslaugos, kuriomis pasinaudota | 1 | Taip | Namų ūkis | Einamasis |
| 2 | Ne |
| HC200_F | Profesionalios priežiūros namuose paslaugos, kuriomis pasinaudota (žyma) | 1 | Surinkta per tyrimą arba apklausą | | |
| 2 | Surinkta iš administracinių duomenų |
| 3 | Priskirtoji reikšmė |
| 4 | Šaltinio neįmanoma nustatyti |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (nė vienam namų ūkio nariui nereikia profesionalios priežiūros namuose, HC190 = 2) |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| PC280 | Naudojimosi viešuoju transportu dažnumas | 1 | Kasdien | Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma) | Paskutiniai 12 mėnesių |
| 2 | Kiekvieną savaitę (ne kasdien) |
| 3 | Kiekvieną mėnesį (ne kiekvieną savaitę) |
| 4 | Rečiau nei kartą per mėnesį |
| 5 | Niekada |
| PC280_F | Naudojimosi viešuoju transportu dažnumas (žyma) | 1 | Surinkta per tyrimą arba apklausą | | |
| 2 | Surinkta iš administracinių duomenų |
| 3 | Priskirtoji reikšmė |
| 4 | Šaltinio neįmanoma nustatyti |
| -1 | Neužpildyta |
| -3 | Nepasirinktas respondentas |
| 7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| PC310 | Teisė į bedarbio pašalpą | 1 | Taip | Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma) | Einamasis |
| 2 | Ne |
| 3 | Nežinau |
| PC310_F | Teisė į bedarbio pašalpą (žyma) | 1 | Surinkta per tyrimą arba apklausą | | |
| 2 | Surinkta iš administracinių duomenų |
| 3 | Priskirtoji reikšmė |
| 4 | Šaltinio neįmanoma nustatyti |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (ne samdomasis darbuotojas arba savarankiškai dirbantis asmuo, PL032 = 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8) |
| -3 | Nepasirinktas respondentas |
| -7 | Nepasirinktas respondentas Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| PC320 | Teisė į ligos išmoką | 1 | Taip | Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma) | Einamasis |
| 2 | Ne |
| 3 | Nežinau |
| PC320_F | Teisė į ligos išmoką (žyma) | 1 | Surinkta per tyrimą arba apklausą | | |
| 2 | Surinkta iš administracinių duomenų |
| 3 | Priskirtoji reikšmė |
| 4 | Šaltinio neįmanoma nustatyti |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (ne samdomasis darbuotojas arba savarankiškai dirbantis asmuo, PL032 = 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8) |
| -3 | Nepasirinktas respondentas |
| -7 | Nepasirinktas respondentas Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| PC330 | Bendraudamas su administracinėmis ar viešosiomis tarnybomis asmuo jaučiasi diskriminuojamas
  (įskaitant užimtumo, sveikatos priežiūros ir socialines tarnybas) | 1 | Asmuo nėra bendravęs su administracinėmis ar viešosiomis tarnybomis | Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma) | Paskutiniai 12 mėnesių |
| 2 | Daugiausia dėl amžiaus (pernelyg jaunas/senas) |
| 3 | Daugiausia dėl lyties (vyras/moteris/nebinarinio lytiškumo) |
| 4 | Daugiausia dėl negalios ar ilgalaikės sveikatos problemos |
| 5 | Daugiausia dėl imigracijos statuso arba etninės kilmės |
| 6 | Daugiausia dėl religijos/tikėjimo (NEPRIVALOMA) |
| 7 | Daugiausia dėl seksualinės orientacijos (NEPRIVALOMA) |
| 8 | Daugiausia dėl kitų priežasčių |
| 9 | Ne, asmuo nesijautė diskriminuojamas |
| PC330_F | Bendraudamas su administracinėmis ar viešosiomis tarnybomis
  (įskaitant užimtumo, sveikatos priežiūros ir socialines tarnybas) asmuo jaučiasi diskriminuojamas (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -3 | Nepasirinktas respondentas |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| PC340 | Diskriminavimo pojūtis ieškant būsto | 1 | Asmuo neieškojo būsto | Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma) | Pastarieji 5 metai |
| 2 | Daugiausia dėl amžiaus (pernelyg jaunas/senas) |
| 3 | Daugiausia dėl lyties (vyras/moteris/nebinarinio lytiškumo) |
| 4 | Daugiausia dėl negalios ar ilgalaikės sveikatos problemos |
| 5 | Daugiausia dėl imigracijos statuso arba etninės kilmės |
| 6 | Daugiausia dėl religijos/tikėjimo (NEPRIVALOMA) |
| 7 | Daugiausia dėl seksualinės orientacijos (NEPRIVALOMA) |
| 8 | Daugiausia dėl kitų priežasčių |
| 9 | Ne, asmuo nesijautė diskriminuojamas |
| PC340_F | Diskriminavimo pojūtis ieškant būsto (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -3 | Nepasirinktas respondentas |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| PC350 | Diskriminavimo pojūtis švietimo srityje | 1 | Asmuo nebuvo studentas ar studento tėvas/motina (per pastaruosius 12 mėnesių) | Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma) | Paskutiniai 12 mėnesių |
| 2 | Daugiausia dėl amžiaus (pernelyg jaunas/senas) |
| 3 | Daugiausia dėl lyties (vyras/moteris/nebinarinio lytiškumo) |
| 4 | Daugiausia dėl negalios ar ilgalaikės sveikatos problemos |
| 5 | Daugiausia dėl imigracijos statuso arba etninės kilmės |
| 6 | Daugiausia dėl religijos/tikėjimo (NEPRIVALOMA) |
| 7 | Daugiausia dėl seksualinės orientacijos (NEPRIVALOMA) |
| 8 | Daugiausia dėl kitų priežasčių |
| 9 | Ne, asmuo nesijautė diskriminuojamas |
| PC350_F | Diskriminavimo pojūtis švietimo srityje (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -3 | Nepasirinktas respondentas |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| PC360 | Diskriminavimo pojūtis viešosiose erdvėse (parduotuvėse, kavinėse, restoranuose, laisvalaikio įstaigose ir pan.) | 1 | Daugiausia dėl amžiaus (pernelyg jaunas/senas) | Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma) | Paskutiniai 12 mėnesių |
| 2 | Daugiausia dėl lyties (vyras/moteris/nebinarinio lytiškumo) |
| 3 | Daugiausia dėl negalios ar ilgalaikės sveikatos problemos |
| 4 | Daugiausia dėl imigracijos statuso arba etninės kilmės |
| 5 | Daugiausia dėl religijos/tikėjimo (NEPRIVALOMA) |
| 6 | Daugiausia dėl seksualinės orientacijos (NEPRIVALOMA) |
| 7 | Daugiausia dėl kitų priežasčių |
| 8 | Ne, asmuo nesijautė diskriminuojamas |
| PC360_F | Diskriminavimo pojūtis viešosiose erdvėse (parduotuvėse, kavinėse, restoranuose, laisvalaikio įstaigose ir pan.) (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -3 | Nepasirinktas respondentas |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| Paslaugų įperkamumas |
| HC221 | Profesionalios priežiūros namuose paslaugų apmokėjimas | 1 | Visiškai apmoka privatus ar valstybinis sveikatos draudimas arba kitos socialinės apsaugos tarnybos | Namų ūkis | Paskutiniai 12 mėnesių |
| 2 | Iš dalies apmoka naudotojas/namų ūkis |
| 3 | Visiškai apmoka naudotojas/namų ūkis |
| 4 | Nežinau |
| HC221_F | Profesionalios priežiūros namuose paslaugų apmokėjimas (žyma) | 1 | Surinkta per tyrimą arba apklausą | | |
| 2 | Surinkta iš administracinių duomenų |
| 3 | Priskirtoji reikšmė |
| 4 | Šaltinio neįmanoma nustatyti |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (priežiūros namuose paslaugomis nesinaudojama, HC200 = 2) |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| HC230 | Profesionalios priežiūros namuose paslaugų įperkamumas | 1 | Labai sunkiai įperkamos | Namų ūkis | Paskutiniai 12 mėnesių |
| 2 | Sunkiai įperkamos |
| 3 | Šiek tiek sunkiai įperkamos |
| 4 | Gana lengvai įperkamos |
| 5 | Lengvai įperkamos |
| 6 | Labai lengvai įperkamos |
| HC230_F | Profesionalios priežiūros namuose paslaugų įperkamumas (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (priežiūros namuose paslaugomis nesinaudojama, HC200 = 2 arba HC221 = 1) |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| HC300 | Viešojo transporto sukeliama finansinė našta | 1 | Sunki | Namų ūkis | Paskutiniai 12 mėnesių |
| 2 | Vidutinė |
| 3 | Ne našta |
| 4 | Nė vienas namų ūkio narys nesinaudojo viešuoju transportu |
| HC300_F | Viešojo transporto sukeliama finansinė našta (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| RC370 | Oficialios vaikų priežiūros paslaugų apmokėjimas | 1 | Taip | Visi ne vyresni nei 12 m. amžiaus namų ūkio nariai | Paskutiniai 12 mėnesių |
| 2 | Ne |
| RC370_F | Oficialios vaikų priežiūros paslaugų apmokėjimas (žyma) | 1 | Surinkta per tyrimą arba apklausą | | |
| 2 | Surinkta iš administracinių duomenų |
| 3 | Priskirtoji reikšmė |
| 4 | Šaltinio neįmanoma nustatyti |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (nėra 0–12 m. amžiaus asmenų) |
| -4 | Netaikoma (oficialios vaikų priežiūros paslaugomis nesinaudojama, RL030 = 0 ir RL040 = 0) |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| HC040 | Oficialios vaikų priežiūros paslaugų įperkamumas | 1 | Labai sunkiai įperkamos | Namų ūkis | Paskutiniai 12 mėnesių |
| 2 | Sunkiai įperkamos |
| 3 | Šiek tiek sunkiai įperkamos |
| 4 | Gana lengvai įperkamos |
| 5 | Lengvai įperkamos |
| 6 | Labai lengvai įperkamos |
| HC040_F | Oficialios vaikų priežiūros paslaugų įperkamumas (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (namų ūkyje nėra 0–12 m. amžiaus vaikų) |
| -4 | Netaikoma (oficialios vaikų priežiūros paslaugomis nesinaudojama, RL030 = 0 ir RL040 = 0 arba RC370 = 2) |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| Nepatenkinti poreikiai ir jų priežastys |
| HC240 | Nepatenkinti profesionalios priežiūros namuose paslaugų poreikiai | 1
  2 | Taip
  Ne | Namų ūkis | Einamasis |
| HC240_F | Nepatenkinti profesionalios priežiūros namuose paslaugų poreikiai (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (nė vienam namų ūkio nariui nereikia profesionalios priežiūros namuose, HC190 = 2) |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| HC250 | Pagrindinė priežastis, dėl kurios negaunama (daugiau) profesionalios priežiūros namuose paslaugų | 1 | Neįperkama | Namų ūkis | Einamasis |
| 2 | Asmuo, kuriam tokių paslaugų reikia, jų atsisakė |
| 3 | Tokios priežiūros paslaugos neteikiamos |
| 4 | Netenkina teikiamų paslaugų kokybė |
| 5 | Kitos priežastys |
| HC250_F | Pagrindinė priežastis, dėl kurios negaunama (daugiau) profesionalios priežiūros namuose paslaugų (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (HC240 = 2) |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| RC380 | Nepatenkinti oficialios vaikų priežiūros paslaugų poreikiai | 1 | Taip | Visi ne vyresni nei 12 m. amžiaus namų ūkio nariai | Einamasis |
| 2 | Ne |
| RC380_F | Nepatenkinti oficialios vaikų priežiūros paslaugų poreikiai (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (nėra 0–12 m. amžiaus asmenų) |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| RC390 | Pagrindinė priežastis, dėl kurios nesinaudojama oficialios vaikų priežiūros paslaugomis arba nenaudojama daugiau šių paslaugų | 1 | Neįperkama | Visi ne vyresni nei 12 m. amžiaus namų ūkio nariai | Einamasis |
| 2 | Nėra vietų |
| 3 | Vietų yra, bet toli |
| 4 | Vietų yra, bet netinka darbo valandos |
| 5 | Vietų yra, bet netenkina teikiamų paslaugų kokybė |
| 6 | Kitos priežastys |
| RC390_F | Pagrindinė priežastis, dėl kurios nesinaudojama oficialios vaikų priežiūros paslaugomis arba nenaudojama daugiau šių paslaugų (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (nėra 0–12 m. amžiaus asmenų) |
| -4 | Netaikoma (nėra nepatenkintų poreikių, RC380 = 2) |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |
| PC290 | Pagrindinė priežastis, dėl kurios viešuoju transportu nesinaudojama reguliariai | 1 | Per brangu | Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma) | Paskutiniai 12 mėnesių |
| 2 | Vietovėje neteikiamos viešojo transporto paslaugos |
| 3 | Pernelyg sunkiai fiziškai pasiekiama |
| 4 | Transportas kursuoja pernelyg retai arba nepatogūs grafikai |
| 5 | Per ilgas kelionės laikas |
| 6 | Saugos ar saugumo problemos |
| 7 | Per ilgas kelionės laikas
  Saugos ar saugumo problemos
  Kita priežastis |
| PC290_F | Pagrindinė priežastis, dėl kurios viešuoju transportu nesinaudojama reguliariai (žyma) | 1 | Užpildyta | | |
| -1 | Neužpildyta |
| -2 | Netaikoma (PC280 = 1, 2, 3) |
| -3 | Nepasirinktas respondentas |
| -7 | Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus) |

Kintamojo identifikatorius

Kintamojo pavadinimas

Modalumo kodas

Modalumo žyma

Duomenų rinkimo vienetas

Ataskaitinis laikotarpis

Naudojimasis paslaugomis, įskaitant priežiūros paslaugas ir paslaugas, padedančias gyventi savarankiškai

HC190

Namų ūkyje yra asmenų, kuriems reikia pagalbos dėl ilgalaikės fizinės ar psichikos ligos, negalios arba senatvės

1

Taip

Namų ūkis

Einamasis

2

Ne

HC190_F

Namų ūkyje yra asmenų, kuriems reikia pagalbos dėl ilgalaikės fizinės ar psichikos ligos, negalios arba senatvės (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

HC200

Profesionalios priežiūros namuose paslaugos, kuriomis pasinaudota

1

Taip

Namų ūkis

Einamasis

2

Ne

HC200_F

Profesionalios priežiūros namuose paslaugos, kuriomis pasinaudota (žyma)

1

Surinkta per tyrimą arba apklausą

2

Surinkta iš administracinių duomenų

3

Priskirtoji reikšmė

4

Šaltinio neįmanoma nustatyti

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (nė vienam namų ūkio nariui nereikia profesionalios priežiūros namuose, HC190 = 2)

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

PC280

Naudojimosi viešuoju transportu dažnumas

1

Kasdien

Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma)

Paskutiniai 12 mėnesių

2

Kiekvieną savaitę (ne kasdien)

3

Kiekvieną mėnesį (ne kiekvieną savaitę)

4

Rečiau nei kartą per mėnesį

5

Niekada

PC280_F

Naudojimosi viešuoju transportu dažnumas (žyma)

1

Surinkta per tyrimą arba apklausą

2

Surinkta iš administracinių duomenų

3

Priskirtoji reikšmė

4

Šaltinio neįmanoma nustatyti

-1

Neužpildyta

-3

Nepasirinktas respondentas

7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

PC310

Teisė į bedarbio pašalpą

1

Taip

Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma)

Einamasis

2

Ne

3

Nežinau

PC310_F

Teisė į bedarbio pašalpą (žyma)

1

Surinkta per tyrimą arba apklausą

2

Surinkta iš administracinių duomenų

3

Priskirtoji reikšmė

4

Šaltinio neįmanoma nustatyti

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (ne samdomasis darbuotojas arba savarankiškai dirbantis asmuo, PL032 = 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8)

-3

Nepasirinktas respondentas

-7

Nepasirinktas respondentas Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

PC320

Teisė į ligos išmoką

1

Taip

Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma)

Einamasis

2

Ne

3

Nežinau

PC320_F

Teisė į ligos išmoką (žyma)

1

Surinkta per tyrimą arba apklausą

2

Surinkta iš administracinių duomenų

3

Priskirtoji reikšmė

4

Šaltinio neįmanoma nustatyti

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (ne samdomasis darbuotojas arba savarankiškai dirbantis asmuo, PL032 = 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8)

-3

Nepasirinktas respondentas

-7

Nepasirinktas respondentas Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

PC330

Bendraudamas su administracinėmis ar viešosiomis tarnybomis asmuo jaučiasi diskriminuojamas

(įskaitant užimtumo, sveikatos priežiūros ir socialines tarnybas)

1

Asmuo nėra bendravęs su administracinėmis ar viešosiomis tarnybomis

Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma)

Paskutiniai 12 mėnesių

2

Daugiausia dėl amžiaus (pernelyg jaunas/senas)

3

Daugiausia dėl lyties (vyras/moteris/nebinarinio lytiškumo)

4

Daugiausia dėl negalios ar ilgalaikės sveikatos problemos

5

Daugiausia dėl imigracijos statuso arba etninės kilmės

6

Daugiausia dėl religijos/tikėjimo (NEPRIVALOMA)

7

Daugiausia dėl seksualinės orientacijos (NEPRIVALOMA)

8

Daugiausia dėl kitų priežasčių

9

Ne, asmuo nesijautė diskriminuojamas

PC330_F

Bendraudamas su administracinėmis ar viešosiomis tarnybomis

(įskaitant užimtumo, sveikatos priežiūros ir socialines tarnybas) asmuo jaučiasi diskriminuojamas (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-3

Nepasirinktas respondentas

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

PC340

Diskriminavimo pojūtis ieškant būsto

1

Asmuo neieškojo būsto

Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma)

Pastarieji 5 metai

2

Daugiausia dėl amžiaus (pernelyg jaunas/senas)

3

Daugiausia dėl lyties (vyras/moteris/nebinarinio lytiškumo)

4

Daugiausia dėl negalios ar ilgalaikės sveikatos problemos

5

Daugiausia dėl imigracijos statuso arba etninės kilmės

6

Daugiausia dėl religijos/tikėjimo (NEPRIVALOMA)

7

Daugiausia dėl seksualinės orientacijos (NEPRIVALOMA)

8

Daugiausia dėl kitų priežasčių

9

Ne, asmuo nesijautė diskriminuojamas

PC340_F

Diskriminavimo pojūtis ieškant būsto (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-3

Nepasirinktas respondentas

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

PC350

Diskriminavimo pojūtis švietimo srityje

1

Asmuo nebuvo studentas ar studento tėvas/motina (per pastaruosius 12 mėnesių)

Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma)

Paskutiniai 12 mėnesių

2

Daugiausia dėl amžiaus (pernelyg jaunas/senas)

3

Daugiausia dėl lyties (vyras/moteris/nebinarinio lytiškumo)

4

Daugiausia dėl negalios ar ilgalaikės sveikatos problemos

5

Daugiausia dėl imigracijos statuso arba etninės kilmės

6

Daugiausia dėl religijos/tikėjimo (NEPRIVALOMA)

7

Daugiausia dėl seksualinės orientacijos (NEPRIVALOMA)

8

Daugiausia dėl kitų priežasčių

9

Ne, asmuo nesijautė diskriminuojamas

PC350_F

Diskriminavimo pojūtis švietimo srityje (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-3

Nepasirinktas respondentas

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

PC360

Diskriminavimo pojūtis viešosiose erdvėse (parduotuvėse, kavinėse, restoranuose, laisvalaikio įstaigose ir pan.)

1

Daugiausia dėl amžiaus (pernelyg jaunas/senas)

Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma)

Paskutiniai 12 mėnesių

2

Daugiausia dėl lyties (vyras/moteris/nebinarinio lytiškumo)

3

Daugiausia dėl negalios ar ilgalaikės sveikatos problemos

4

Daugiausia dėl imigracijos statuso arba etninės kilmės

5

Daugiausia dėl religijos/tikėjimo (NEPRIVALOMA)

6

Daugiausia dėl seksualinės orientacijos (NEPRIVALOMA)

7

Daugiausia dėl kitų priežasčių

8

Ne, asmuo nesijautė diskriminuojamas

PC360_F

Diskriminavimo pojūtis viešosiose erdvėse (parduotuvėse, kavinėse, restoranuose, laisvalaikio įstaigose ir pan.) (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-3

Nepasirinktas respondentas

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

Paslaugų įperkamumas

HC221

Profesionalios priežiūros namuose paslaugų apmokėjimas

1

Visiškai apmoka privatus ar valstybinis sveikatos draudimas arba kitos socialinės apsaugos tarnybos

Namų ūkis

Paskutiniai 12 mėnesių

2

Iš dalies apmoka naudotojas/namų ūkis

3

Visiškai apmoka naudotojas/namų ūkis

4

Nežinau

HC221_F

Profesionalios priežiūros namuose paslaugų apmokėjimas (žyma)

1

Surinkta per tyrimą arba apklausą

2

Surinkta iš administracinių duomenų

3

Priskirtoji reikšmė

4

Šaltinio neįmanoma nustatyti

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (priežiūros namuose paslaugomis nesinaudojama, HC200 = 2)

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

HC230

Profesionalios priežiūros namuose paslaugų įperkamumas

1

Labai sunkiai įperkamos

Namų ūkis

Paskutiniai 12 mėnesių

2

Sunkiai įperkamos

3

Šiek tiek sunkiai įperkamos

4

Gana lengvai įperkamos

5

Lengvai įperkamos

6

Labai lengvai įperkamos

HC230_F

Profesionalios priežiūros namuose paslaugų įperkamumas (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (priežiūros namuose paslaugomis nesinaudojama, HC200 = 2 arba HC221 = 1)

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

HC300

Viešojo transporto sukeliama finansinė našta

1

Sunki

Namų ūkis

Paskutiniai 12 mėnesių

2

Vidutinė

3

Ne našta

4

Nė vienas namų ūkio narys nesinaudojo viešuoju transportu

HC300_F

Viešojo transporto sukeliama finansinė našta (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

RC370

Oficialios vaikų priežiūros paslaugų apmokėjimas

1

Taip

Visi ne vyresni nei 12 m. amžiaus namų ūkio nariai

Paskutiniai 12 mėnesių

2

Ne

RC370_F

Oficialios vaikų priežiūros paslaugų apmokėjimas (žyma)

1

Surinkta per tyrimą arba apklausą

2

Surinkta iš administracinių duomenų

3

Priskirtoji reikšmė

4

Šaltinio neįmanoma nustatyti

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (nėra 0–12 m. amžiaus asmenų)

-4

Netaikoma (oficialios vaikų priežiūros paslaugomis nesinaudojama, RL030 = 0 ir RL040 = 0)

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

HC040

Oficialios vaikų priežiūros paslaugų įperkamumas

1

Labai sunkiai įperkamos

Namų ūkis

Paskutiniai 12 mėnesių

2

Sunkiai įperkamos

3

Šiek tiek sunkiai įperkamos

4

Gana lengvai įperkamos

5

Lengvai įperkamos

6

Labai lengvai įperkamos

HC040_F

Oficialios vaikų priežiūros paslaugų įperkamumas (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (namų ūkyje nėra 0–12 m. amžiaus vaikų)

-4

Netaikoma (oficialios vaikų priežiūros paslaugomis nesinaudojama, RL030 = 0 ir RL040 = 0 arba RC370 = 2)

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

Nepatenkinti poreikiai ir jų priežastys

HC240

Nepatenkinti profesionalios priežiūros namuose paslaugų poreikiai

1

2

Taip

Ne

Namų ūkis

Einamasis

HC240_F

Nepatenkinti profesionalios priežiūros namuose paslaugų poreikiai (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (nė vienam namų ūkio nariui nereikia profesionalios priežiūros namuose, HC190 = 2)

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

HC250

Pagrindinė priežastis, dėl kurios negaunama (daugiau) profesionalios priežiūros namuose paslaugų

1

Neįperkama

Namų ūkis

Einamasis

2

Asmuo, kuriam tokių paslaugų reikia, jų atsisakė

3

Tokios priežiūros paslaugos neteikiamos

4

Netenkina teikiamų paslaugų kokybė

5

Kitos priežastys

HC250_F

Pagrindinė priežastis, dėl kurios negaunama (daugiau) profesionalios priežiūros namuose paslaugų (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (HC240 = 2)

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

RC380

Nepatenkinti oficialios vaikų priežiūros paslaugų poreikiai

1

Taip

Visi ne vyresni nei 12 m. amžiaus namų ūkio nariai

Einamasis

2

Ne

RC380_F

Nepatenkinti oficialios vaikų priežiūros paslaugų poreikiai (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (nėra 0–12 m. amžiaus asmenų)

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

RC390

Pagrindinė priežastis, dėl kurios nesinaudojama oficialios vaikų priežiūros paslaugomis arba nenaudojama daugiau šių paslaugų

1

Neįperkama

Visi ne vyresni nei 12 m. amžiaus namų ūkio nariai

Einamasis

2

Nėra vietų

3

Vietų yra, bet toli

4

Vietų yra, bet netinka darbo valandos

5

Vietų yra, bet netenkina teikiamų paslaugų kokybė

6

Kitos priežastys

RC390_F

Pagrindinė priežastis, dėl kurios nesinaudojama oficialios vaikų priežiūros paslaugomis arba nenaudojama daugiau šių paslaugų (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (nėra 0–12 m. amžiaus asmenų)

-4

Netaikoma (nėra nepatenkintų poreikių, RC380 = 2)

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

PC290

Pagrindinė priežastis, dėl kurios viešuoju transportu nesinaudojama reguliariai

1

Per brangu

Visi 16 m. amžiaus ir vyresni dabartiniai namų ūkio nariai arba pasirinktas respondentas (jei taikoma)

Paskutiniai 12 mėnesių

2

Vietovėje neteikiamos viešojo transporto paslaugos

3

Pernelyg sunkiai fiziškai pasiekiama

4

Transportas kursuoja pernelyg retai arba nepatogūs grafikai

5

Per ilgas kelionės laikas

6

Saugos ar saugumo problemos

7

Per ilgas kelionės laikas

Saugos ar saugumo problemos

Kita priežastis

PC290_F

Pagrindinė priežastis, dėl kurios viešuoju transportu nesinaudojama reguliariai (žyma)

1

Užpildyta

-1

Neužpildyta

-2

Netaikoma (PC280 = 1, 2, 3)

-3

Nepasirinktas respondentas

-7

Netaikoma (duomenys nerenkami įgyvendinant daugiamečius tęstinius planus)

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/31

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2499

2022 m. gruodžio 12 d.

kuriuo iš dalies keičiamas ir ištaisomas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/220, kuriuo nustatomos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1217/2009, kuriuo sukuriamas žemės ūkio valdų pajamų ir ūkinės veiklos apskaitos duomenų rinkimo tinklas Europos Sąjungoje, taikymo taisyklės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1217/2009, kuriuo sukuriamas žemės ūkio valdų pajamų ir ūkinės veiklos apskaitos duomenų rinkimo tinklas Europos Sąjungoje (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą, 5a straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 3 dalies trečią ir ketvirtą pastraipas ir 19 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 (2) 10 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje numatyta galimybė ūkių ataskaitų duomenų perdavimo terminą (iki gruodžio 31 d. po atitinkamų ataskaitinių metų pabaigos) pratęsti 3 mėnesiais. Dėl COVID-19 pandemijos ši galimybė buvo suteikta nuo 2019 ataskaitinių metų. Dėl pandemijos kilusi įtampa mažėja ir dauguma valstybių narių duomenis perdavė nesinaudodamos pratęsimo galimybe. Todėl galimybė pratęsti duomenų perdavimo terminą nebereikalinga. Kad valstybės narės turėtų pakankamai laiko prisitaikyti prie šio pokyčio, galimybė pratęsti terminą turėtų būti panaikinta nuo 2022 ataskaitinių metų; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 (2) 10 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje numatyta galimybė ūkių ataskaitų duomenų perdavimo terminą (iki gruodžio 31 d. po atitinkamų ataskaitinių metų pabaigos) pratęsti 3 mėnesiais. Dėl COVID-19 pandemijos ši galimybė buvo suteikta nuo 2019 ataskaitinių metų. Dėl pandemijos kilusi įtampa mažėja ir dauguma valstybių narių duomenis perdavė nesinaudodamos pratęsimo galimybe. Todėl galimybė pratęsti duomenų perdavimo terminą nebereikalinga. Kad valstybės narės turėtų pakankamai laiko prisitaikyti prie šio pokyčio, galimybė pratęsti terminą turėtų būti panaikinta nuo 2022 ataskaitinių metų;

| (2) | tam, kad Komisijos tarnybos galėtų tinkamai padėti valstybių narių valdžios institucijoms, atsakingoms už tai, kad apskaitos duomenys būtų perduoti iki duomenų perdavimo termino, o Komisijos ir valstybių narių institucijų darbuotojams metų pabaigoje nebūtų užkrauta papildomos naštos, duomenų perdavimo terminas turėtų būti paankstintas iki gruodžio 15 d. po atitinkamų ataskaitinių metų pabaigos. Šis pakeitimas turėtų būti taikomas nuo 2022 ataskaitinių metų. Tačiau dėl Vokietijoje taikomų apskaitos taisyklių specifiškumo ir atsižvelgiant į ankstesnę Vokietijos patirtį teikiant tokius duomenis, Vokietijai turėtų būti leidžiama Komisijai ūkių ataskaitas pateikti ne vėliau kaip per 15 savaičių nuo to gruodžio 15 d. termino; |
| --- | --- |

(2)

tam, kad Komisijos tarnybos galėtų tinkamai padėti valstybių narių valdžios institucijoms, atsakingoms už tai, kad apskaitos duomenys būtų perduoti iki duomenų perdavimo termino, o Komisijos ir valstybių narių institucijų darbuotojams metų pabaigoje nebūtų užkrauta papildomos naštos, duomenų perdavimo terminas turėtų būti paankstintas iki gruodžio 15 d. po atitinkamų ataskaitinių metų pabaigos. Šis pakeitimas turėtų būti taikomas nuo 2022 ataskaitinių metų. Tačiau dėl Vokietijoje taikomų apskaitos taisyklių specifiškumo ir atsižvelgiant į ankstesnę Vokietijos patirtį teikiant tokius duomenis, Vokietijai turėtų būti leidžiama Komisijai ūkių ataskaitas pateikti ne vėliau kaip per 15 savaičių nuo to gruodžio 15 d. termino;

| (3) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 14 straipsnyje nustatytas Sąjungos finansinis įnašas valstybių narių duomenų rinkimo išlaidoms padengti. Dabartinį standartinį mokestį už vieną ūkio ataskaitą sudaro fiksuotoji ir kintamoji dalys. Siekiant gerokai supaprastinti standartinio mokesčio struktūrą ir valstybių narių bei Komisijos atliekamą duomenų tvarkymo procedūrą, turėtų būti nustatytas standartinis mokestis, kurį sudarytų tik fiksuotoji dalis, atitinkanti dabartinių fiksuotosios ir kintamosios dalių sumą. Tokį supaprastinimą lengva įgyvendinti ir jis turėtų būti taikomas nuo 2022 ataskaitinių metų; |
| --- | --- |

(3)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 14 straipsnyje nustatytas Sąjungos finansinis įnašas valstybių narių duomenų rinkimo išlaidoms padengti. Dabartinį standartinį mokestį už vieną ūkio ataskaitą sudaro fiksuotoji ir kintamoji dalys. Siekiant gerokai supaprastinti standartinio mokesčio struktūrą ir valstybių narių bei Komisijos atliekamą duomenų tvarkymo procedūrą, turėtų būti nustatytas standartinis mokestis, kurį sudarytų tik fiksuotoji dalis, atitinkanti dabartinių fiksuotosios ir kintamosios dalių sumą. Tokį supaprastinimą lengva įgyvendinti ir jis turėtų būti taikomas nuo 2022 ataskaitinių metų;

| (4) | Prancūzija pateikė prašymą sujungti du jai priklausiančius ŪADT rajonus – Gvadelupos ir Martinikos – į vieną Prancūzijos Antilų (pranc. „Antilles françaises“) ŪADT rajoną, nes abiejų dabartinių ŪADT rajonų ūkiuose taikomi ūkininkavimo būdai labai panašūs (itin specializuojamasi vaisių, ypač bananų, auginimo, taip pat cukranendrių auginimo ir sodininkystės srityse). Dėl šio sujungimo bus galima sudaryti didesnę imtį ir gauti patikimesnius rezultatus, susijusius su daugiau ūkininkavimo būdų. Tikslinga leisti tai valstybei narei peržiūrėti savo 2023 ataskaitinių metų atrankos planą. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 I ir II priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(4)

Prancūzija pateikė prašymą sujungti du jai priklausiančius ŪADT rajonus – Gvadelupos ir Martinikos – į vieną Prancūzijos Antilų (pranc. „Antilles françaises“) ŪADT rajoną, nes abiejų dabartinių ŪADT rajonų ūkiuose taikomi ūkininkavimo būdai labai panašūs (itin specializuojamasi vaisių, ypač bananų, auginimo, taip pat cukranendrių auginimo ir sodininkystės srityse). Dėl šio sujungimo bus galima sudaryti didesnę imtį ir gauti patikimesnius rezultatus, susijusius su daugiau ūkininkavimo būdų. Tikslinga leisti tai valstybei narei peržiūrėti savo 2023 ataskaitinių metų atrankos planą. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 I ir II priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (5) | Vengrijai pateikus prašymą leisti dėl struktūrinių žemės ūkio pokyčių pakeisti respondentinių valdų skaičių ir ekonominio valdos dydžio ribą, tikslinga leisti tai valstybei narei peržiūrėti savo 2023 ataskaitinių metų atrankos planą ir ekonominio dydžio ribą ir atitinkamai perskirstyti arba pakoreguoti respondentinių valdų skaičių. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 I ir II priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(5)

Vengrijai pateikus prašymą leisti dėl struktūrinių žemės ūkio pokyčių pakeisti respondentinių valdų skaičių ir ekonominio valdos dydžio ribą, tikslinga leisti tai valstybei narei peržiūrėti savo 2023 ataskaitinių metų atrankos planą ir ekonominio dydžio ribą ir atitinkamai perskirstyti arba pakoreguoti respondentinių valdų skaičių. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 I ir II priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (6) | Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos, ŪADT duomenys toje šalyje nebebus renkami. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 I ir II priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(6)

Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos, ŪADT duomenys toje šalyje nebebus renkami. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 I ir II priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (7) | Sąjunga siekia įvairinti savo energijos šaltinius, todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 VIII priedo H lentelėje nurodyta šildymo kuro kategorija turėtų būti skirstoma į pakategores: gamtines ir pagamintas dujas, naftą ir naftos produktus, kietąjį iškastinį kurą ir atsinaujinančiųjų išteklių kurą, kad būtų galima daugiau sužinoti apie specifines su jais susijusias ūkio lygmens sąnaudas; siūlomas šildymo kuro kategorijų skirstymas į pakategores nuo 2023 ataskaitinių metų turėtų būti savanoriškas, o nuo 2025 ataskaitinių metų – privalomas; |
| --- | --- |

(7)

Sąjunga siekia įvairinti savo energijos šaltinius, todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 VIII priedo H lentelėje nurodyta šildymo kuro kategorija turėtų būti skirstoma į pakategores: gamtines ir pagamintas dujas, naftą ir naftos produktus, kietąjį iškastinį kurą ir atsinaujinančiųjų išteklių kurą, kad būtų galima daugiau sužinoti apie specifines su jais susijusias ūkio lygmens sąnaudas; siūlomas šildymo kuro kategorijų skirstymas į pakategores nuo 2023 ataskaitinių metų turėtų būti savanoriškas, o nuo 2025 ataskaitinių metų – privalomas;

| (8) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 VIII priedo J lentelėje reikalaujama, kad valstybės narės nurodytų vidutinį žemės ūkio valdoje esančių gyvūnų skaičių. Tuomet tas skaičius naudojamas ūkio standartinei produkcijai ir jo ekonominiam dydžiui apskaičiuoti. Kad būtų galima atsižvelgti į išskirtinę situaciją (pvz., ligos valdoje arba gyvūnų naikinimo dėl sanitarinių priežasčių atvejus), dėl kurios laikinai sumažėja vidutinis gyvūnų skaičius, nedarant poveikio valdos pajėgumams vykdyti gamybą pasibaigus išskirtinei situacijai, siūloma nustatyti gyvūnų nuorodos numerį, rodantį atitinkamos valdos gamybos pajėgumus. Siūlomas naujas kintamasis rodiklis turėtų būti savanoriškai taikomas nuo 2022 ataskaitinių metų; |
| --- | --- |

(8)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 VIII priedo J lentelėje reikalaujama, kad valstybės narės nurodytų vidutinį žemės ūkio valdoje esančių gyvūnų skaičių. Tuomet tas skaičius naudojamas ūkio standartinei produkcijai ir jo ekonominiam dydžiui apskaičiuoti. Kad būtų galima atsižvelgti į išskirtinę situaciją (pvz., ligos valdoje arba gyvūnų naikinimo dėl sanitarinių priežasčių atvejus), dėl kurios laikinai sumažėja vidutinis gyvūnų skaičius, nedarant poveikio valdos pajėgumams vykdyti gamybą pasibaigus išskirtinei situacijai, siūloma nustatyti gyvūnų nuorodos numerį, rodantį atitinkamos valdos gamybos pajėgumus. Siūlomas naujas kintamasis rodiklis turėtų būti savanoriškai taikomas nuo 2022 ataskaitinių metų;

| (9) | nuo 2023 m. bus taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115 (3), kuriuo reformuojama bendra žemės ūkio politika, todėl būtina atnaujinti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 VIII priedo M lentelėje pateiktą išmokų ir dotacijų sąrašą; |
| --- | --- |

(9)

nuo 2023 m. bus taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115 (3), kuriuo reformuojama bendra žemės ūkio politika, todėl būtina atnaujinti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 VIII priedo M lentelėje pateiktą išmokų ir dotacijų sąrašą;

| (10) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 VIII priede nustatyta ūkių ataskaitose teikiamų apskaitos duomenų forma ir išdėstymas. Siekiant supaprastinti ir paaiškinti klausimyną apie ūkių ataskaitas, tas priedas turėtų būti pritaikytas atsižvelgiant į pirmuosius ŪADT supaprastinimo ir modernizavimo darbo grupės pateiktus rezultatus. B lentelės aiškinamosiose pastabose, kodui UO skirtoje pastaboje (B.UO. NŽŪN, kai ūkininkaujama nuosavame ūkyje), per klaidą nurodytas nebegaliojantis pasėlių kodas 11300. Tą klaidą reikėtų ištaisyti; |
| --- | --- |

(10)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 VIII priede nustatyta ūkių ataskaitose teikiamų apskaitos duomenų forma ir išdėstymas. Siekiant supaprastinti ir paaiškinti klausimyną apie ūkių ataskaitas, tas priedas turėtų būti pritaikytas atsižvelgiant į pirmuosius ŪADT supaprastinimo ir modernizavimo darbo grupės pateiktus rezultatus. B lentelės aiškinamosiose pastabose, kodui UO skirtoje pastaboje (B.UO. NŽŪN, kai ūkininkaujama nuosavame ūkyje), per klaidą nurodytas nebegaliojantis pasėlių kodas 11300. Tą klaidą reikėtų ištaisyti;

| (11) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 IV priedo B dalyje pateikta atitikmenų lentelė ir pergrupavimo kodai, kuriais susiejamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1874 (4) ir ŪADT ūkių ataskaitos. Kodų, kuriais pergrupuojami kai kurie į 2020 m. integruotą ūkių statistiką įtraukti kintamieji rodikliai, sąraše, pateiktame B dalies II skirsnyje, kodui P16 skirtame įraše įsivėlusi spausdinimo klaida, kurią reikia ištaisyti; |
| --- | --- |

(11)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 IV priedo B dalyje pateikta atitikmenų lentelė ir pergrupavimo kodai, kuriais susiejamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1874 (4) ir ŪADT ūkių ataskaitos. Kodų, kuriais pergrupuojami kai kurie į 2020 m. integruotą ūkių statistiką įtraukti kintamieji rodikliai, sąraše, pateiktame B dalies II skirsnyje, kodui P16 skirtame įraše įsivėlusi spausdinimo klaida, kurią reikia ištaisyti;

| (12) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/220 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas ir ištaisytas; |
| --- | --- |

(12)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/220 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas ir ištaisytas;

| (13) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Ūkių apskaitos duomenų tinklo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Ūkių apskaitos duomenų tinklo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 pakeitimai

Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/220 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Ūkių ataskaitos Komisijai perduodamos iki gruodžio 15 d. po atitinkamų ataskaitinių metų pabaigos.
  Tačiau Vokietija Komisijai ūkių ataskaitas gali pateikti per 15 savaičių nuo pirmoje pastraipoje nurodyto termino.“
  ; |
| --- | --- |

1)

10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Ūkių ataskaitos Komisijai perduodamos iki gruodžio 15 d. po atitinkamų ataskaitinių metų pabaigos.

Tačiau Vokietija Komisijai ūkių ataskaitas gali pateikti per 15 savaičių nuo pirmoje pastraipoje nurodyto termino.“

| 2) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:

  „14 straipsnis
  Standartinio mokesčio suma

  1.   Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 19 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas standartinis mokestis už vieną ūkio ataskaitą yra 180 EUR.


  2.   Jei Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 19 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta 80 % riba nesiekiama nei ŪADT rajono, nei atitinkamos valstybės narės lygmeniu, toje nuostatoje nurodytas standartinio mokesčio sumažinimas taikomas tik nacionaliniu lygmeniu.“

  ; |
| --- | --- |

2)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

Standartinio mokesčio suma

1.   Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 19 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas standartinis mokestis už vieną ūkio ataskaitą yra 180 EUR.

2.   Jei Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 19 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta 80 % riba nesiekiama nei ŪADT rajono, nei atitinkamos valstybės narės lygmeniu, toje nuostatoje nurodytas standartinio mokesčio sumažinimas taikomas tik nacionaliniu lygmeniu.“

| 3) | I, II ir VIII priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento I priedą. |
| --- | --- |

3)

I, II ir VIII priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento I priedą.

| 4) | VIII priedo J lentelė iš dalies keičiama pagal šio reglamento II priedą. |
| --- | --- |

4)

VIII priedo J lentelė iš dalies keičiama pagal šio reglamento II priedą.

2 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 ištaisymai

Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/220 ištaisomas taip:

| 1) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 IV priede kodui P16 skirtas įrašas pakeičiamas taip:







  „P16. Aliejiniai augalai | = | SO_CLND022 (rapsai ir aliejiniai griežčiai) + SO_CLND023 (saulėgrąžos) + SO_CLND024 (sojos) + SO_CLND025 (aliejiniai linai (sėmenys) + SO_CLND026 (kiti niekur kitur nepriskirti aliejiniai augalai)“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 IV priede kodui P16 skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„P16. Aliejiniai augalai

=

SO_CLND022 (rapsai ir aliejiniai griežčiai) + SO_CLND023 (saulėgrąžos) + SO_CLND024 (sojos) + SO_CLND025 (aliejiniai linai (sėmenys) + SO_CLND026 (kiti niekur kitur nepriskirti aliejiniai augalai)“

;

| 2) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 VIII priede kodui B.UO „NŽŪN, kai ūkininkaujama nuosavame ūkyje“ skirta aiškinamoji pastaba pakeičiama taip:

  „B.UO.10.A NŽŪN (ariamoji žemė, daugiamečiai žolynai, daugiamečiai pasėliai ir asmeninio naudojimo daržai), kuriose ūkininkauja savininkas, nuomininkas iki gyvos galvos arba asmuo, įsigijęs ūkį išperkamosios nuomos būdu, ir (arba) jis valdo NŽŪN panašiomis sąlygomis.“ |
| --- | --- |

2)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 VIII priede kodui B.UO „NŽŪN, kai ūkininkaujama nuosavame ūkyje“ skirta aiškinamoji pastaba pakeičiama taip:

„B.UO.10.A NŽŪN (ariamoji žemė, daugiamečiai žolynai, daugiamečiai pasėliai ir asmeninio naudojimo daržai), kuriose ūkininkauja savininkas, nuomininkas iki gyvos galvos arba asmuo, įsigijęs ūkį išperkamosios nuomos būdu, ir (arba) jis valdo NŽŪN panašiomis sąlygomis.“

3 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Perduodant 2022 ataskaitinių metų ūkių ataskaitas taikomos 1 straipsnio 1, 2 ir 4 dalys.

1 straipsnio 3 punktas taikomas nuo 2023 ataskaitinių metų.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2009 12 15, p. 27.

1

(2)  
  2015 m. vasario 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/220, kuriuo nustatomos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1217/2009, kuriuo sukuriamas žemės ūkio valdų pajamų ir ūkinės veiklos apskaitos duomenų rinkimo tinklas Europos Sąjungoje, taikymo taisyklės (OL L 46, 2015 2 19, p. 1).

2

(3)  
  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (OL L 435, 2021 12 6, p. 1).

3

(4)  
  2018 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1874 dėl 2020 m. teiktinų kintamųjų rodiklių sąrašo ir jų aprašymo duomenų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1091 dėl integruotos ūkių statistikos, kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 1166/2008 ir (ES) Nr. 1337/2011 (OL L 306, 2018 11 30, p. 14).

4

---

I PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 I, II ir VIII priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | Prancūzijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „Prancūzija (išskyrus Reunjoną ir Prancūzijos Antilus) | 25 000 |
| --- | --- | --- | --- |
| Prancūzija (tik Reunjonas ir Prancūzijos Antilai) | 15 000 “ |

1)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

Prancūzijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Prancūzija (išskyrus Reunjoną ir Prancūzijos Antilus)

25 000

Prancūzija (tik Reunjonas ir Prancūzijos Antilai)

15 000 “

| b) | Vengrijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „Vengrija | 8 000 “ |
| --- | --- | --- |

b)

Vengrijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Vengrija

8 000 “

| c) | Jungtinei Karalystei skirtas įrašas išbraukiamas; |
| --- | --- |

c)

Jungtinei Karalystei skirtas įrašas išbraukiamas;

| 2) | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | Prancūzijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:







  „Prancūzija |
| --- | --- | --- |
| 121 | Île-de-France | 190 |
| 131 | Champagne-Ardenne | 370 |
| 132 | Picardie | 270 |
| 133 | Haute-Normandie | 170 |
| 134 | Centre | 410 |
| 135 | Basse-Normandie | 240 |
| 136 | Bourgogne | 340 |
| 141 | Nord-Pas de Calais | 280 |
| 151 | Lorraine | 230 |
| 152 | Alsace | 200 |
| 153 | Franche-Comté | 210 |
| 162 | Pays de la Loire | 460 |
| 163 | Bretagne | 480 |
| 164 | Poitou-Charentes | 360 |
| 182 | Aquitaine | 550 |
| 183 | Midi-Pyrénées | 480 |
| 184 | Limousin | 220 |
| 192 | Rhône-Alpes | 480 |
| 193 | Auvergne | 360 |
| 201 | Languedoc-Roussillon | 430 |
| 203 | Provence-Alpes-Côte d’Azur | 420 |
| 204 | Corse | 170 |
| 207 | La Réunion | 160 |
| 208 | Antilles françaises | 120 |
| Iš viso Prancūzijoje | 7 600 “ |

2)

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

Prancūzijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Prancūzija

121

Île-de-France

190

131

Champagne-Ardenne

370

132

Picardie

270

133

Haute-Normandie

170

134

Centre

410

135

Basse-Normandie

240

136

Bourgogne

340

141

Nord-Pas de Calais

280

151

Lorraine

230

152

Alsace

200

153

Franche-Comté

210

162

Pays de la Loire

460

163

Bretagne

480

164

Poitou-Charentes

360

182

Aquitaine

550

183

Midi-Pyrénées

480

184

Limousin

220

192

Rhône-Alpes

480

193

Auvergne

360

201

Languedoc-Roussillon

430

203

Provence-Alpes-Côte d’Azur

420

204

Corse

170

207

La Réunion

160

208

Antilles françaises

120

Iš viso Prancūzijoje

7 600 “

| b) | Vengrijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:







  „Vengrija |
| --- | --- |
| 764 | Észak-Magyarország | 180 |
| 767 | Alföld | 1 200 |
| 768 | Dunántúl | 570 |
| | Iš viso Vengrijoje | 1 950 “ |

b)

Vengrijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Vengrija

764

Észak-Magyarország

180

767

Alföld

1 200

768

Dunántúl

570

Iš viso Vengrijoje

1 950 “

| c) | Jungtinei Karalystei skirtas įrašas išbraukiamas; |
| --- | --- |

c)

Jungtinei Karalystei skirtas įrašas išbraukiamas;

| 3) | VIII priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | po antrašte esančios pastraipos pakeičiamos taip:

  „Rinktini duomenys yra suskirstyti lentelėje į grupes, kategorijas ir skiltis. Konkretus duomenų laukelis nurodomas tokia tvarka:
  <lentelės raidė>.<grupė>.<kategorijos kodas>(.<kiti specifiniai kategorijų kodai).skiltis
  Konkrečios duomenų vertės nurodomos skiltyje. Toliau pateiktose lentelėse langelis paliekamas tuščias tada, kai duomenų vertės gali būti įrašytos; pilkai pažymėti langeliai su ženklu „—“ neturi jokios reikšmės grupiniame kontekste, todėl į juos duomenų įrašyti negalima.
  Pavyzdžiai:






  — | B.UT.20.A (B lentelės 20 kategorijos UT grupės A skiltis) reiškia „Nuomojamų NŽŪN“
  „plotą“, kuris turi būti įrašytas B lentelės skiltyje „NŽŪN, kai ūkininkauja nuomininkas“. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

VIII priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

po antrašte esančios pastraipos pakeičiamos taip:

„Rinktini duomenys yra suskirstyti lentelėje į grupes, kategorijas ir skiltis. Konkretus duomenų laukelis nurodomas tokia tvarka:

<lentelės raidė>.<grupė>.<kategorijos kodas>(.<kiti specifiniai kategorijų kodai).skiltis

Konkrečios duomenų vertės nurodomos skiltyje. Toliau pateiktose lentelėse langelis paliekamas tuščias tada, kai duomenų vertės gali būti įrašytos; pilkai pažymėti langeliai su ženklu „—“ neturi jokios reikšmės grupiniame kontekste, todėl į juos duomenų įrašyti negalima.

Pavyzdžiai:

—

B.UT.20.A (B lentelės 20 kategorijos UT grupės A skiltis) reiškia „Nuomojamų NŽŪN“
  „plotą“, kuris turi būti įrašytas B lentelės skiltyje „NŽŪN, kai ūkininkauja nuomininkas“.

| — | I.A.10110.1.0.TA (I lentelės 10110 kategorijos A grupės TA skiltis) reiškia 1 tipo kultūrų „Laukuose auginamos kultūros – pagrindinės kultūros, mišrios kultūros“ visą „paprastųjų kviečių ir speltos“ plotą ir trūkstamų duomenų kodą 0
  „Netrūksta jokių duomenų“. |
| --- | --- |

—

I.A.10110.1.0.TA (I lentelės 10110 kategorijos A grupės TA skiltis) reiškia 1 tipo kultūrų „Laukuose auginamos kultūros – pagrindinės kultūros, mišrios kultūros“ visą „paprastųjų kviečių ir speltos“ plotą ir trūkstamų duomenų kodą 0
  „Netrūksta jokių duomenų“.

| — | M.S.1150.1.2.V (M lentelės 1150 kategorijos S grupės V skiltis, kurioje nurodyti kiti specifiniai kategorijų kodai 1 ir 2) rodo subsidijos vertę „Bazinė pajamų parama tvarumui didinti, grindžiama teisėmis į išmokas“, kuri finansuojama tik iš Sąjungos biudžeto ir skiriama už hektarą. |
| --- | --- |

—

M.S.1150.1.2.V (M lentelės 1150 kategorijos S grupės V skiltis, kurioje nurodyti kiti specifiniai kategorijų kodai 1 ir 2) rodo subsidijos vertę „Bazinė pajamų parama tvarumui didinti, grindžiama teisėmis į išmokas“, kuri finansuojama tik iš Sąjungos biudžeto ir skiriama už hektarą.

Neįrašykite „0“, jei vertė nėra susijusi su konkrečia valda arba tokie duomenys buvo prarasti.

Lentelės žymimos viena raide, grupės – viena ar daugiau raidžių, kategorijos – skaitmeniniais kodais, o skiltys – viena ar daugiau raidžių.

A–M lentelių atveju pirmoje lentelėje grupėms ir skiltims taikoma aukšto lygio matrica. Antroje lentelėje parodoma, kaip tie duomenys suskirstomi į kategorijas, kur kiekviena kategorija žymima vienu ar daugiau kodų arba kodų dalių.

Ūkio ataskaitoje duomenys turėtų būti pateikiami taikant toliau nurodytą tikslumo lygį:

finansinė vertė: vertė eurais arba nacionaliniais piniginiais vienetais be dešimtainių dalių. Tačiau jeigu nacionalinės valiutos vieneto santykinė vertė, palyginti su euru, yra maža, konkrečios valstybės narės ryšius palaikanti įstaiga ir ŪADT tvarkantis Komisijos personalas gali susitarti pinigines išraiškas pateikti nacionalinės valiutos vienetų šimtais ar tūkstančiais,

fiziniai dydžiai: centneriais (1 cnt = 100 kg), išskyrus atvejus, kai pateikiami duomenys apie kiaušinius, kurių kiekis nurodomas tūkstančiais, ir vyną bei panašius produktus, kurie išreiškiami hektolitrais,

plotas: arais (1 a = 100 m2), išskyrus atvejus, kai pateikiami duomenys apie grybus, kurių kiekis nurodomas viso apsodinto ploto kvadratiniais metrais, ir išskyrus M lentelę „Subsidijos“, kurioje pagrindiniai vienetai turi būti registruojami hektarais,

gyvulių skaičiaus vidurkiai: suapvalinti šimtųjų tikslumu, išskyrus naminius paukščius ir triušius, kuriuos reikia nurodyti sveikais skaičiais, ir bites, kurių skaičius nurodomas pagal užimtų avilių skaičių,

darbo jėgos vienetai: suapvalinti šimtųjų tikslumu.

Kiekvienos lentelės kategorijos ir skilties vertei taikomos papildomos apibrėžtys ir susiję nurodymai pateikiami po atitinkamos lentelės.“;

| b) | A lentelė („Bendra informacija apie valdą“) iš dalies keičiama taip:






  i) | lentelės pirmoje ir antroje dalyse išbraukiama skiltis „Apskaitos įstaigos numeris“ (AO); |
| --- | --- | --- |

b)

A lentelė („Bendra informacija apie valdą“) iš dalies keičiama taip:

i)

lentelės pirmoje ir antroje dalyse išbraukiama skiltis „Apskaitos įstaigos numeris“ (AO);

| ii) | antra lentelės dalis iš dalies keičiama taip:






  1) | eilutė, kurioje nurodytas kodas 50, išbraukiama; |
| --- | --- | --- |

ii)

antra lentelės dalis iš dalies keičiama taip:

1)

eilutė, kurioje nurodytas kodas 50, išbraukiama;

| 2) | eilutės, kuriose nurodyti kodai 230, 231 ir 232, pakeičiamos taip:


















  Kodas (*) | Aprašymas | Grupė | R | S | H | DG | MI | N | DT | W | TF | ES | C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „230 | Gamintojų organizacijų narys | OT | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | AOT230C |
| 231 | Gamintojų organizacijų ekonominė svarba ūkiui | OT | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | AOT231C |
| 232 | Gamintojų organizacijų narių skaičius | OT | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | AOT232C“ |

2)

eilutės, kuriose nurodyti kodai 230, 231 ir 232, pakeičiamos taip:

Kodas (*)

Aprašymas

Grupė

R

S

H

DG

MI

N

DT

W

TF

ES

C

„230

Gamintojų organizacijų narys

OT

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

AOT230C

231

Gamintojų organizacijų ekonominė svarba ūkiui

OT

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

AOT231C

232

Gamintojų organizacijų narių skaičius

OT

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

AOT232C“

| c) | A lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:






  i) | A lentelės A.AI dalyje („Apskaitos informacija“) kodams 60 ir 70 skirtos pastabos pakeičiamos taip:






  „A.AI. | Apskaitos informacija |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:

i)

A lentelės A.AI dalyje („Apskaitos informacija“) kodams 60 ir 70 skirtos pastabos pakeičiamos taip:

„A.AI.

| A.AI.60.C. | Apskaitos būdas: turi būti nurodytas ūkio vedamos apskaitos būdas. Naudojami šie kodų numeriai:






  1. | Dvejybinio įrašo apskaita. |
| --- | --- | --- |

A.AI.60.C.

1.

Dvejybinio įrašo apskaita.

| 2. | Supaprastinta apskaita. |
| --- | --- |

2.

Supaprastinta apskaita.

| 3. | Nėra. |
| --- | --- |

3.

Nėra.

| A.AI.70.DT. | Sąskaitų uždarymo data: įrašoma naudojant formatą MMMM-MM-DD, pavyzdžiui, 2009–06–30 arba 2009–12–31.“; |
| --- | --- |

A.AI.70.DT.

| ii) | A lentelės A.OT. dalyje („Kita informacija apie valdą“) kodui 230 skirta pastaba pakeičiama taip:






  „A.OT.230.C | Gamintojų organizacijų narys: turi būti nurodyta, ar ūkis (ūkio turėtojas (-ai) ar valdytojas (-ai)) yra gamintojų organizacijos, kuri dalijasi išlaidomis ir (arba) skatina prekiauti žemės ūkio produktais, narys; jei taip, kuriais ūkio produktais prekiauja gamintojų organizacija (pasirinkti visus gamintojų organizacijos, kuriai priklauso ūkis, veiklos sektorius). Atliekant šį tyrimą gamintojų organizacija laikomas bet koks gamintojų iniciatyva suformuotas subjektas, vykdantis bendrą veiklą konkrečiame sektoriuje (horizontalusis bendradarbiavimas). Gamintojų organizacijas turi kontroliuoti gamintojai, jų teisinė forma gali skirtis, pvz., tai gali būti žemės ūkio kooperatyvai, ūkininkų asociacijos arba privačios bendrovės, kurių akcijos priklauso gamintojams.






  0. | nėra gamintojų organizacijos narys; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

A lentelės A.OT. dalyje („Kita informacija apie valdą“) kodui 230 skirta pastaba pakeičiama taip:

„A.OT.230.C

0.

nėra gamintojų organizacijos narys;

Priklauso gamintojų organizacijai, kuri dalijasi gamybos, administracinėmis ir investicinėmis išlaidomis, ir (arba) priklauso gamintojų organizacijai, kuri prekiauja ūkio produktais, kaip antai:

| 31. | javai; |
| --- | --- |

31.

javai;

| 32. | aliejiniai augalai ir baltymingi augalai; |
| --- | --- |

32.

aliejiniai augalai ir baltymingi augalai;

| 33. | vaisiai ir daržovės (įskaitant citrusinius vaisius, tačiau neįskaitant alyvuogių); |
| --- | --- |

33.

vaisiai ir daržovės (įskaitant citrusinius vaisius, tačiau neįskaitant alyvuogių);

| 34. | alyvuogės; |
| --- | --- |

34.

alyvuogės;

| 35. | vynuogynai; |
| --- | --- |

35.

vynuogynai;

| 36. | galvijiena; |
| --- | --- |

36.

galvijiena;

| 37. | karvės pienas; |
| --- | --- |

37.

karvės pienas;

| 38. | kiauliena; |
| --- | --- |

38.

kiauliena;

| 39. | avys ir ožkos (pienui ir mėsai); |
| --- | --- |

39.

avys ir ožkos (pienui ir mėsai);

| 40. | paukštiena; |
| --- | --- |

40.

paukštiena;

| 41. | kiaušiniai; |
| --- | --- |

41.

kiaušiniai;

| 42. | kiti sektoriai.“; |
| --- | --- |

42.

kiti sektoriai.“;

| d) | C lentelė („Darbo jėga“) pakeičiama taip:






  „Darbo jėgos kategorija | Kodas (*) |
| --- | --- | --- |

d)

C lentelė („Darbo jėga“) pakeičiama taip:

„Darbo jėgos kategorija

Kodas (*)

| | Skiltys |
| --- | --- |
| Informacijos grupė | Bendroji informacija | Visas darbas valdoje (vykdant žemės ūkio veiklą ir KPV, tiesiogiai susijusią su valda) | Kitos pelningos veiklos (KPV), tiesiogiai susijusios su valda, dalis |
| Asmenų skaičius | Lytis | Gimimo metai | Valdytojo profesinis pasirengimas ūkininkauti | Išdirbtas laikas per metus | Metinių darbo vienetų (MDV) skaičius | Per metus išdirbto laiko procentinis dydis |
| P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 |
| Sveikasis skaičius | Įrašykite kodą | Įrašykite keturis skaitmenis | Įrašykite kodą | (valandomis) | (MDV) | % |
| UR | Neapmokama nuolatinė darbo jėga | | | | | | | |
| UC | Neapmokama nenuolatinė darbo jėga | - | - | - | - | | - | |
| PR | Apmokama nuolatinė darbo jėga | | | | | | | |
| PC | Apmokama nenuolatinė darbo jėga | - | - | - | - | | - | |

Skiltys

Informacijos grupė

Bendroji informacija

Visas darbas valdoje (vykdant žemės ūkio veiklą ir KPV, tiesiogiai susijusią su valda)

Kitos pelningos veiklos (KPV), tiesiogiai susijusios su valda, dalis

Asmenų skaičius

Lytis

Gimimo metai

Valdytojo profesinis pasirengimas ūkininkauti

Išdirbtas laikas per metus

Metinių darbo vienetų (MDV) skaičius

Per metus išdirbto laiko procentinis dydis

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

Sveikasis skaičius

Įrašykite kodą

Įrašykite keturis skaitmenis

Įrašykite kodą

(valandomis)

(MDV)

%

UR

Neapmokama nuolatinė darbo jėga

UC

Neapmokama nenuolatinė darbo jėga

-

-

-

-

-

PR

Apmokama nuolatinė darbo jėga

PC

Apmokama nenuolatinė darbo jėga

-

-

-

-

-

| Kodas (*) | Aprašymas | Grupė | P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Turėtojas (-ai)/valdytojas (-ai) | UR | - | | | | | | - |
| 20 | Turėtojas (-ai)/ne valdytojas (-ai) | UR | - | | | - | | | - |
| 30 | Valdytojas (-ai)/ne turėtojas (-ai) | UR | - | | | | | | - |
| 40 | Turėtojo (-ų) sutuoktinis (-iai)/partneris (-iai) | UR | | - | - | - | | | |
| 50 | Kita | UR, PR | | - | - | - | | | |
| 60 | Atsitiktinis darbas | UC, PC | - | - | - | - | | - | |
| 70 | Darbo užmokestį gaunantis valdytojas | PR | - | | | | | | -“ |

Kodas (*)

Aprašymas

Grupė

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

10

Turėtojas (-ai)/valdytojas (-ai)

UR

-

-

20

Turėtojas (-ai)/ne valdytojas (-ai)

UR

-

-

-

30

Valdytojas (-ai)/ne turėtojas (-ai)

UR

-

-

40

Turėtojo (-ų) sutuoktinis (-iai)/partneris (-iai)

UR

-

-

-

50

Kita

UR, PR

-

-

-

60

Atsitiktinis darbas

UC, PC

-

-

-

-

-

70

Darbo užmokestį gaunantis valdytojas

PR

-

-“

| e) | C lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:






  i) | C.PR dalies („Apmokama nuolatinė darbo jėga“) punktų pastabos pakeičiamos taip:

  „
  C.PR. Apmokama nuolatinė darbo jėga

  Darbo jėga, apmokama (grynaisiais ir (arba) natūra) tiek, kiek paprastai mokama už suteikiamas paslaugas, kuri ataskaitiniais metais (neįskaitant paprastų atostogų) valdoje dirbo ne trumpiau kaip vieną visą dieną per savaitę.
  Reikia nurodyti tokias kategorijas:

  C.PR.70. Darbo užmokestį gaunantis valdytojas

  Atlyginimą gaunantis asmuo, atsakingas už kasdienį valdos valdymą.

  C.PR.50. Kita

  Šioje grupėje nurodoma visa nuolatinė apmokama darbo jėga (išskyrus už atlyginimą samdomą valdos valdytoją). Į ją taip pat įtraukiami prižiūrėtojas ir valdytojo padėjėjai, neatsakingi už viso ūkio valdymą.“; |
| --- | --- | --- |

e)

C lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:

i)

C.PR dalies („Apmokama nuolatinė darbo jėga“) punktų pastabos pakeičiamos taip:

„
  C.PR. Apmokama nuolatinė darbo jėga

Darbo jėga, apmokama (grynaisiais ir (arba) natūra) tiek, kiek paprastai mokama už suteikiamas paslaugas, kuri ataskaitiniais metais (neįskaitant paprastų atostogų) valdoje dirbo ne trumpiau kaip vieną visą dieną per savaitę.

Reikia nurodyti tokias kategorijas:

C.PR.70. Darbo užmokestį gaunantis valdytojas

Atlyginimą gaunantis asmuo, atsakingas už kasdienį valdos valdymą.

C.PR.50. Kita

Šioje grupėje nurodoma visa nuolatinė apmokama darbo jėga (išskyrus už atlyginimą samdomą valdos valdytoją). Į ją taip pat įtraukiami prižiūrėtojas ir valdytojo padėjėjai, neatsakingi už viso ūkio valdymą.“;

| ii) | C lentelės skilčių pastabose išbraukiama skilčiai „KPV darbo dalis, išreikšta metinių darbo vienetų procentiniu dydžiu (W2 skiltis)“ skirta pastaba; |
| --- | --- |

ii)

C lentelės skilčių pastabose išbraukiama skilčiai „KPV darbo dalis, išreikšta metinių darbo vienetų procentiniu dydžiu (W2 skiltis)“ skirta pastaba;

| f) | D lentelės („Turtas“) antra dalis pakeičiama taip:













  „Kodas (*) | Kategorijų apibūdinimas | OV | AD | DY | IP | S | SA | CV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1005 | Grynieji pinigai, gautinos sumos, kitas trumpalaikis turtas ir jų ekvivalentai | | - | - | - | - | -“ | |
| 1040 | Atsargos | | - | - | | | | |
| 2010 | Biologinis turtas – augalai | | | | | | | |
| 3010 | Žemės ūkio paskirties žemė | | - | - | | | | |
| 3020 | Žemės gerinimo priemonės | | | | | | | |
| 3030 | Ūkio pastatai | | | | | | | |
| 4010 | Mašinos ir įrenginiai | | | | | | | |
| 5010 | Miško žemė, įskaitant stačią mišką | | - | - | | | | |
| 7005 | Nematerialusis turtas | | | | | | | |
| 8010 | Kitas pagrindinis kapitalas | | | | | | | |

f)

D lentelės („Turtas“) antra dalis pakeičiama taip:

„Kodas (*)

Kategorijų apibūdinimas

OV

AD

DY

IP

S

SA

CV

1005

Grynieji pinigai, gautinos sumos, kitas trumpalaikis turtas ir jų ekvivalentai

-

-

-

-

-“

1040

Atsargos

-

-

2010

Biologinis turtas – augalai

3010

Žemės ūkio paskirties žemė

-

-

3020

Žemės gerinimo priemonės

3030

Ūkio pastatai

4010

Mašinos ir įrenginiai

5010

Miško žemė, įskaitant stačią mišką

-

-

7005

Nematerialusis turtas

8010

Kitas pagrindinis kapitalas

| g) | D lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:






  i) | kodams 1010, 1020 ir 1030 skirtos pastabos išbraukiamos ir prieš kodui 1040 skirtą pastabą įterpiama ši pastaba:






  „1005. | Grynieji pinigai, gautinos sumos, kitas trumpalaikis turtas ir jų ekvivalentai

  Grynieji pinigai ir kitas turtas, kuris gali būti lengvai konvertuojamas į grynuosius pinigus. Trumpalaikis turtas, valdai grąžintinos sumos, paprastai susijusios su ūkine veikla. Visas kitas turtas, kurį nesudėtinga parduoti arba tikimasi, kad jis bus išpirktas per metus.“; |
| --- | --- | --- | --- |

g)

D lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:

i)

kodams 1010, 1020 ir 1030 skirtos pastabos išbraukiamos ir prieš kodui 1040 skirtą pastabą įterpiama ši pastaba:

„1005.

Grynieji pinigai ir kitas turtas, kuris gali būti lengvai konvertuojamas į grynuosius pinigus. Trumpalaikis turtas, valdai grąžintinos sumos, paprastai susijusios su ūkine veikla. Visas kitas turtas, kurį nesudėtinga parduoti arba tikimasi, kad jis bus išpirktas per metus.“;

| ii) | kodams 7010 ir 7020 skirtos pastabos išbraukiamos ir po kodui 5010 skirtos pastabos įterpiama ši pastaba:






  „7005. | Nematerialusis turtas

  Visas nematerialusis turtas, kuris gali būti lengvai perkamas arba parduodamas (pvz., kvotos ir teisės, pavyzdžiui, kvotos ir teisės, kai jomis prekiaujama be žemės, ir kuriomis aktyviai prekiaujama rinkoje) ir kuris negali būti lengvai perkamas arba parduodamas (pvz., programinė įranga, licencijos ir pan.). Reikia pateikti informaciją po šia antrašte, o įrašytoms sumoms DY skiltyje skaičiuojamas nuvertėjimas.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

kodams 7010 ir 7020 skirtos pastabos išbraukiamos ir po kodui 5010 skirtos pastabos įterpiama ši pastaba:

„7005.

Visas nematerialusis turtas, kuris gali būti lengvai perkamas arba parduodamas (pvz., kvotos ir teisės, pavyzdžiui, kvotos ir teisės, kai jomis prekiaujama be žemės, ir kuriomis aktyviai prekiaujama rinkoje) ir kuris negali būti lengvai perkamas arba parduodamas (pvz., programinė įranga, licencijos ir pan.). Reikia pateikti informaciją po šia antrašte, o įrašytoms sumoms DY skiltyje skaičiuojamas nuvertėjimas.“;

| h) | H lentelės („Ūkinės veiklos sąnaudos“) antra dalis pakeičiama taip:









  „Kodas (*) | Grupė | Kategorijų apibūdinimas | V | Q |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1010 | LM | Apmokamos darbo jėgos darbo užmokesčiai ir socialinio draudimo įmokos | | - |
| 1020 | LM | Darbas pagal sutartį ir mašinų nuoma | | - |
| 1030 | LM | Einamasis mašinų ir įrangos aptarnavimas | | - |
| 1040 | LM | Variklių kuras ir tepalai | | - |
| 1050 | LM | Automobilių išlaidos | | - |
| 2010 | SL | Nupirkti koncentruoti pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, atrajotojams) | | - |
| 2020 | SL | Nupirkti stambieji pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, atrajotojams) | | - |
| 2030 | SL | Nupirkti pašarai kiaulėms | | - |
| 2040 | SL | Nupirkti pašarai naminiams paukščiams ir kitiems smulkiesiems gyvūnams | | - |
| 2050 | SL | Ūkyje pagaminti pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, atrajotojams) | | - |
| 2060 | SL | Ūkyje pagaminti pašarai kiaulėms | | - |
| 2070 | SL | Ūkyje pagaminti pašarai naminiams paukščiams ir kitiems smulkiesiems gyvūnams | | - |
| 2080 | SL | Išlaidos veterinarinėms paslaugoms | | - |
| 2090 | SL | Kitos specifinės gyvulininkystės sąnaudos | | - |
| 3010 | SC | Nupirktos sėklos ir sėjinukai | | - |
| 3020 | SC | Ūkyje išauginti ir naudojami sėklos ir sėjinukai | | - |
| 3030 | SC | Trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos | | - |
| 3031 | SC | Mineralinėse trąšose naudojamo N kiekis | - | |
| 3032 | SC | Mineralinėse trąšose naudojamo P2O5 kiekis | - | |
| 3033 | SC | Mineralinėse trąšose naudojamo K2O kiekis | - | |
| 3034 | SC | Nupirktas mėšlas | | - |
| 3040 | SC | Pasėlių apsaugos priemonės | | - |
| 3090 | SC | Kitos specifinės išlaidos pasėliams | | - |
| 4010 | OS | Specifinės miškininkystės ir medienos perdirbimo sąnaudos | | - |
| 4020 | OS | Specifinės augalininkystės produktų perdirbimo sąnaudos | | - |
| 4030 | OS | Specifinės karvės pieno perdirbimo sąnaudos | | - |
| 4045 | OS | Specifinės kitų gyvulių pieno perdirbimo sąnaudos | | - |
| 4070 | OS | Specifinės mėsos ir kitų gyvūninės kilmės produktų perdirbimo sąnaudos | | - |
| 4090 | OS | Kitos specifinės sąnaudos, susijusios su kita pelninga veikla | | - |
| 5010 | FO | Einamoji žemės gerinimo priemonių ir pastatų priežiūra | | - |
| 5020 | FO | Elektros energija | | - |
| 5030 | FO | Šildymo kuras, iš viso | | - |
| 5031 | FO | iš kurio gamtinės dujos ir pagamintos dujos | | - |
| 5032 | FO | iš kurio nafta ir naftos produktai | | - |
| 5033 | FO | iš kurio kietasis iškastinis kuras | | - |
| 5034 | FO | iš kurio atsinaujinančiųjų išteklių kuras (mediena, šiaudai, biodujos ir t. t.) | | - |
| 5040 | FO | Vanduo | | - |
| 5051 | FO | Žemės ūkio draudimas | | - |
| 5055 | FO | Kitas ūkio draudimas | | - |
| 5061 | FO | Mokesčiai ir kitos rinkliavos | | - |
| 5062 | FO | Žemės ir pastatų mokesčiai ir kitos rinkliavos | | - |
| 5070 | FO | Sumokėta nuoma, iš viso | | - |
| 5071 | FO | iš kurios žemės nuoma | | - |
| 5080 | FO | Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai | | - |
| 5090 | FO | Kitos pridėtinės ūkininkavimo išlaidos | | -“ |

h)

H lentelės („Ūkinės veiklos sąnaudos“) antra dalis pakeičiama taip:

„Kodas (*)

Grupė

Kategorijų apibūdinimas

V

Q

1010

LM

Apmokamos darbo jėgos darbo užmokesčiai ir socialinio draudimo įmokos

-

1020

LM

Darbas pagal sutartį ir mašinų nuoma

-

1030

LM

Einamasis mašinų ir įrangos aptarnavimas

-

1040

LM

Variklių kuras ir tepalai

-

1050

LM

Automobilių išlaidos

-

2010

SL

Nupirkti koncentruoti pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, atrajotojams)

-

2020

SL

Nupirkti stambieji pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, atrajotojams)

-

2030

SL

Nupirkti pašarai kiaulėms

-

2040

SL

Nupirkti pašarai naminiams paukščiams ir kitiems smulkiesiems gyvūnams

-

2050

SL

Ūkyje pagaminti pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, atrajotojams)

-

2060

SL

Ūkyje pagaminti pašarai kiaulėms

-

2070

SL

Ūkyje pagaminti pašarai naminiams paukščiams ir kitiems smulkiesiems gyvūnams

-

2080

SL

Išlaidos veterinarinėms paslaugoms

-

2090

SL

Kitos specifinės gyvulininkystės sąnaudos

-

3010

SC

Nupirktos sėklos ir sėjinukai

-

3020

SC

Ūkyje išauginti ir naudojami sėklos ir sėjinukai

-

3030

SC

Trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos

-

3031

SC

Mineralinėse trąšose naudojamo N kiekis

-

3032

SC

Mineralinėse trąšose naudojamo P2O5 kiekis

-

3033

SC

Mineralinėse trąšose naudojamo K2O kiekis

-

3034

SC

Nupirktas mėšlas

-

3040

SC

Pasėlių apsaugos priemonės

-

3090

SC

Kitos specifinės išlaidos pasėliams

-

4010

OS

Specifinės miškininkystės ir medienos perdirbimo sąnaudos

-

4020

OS

Specifinės augalininkystės produktų perdirbimo sąnaudos

-

4030

OS

Specifinės karvės pieno perdirbimo sąnaudos

-

4045

OS

Specifinės kitų gyvulių pieno perdirbimo sąnaudos

-

4070

OS

Specifinės mėsos ir kitų gyvūninės kilmės produktų perdirbimo sąnaudos

-

4090

OS

Kitos specifinės sąnaudos, susijusios su kita pelninga veikla

-

5010

FO

Einamoji žemės gerinimo priemonių ir pastatų priežiūra

-

5020

FO

Elektros energija

-

5030

FO

Šildymo kuras, iš viso

-

5031

FO

iš kurio gamtinės dujos ir pagamintos dujos

-

5032

FO

iš kurio nafta ir naftos produktai

-

5033

FO

iš kurio kietasis iškastinis kuras

-

5034

FO

iš kurio atsinaujinančiųjų išteklių kuras (mediena, šiaudai, biodujos ir t. t.)

-

5040

FO

Vanduo

-

5051

FO

Žemės ūkio draudimas

-

5055

FO

Kitas ūkio draudimas

-

5061

FO

Mokesčiai ir kitos rinkliavos

-

5062

FO

Žemės ir pastatų mokesčiai ir kitos rinkliavos

-

5070

FO

Sumokėta nuoma, iš viso

-

5071

FO

iš kurios žemės nuoma

-

5080

FO

Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai

-

5090

FO

Kitos pridėtinės ūkininkavimo išlaidos

-“

| i) | H lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:






  1) | kodams 4040, 4050 ir 4060 skirtos pastabos išbraukiamos ir po kodui 4030 skirtos pastabos įterpiama ši pastaba:






  „4045. | Specifinės kitų gyvulių pieno perdirbimo sąnaudos

  Nuosavos arba nupirktos sudedamosios dalys, žaliavos arba pusiau perdirbti produktai ir kitos specifinės kitų gyvulių (pvz., buivolės, avies, ožkos) pieno perdirbimo sąnaudos (pvz., specifinės pakavimo arba prekybos sąnaudos). Darbo jėgos sąnaudos, darbas pagal sutartį ir mechanizacija neįtraukiami; jie nurodomi prie atitinkamų sąnaudų kodų.“; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

H lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:

1)

kodams 4040, 4050 ir 4060 skirtos pastabos išbraukiamos ir po kodui 4030 skirtos pastabos įterpiama ši pastaba:

„4045.

Nuosavos arba nupirktos sudedamosios dalys, žaliavos arba pusiau perdirbti produktai ir kitos specifinės kitų gyvulių (pvz., buivolės, avies, ožkos) pieno perdirbimo sąnaudos (pvz., specifinės pakavimo arba prekybos sąnaudos). Darbo jėgos sąnaudos, darbas pagal sutartį ir mechanizacija neįtraukiami; jie nurodomi prie atitinkamų sąnaudų kodų.“;

| 2) | kodui 5030 skirta pastaba pakeičiama taip:






  „5030. | Šildymo kuras (iš viso)

  Bendro ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių šildymą, suvartoto nupirkto šildymo kuro vertė. Ši kategorija apima nupirkto iškastinio kuro – gamtinių dujų ir pagamintų dujų, naftos, naftos produktų ir kietojo iškastinio kuro – suvartojimą, taip pat nupirkto atsinaujinančiųjų išteklių kuro (pvz., medienos, šiaudų, granulių, biodujų) suvartojimą šildymo reikmėms. |
| --- | --- | --- |

2)

kodui 5030 skirta pastaba pakeičiama taip:

„5030.

Bendro ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių šildymą, suvartoto nupirkto šildymo kuro vertė. Ši kategorija apima nupirkto iškastinio kuro – gamtinių dujų ir pagamintų dujų, naftos, naftos produktų ir kietojo iškastinio kuro – suvartojimą, taip pat nupirkto atsinaujinančiųjų išteklių kuro (pvz., medienos, šiaudų, granulių, biodujų) suvartojimą šildymo reikmėms.

| 5031. | Iš kurio gamtinės dujos ir pagamintos dujos

  Bendras gamtinių dujų ir kitų pagamintų iškastinių dujų suvartojimas ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių šildymą. |
| --- | --- |

5031.

Bendras gamtinių dujų ir kitų pagamintų iškastinių dujų suvartojimas ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių šildymą.

| 5032. | Iš kurio nafta ir naftos produktai

  Bendras naftos ir naftos produktų suvartojimas ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių šildymą. |
| --- | --- |

5032.

Bendras naftos ir naftos produktų suvartojimas ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių šildymą.

| 5033. | Iš kurio kietasis iškastinis kuras

  Bendras kietojo iškastinio kuro (pvz., anglių) suvartojimas ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių šildymą. |
| --- | --- |

5033.

Bendras kietojo iškastinio kuro (pvz., anglių) suvartojimas ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių šildymą.

| 5034. | Iš kurio atsinaujinančiųjų išteklių kuras

  Bendras atsinaujinančiųjų išteklių kuro (pvz., medienos, šiaudų, granulių, biodujų) suvartojimas ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių šildymą.
  Su kintamaisiais rodikliais 5031, 5032, 5033 ir 5034 susiję duomenys teikiami savanoriškai nuo 2023 ataskaitinių metų, o nuo 2025 ataskaitinių metų – privalomai.“; |
| --- | --- |

5034.

Bendras atsinaujinančiųjų išteklių kuro (pvz., medienos, šiaudų, granulių, biodujų) suvartojimas ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių šildymą.

Su kintamaisiais rodikliais 5031, 5032, 5033 ir 5034 susiję duomenys teikiami savanoriškai nuo 2023 ataskaitinių metų, o nuo 2025 ataskaitinių metų – privalomai.“;

| j) | I lentelė („Pasėliai“) iš dalies keičiama taip:






  i) | antroje lentelės dalyje antraštinės dalies „Šakniavaisiai ir gumbavaisiai“ įrašai pakeičiami taip:






  „Šakniavaisiai ir gumbavaisiai |
| --- | --- | --- |
| 10300 | Bulvės (įskaitant ankstyvąsias ir sėklines) |
| 10310 | - krakmolinės bulvės |
| 10390 | - kitos bulvės |
| 10400 | Cukriniai runkeliai (išskyrus sėklinius) |
| 10500 | Kiti šakniavaisiai, pašariniai runkeliai ir Brassicae šeimos pašariniai augalai, auginami dėl šaknų arba stiebų, ir kiti niekur kitur nepriskirti pašariniai šakniavaisiai ir gumbavaisiai“ |

j)

I lentelė („Pasėliai“) iš dalies keičiama taip:

i)

antroje lentelės dalyje antraštinės dalies „Šakniavaisiai ir gumbavaisiai“ įrašai pakeičiami taip:

„Šakniavaisiai ir gumbavaisiai

10300

Bulvės (įskaitant ankstyvąsias ir sėklines)

10310

- krakmolinės bulvės

10390

- kitos bulvės

10400

Cukriniai runkeliai (išskyrus sėklinius)

10500

Kiti šakniavaisiai, pašariniai runkeliai ir Brassicae šeimos pašariniai augalai, auginami dėl šaknų arba stiebų, ir kiti niekur kitur nepriskirti pašariniai šakniavaisiai ir gumbavaisiai“

| ii) | trūkstamų duomenų kodų lentelės ketvirta dalis pakeičiama taip:

  „Trūkstamų duomenų kodai pasirenkami iš toliau pateikiamo sąrašo:






  Kodas (***) | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| 0 | Kodas 0 įrašomas tada, kai duomenų netrūksta. |
| 1 | Kodas 1 turėtų būti įrašomas, kai negalima nurodyti pasėliais užsėto ploto, pavyzdžiui, kai tinkami parduoti augalininkystės produktai buvo nupirkti kaip nenuimti pasėliai arba gaunami iš trumpesniam nei vienerių metų laikotarpiui ar atsitiktinai išnuomotos žemės. |
| 2 | Kodas 2 turėtų būti įrašomas, kai dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos centneriais (arba vyno ir su vynu susijusių produktų atveju hektolitrais) nustatyti negalima arba kai faktinės produkcijos nėra. |
| 4 | Kodas 4 turėtų būti įrašomas, kai negalima nurodyti pasėliais užsėto ploto ir faktinės produkcijos nėra arba faktinės produkcijos centneriais (arba vyno ir su vynu susijusių produktų atveju hektolitrais) nustatyti negalima.“ |

ii)

trūkstamų duomenų kodų lentelės ketvirta dalis pakeičiama taip:

„Trūkstamų duomenų kodai pasirenkami iš toliau pateikiamo sąrašo:

Kodas (***)

Aprašymas

0

Kodas 0 įrašomas tada, kai duomenų netrūksta.

1

Kodas 1 turėtų būti įrašomas, kai negalima nurodyti pasėliais užsėto ploto, pavyzdžiui, kai tinkami parduoti augalininkystės produktai buvo nupirkti kaip nenuimti pasėliai arba gaunami iš trumpesniam nei vienerių metų laikotarpiui ar atsitiktinai išnuomotos žemės.

2

Kodas 2 turėtų būti įrašomas, kai dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos centneriais (arba vyno ir su vynu susijusių produktų atveju hektolitrais) nustatyti negalima arba kai faktinės produkcijos nėra.

4

Kodas 4 turėtų būti įrašomas, kai negalima nurodyti pasėliais užsėto ploto ir faktinės produkcijos nėra arba faktinės produkcijos centneriais (arba vyno ir su vynu susijusių produktų atveju hektolitrais) nustatyti negalima.“

| k) | I lentelės informacijos grupių aiškinamosiose pastabose I.PR dalies („Produkcija“) punktams skirta pastaba pakeičiama taip:

  „I.PR Produkcija

  Produkcijos (PR) informacijos grupėje turi būti nurodyti per finansinės apskaitos metus užaugintų pasėlių kiekiai (Q) (atskaičius visus nuostolius laukuose ir ūkyje). Nurodomi pagrindinių valdos produktų (išskyrus šalutinius produktus) kiekiai.
  Šie kiekiai turi būti nurodyti centneriais (100 kg), išskyrus vyno ir su vynu susijusių produktų kiekius, kurie yra nurodomi hektolitrais. Trūkstamų duomenų kodas 2 turėtų būti įrašomas, kai dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos centneriais nustatyti negalima.
  Kodo 10790 „Kitos daržovės“ ir kodo 90900 „Kiti“ atveju kiekio nurodyti nereikėtų.“; |
| --- | --- |

k)

I lentelės informacijos grupių aiškinamosiose pastabose I.PR dalies („Produkcija“) punktams skirta pastaba pakeičiama taip:

„I.PR Produkcija

Produkcijos (PR) informacijos grupėje turi būti nurodyti per finansinės apskaitos metus užaugintų pasėlių kiekiai (Q) (atskaičius visus nuostolius laukuose ir ūkyje). Nurodomi pagrindinių valdos produktų (išskyrus šalutinius produktus) kiekiai.

Šie kiekiai turi būti nurodyti centneriais (100 kg), išskyrus vyno ir su vynu susijusių produktų kiekius, kurie yra nurodomi hektolitrais. Trūkstamų duomenų kodas 2 turėtų būti įrašomas, kai dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos centneriais nustatyti negalima.

Kodo 10790 „Kitos daržovės“ ir kodo 90900 „Kiti“ atveju kiekio nurodyti nereikėtų.“;

| l) | K lentelės („Gyvūninės kilmės produktai ir paslaugos“) antra dalis dėl produktų ir paslaugų aprašymo ir trečia dalis dėl trūkstamų duomenų kodų pakeičiamos taip:






  „Kodas (*) | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| 261 | Karvės pienas |
| 262 | Buivolės pienas |
| 311 | Avies pienas |
| 321 | Ožkos pienas |
| 330 | Vilna |
| 531 | Žmonėms vartoti skirti kiaušiniai (visų naminių paukščių) |
| 532 | Perinti skirti kiaušiniai (visų naminių paukščių) |
| 700 | Medus ir bitininkystės produktai |
| 800 | Mėšlas |
| 900 | Kiti gyvūninės kilmės produktai |
| 1100 | Auginimas pagal sutartį |
| 1200 | Kitos su gyvūnais susijusios paslaugos |

l)

K lentelės („Gyvūninės kilmės produktai ir paslaugos“) antra dalis dėl produktų ir paslaugų aprašymo ir trečia dalis dėl trūkstamų duomenų kodų pakeičiamos taip:

„Kodas (*)

Aprašymas

261

Karvės pienas

262

Buivolės pienas

311

Avies pienas

321

Ožkos pienas

330

Vilna

531

Žmonėms vartoti skirti kiaušiniai (visų naminių paukščių)

532

Perinti skirti kiaušiniai (visų naminių paukščių)

700

Medus ir bitininkystės produktai

800

Mėšlas

900

Kiti gyvūninės kilmės produktai

1100

Auginimas pagal sutartį

1200

Kitos su gyvūnais susijusios paslaugos

| Kodas (**) | Aprašymas |
| --- | --- |
| 0 | Kodas 0 įrašomas tada, kai duomenų netrūksta. |
| 2 | Kodas 2 turėtų būti įrašomas, kai dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos centneriais (arba kiaušinių atveju tūkstančiais) nustatyti negalima. |
| 4 | Kodas 4 turėtų būti įrašomas, kai esama tik atsargų, o faktinės produkcijos nėra.“ |

Kodas (**)

Aprašymas

0

Kodas 0 įrašomas tada, kai duomenų netrūksta.

2

Kodas 2 turėtų būti įrašomas, kai dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos centneriais (arba kiaušinių atveju tūkstančiais) nustatyti negalima.

4

Kodas 4 turėtų būti įrašomas, kai esama tik atsargų, o faktinės produkcijos nėra.“

| m) | K lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:






  i) | kodui 1100 skirta pastaba pakeičiama taip:






  „1100. | Auginimas pagal sutartį
  Pajamų už auginimą pagal sutartį suma, iš esmės atitinkanti užmokesčius už suteiktas paslaugas ir atvejus, kai turėtojas neprisiima paprastai su šių gyvūnų, pvz., galvijų, avių, ožkų, kiaulių, naminių paukščių, auginimu arba penėjimu susijusios ekonominės rizikos.“; |
| --- | --- | --- | --- |

m)

K lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:

i)

kodui 1100 skirta pastaba pakeičiama taip:

„1100.

Pajamų už auginimą pagal sutartį suma, iš esmės atitinkanti užmokesčius už suteiktas paslaugas ir atvejus, kai turėtojas neprisiima paprastai su šių gyvūnų, pvz., galvijų, avių, ožkų, kiaulių, naminių paukščių, auginimu arba penėjimu susijusios ekonominės rizikos.“;

| ii) | trūkstamų duomenų kodams skirtos pastabos išbraukiamos; |
| --- | --- |

ii)

trūkstamų duomenų kodams skirtos pastabos išbraukiamos;

| iii) | antraštinės dalies „K lentelės informacijos grupės“ trečia pastraipa pakeičiama taip:

  „Su gyvūnais susijusių paslaugų atveju, pavyzdžiui, auginant juos pagal sutartį (kodas 1100) ir kitų paslaugų atveju (kodas 1200) vienintelė teiktina informacija yra pajamos, kurias reikia nurodyti (V) vertės skiltyje prie informacijos apie pardavimą (SA).“; |
| --- | --- |

iii)

antraštinės dalies „K lentelės informacijos grupės“ trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Su gyvūnais susijusių paslaugų atveju, pavyzdžiui, auginant juos pagal sutartį (kodas 1100) ir kitų paslaugų atveju (kodas 1200) vienintelė teiktina informacija yra pajamos, kurias reikia nurodyti (V) vertės skiltyje prie informacijos apie pardavimą (SA).“;

| n) | L lentelės („Tiesiogiai su ūkiu susijusi KPV“) antra dalis dėl KPV kodų aprašymo ir trečia dalis dėl trūkstamų duomenų kodų pakeičiamos taip:






  „Kodas (*) | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| 261 | Karvės pieno perdirbimas |
| 263 | Kitų gyvulių pieno perdirbimas |
| 900 | Mėsos ar kitų gyvūninės kilmės produktų perdirbimas |
| 1010 | Augalų perdirbimas |
| 1020 | Miškininkystė ir medienos perdirbimas |
| 2010 | Darbas pagal sutartį |
| 2020 | Turizmas, apgyvendinimas, maitinimas ir kita laisvalaikio veikla |
| 2030 | Atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba |
| 9000 | Tiesiogiai su ūkiu susijusi kita „kita pelninga veikla“ |

n)

L lentelės („Tiesiogiai su ūkiu susijusi KPV“) antra dalis dėl KPV kodų aprašymo ir trečia dalis dėl trūkstamų duomenų kodų pakeičiamos taip:

„Kodas (*)

Aprašymas

261

Karvės pieno perdirbimas

263

Kitų gyvulių pieno perdirbimas

900

Mėsos ar kitų gyvūninės kilmės produktų perdirbimas

1010

Augalų perdirbimas

1020

Miškininkystė ir medienos perdirbimas

2010

Darbas pagal sutartį

2020

Turizmas, apgyvendinimas, maitinimas ir kita laisvalaikio veikla

2030

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba

9000

Tiesiogiai su ūkiu susijusi kita „kita pelninga veikla“

| Kodas (**) | Aprašymas |
| --- | --- |
| 0 | Kodas 0 įrašomas tada, kai duomenų netrūksta. |
| 1 | Kodas 1 turėtų būti įrašomas tada, kai produktai pagaminami perdirbant nusipirktus gyvulius arba gyvūninės kilmės ar augalinius produktus. |
| 2 | Kodas 2 turėtų būti įrašomas, kai dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos centneriais nustatyti negalima. |
| 4 | Kodas 4 turėtų būti įrašomas, kai esama tik atsargų, o faktinės produkcijos nėra.“ |

Kodas (**)

Aprašymas

0

Kodas 0 įrašomas tada, kai duomenų netrūksta.

1

Kodas 1 turėtų būti įrašomas tada, kai produktai pagaminami perdirbant nusipirktus gyvulius arba gyvūninės kilmės ar augalinius produktus.

2

Kodas 2 turėtų būti įrašomas, kai dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos centneriais nustatyti negalima.

4

Kodas 4 turėtų būti įrašomas, kai esama tik atsargų, o faktinės produkcijos nėra.“

| o) | L lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:






  i) | kodui 262 skirta pastaba pakeičiama taip:






  „263. | Kitų gyvulių pieno, pvz., buivolės, avies, ožkos pieno, perdirbimas“; |
| --- | --- | --- | --- |

o)

L lentelės aiškinamosios pastabos iš dalies keičiamos taip:

i)

kodui 262 skirta pastaba pakeičiama taip:

„263.

| ii) | trūkstamų duomenų kodams skirtos pastabos išbraukiamos; |
| --- | --- |

ii)

trūkstamų duomenų kodams skirtos pastabos išbraukiamos;

| iii) | antraštinės dalies „L lentelės informacijos grupės“ („Kiekis (Q skiltis)“) antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Perdirbto pieno produktų atveju (kodai 261, 263) skysto pieno kiekis yra nurodomas neatsižvelgiant į tai, kokiu pavidalu jis parduotas, suvartotas ūkyje ar panaudotas atsiskaitant natūra ar kitiems ūkio tikslams (grietinės, sviesto, sūrio ir kt. pavidalu).“; |
| --- | --- |

iii)

antraštinės dalies „L lentelės informacijos grupės“ („Kiekis (Q skiltis)“) antra pastraipa pakeičiama taip:

„Perdirbto pieno produktų atveju (kodai 261, 263) skysto pieno kiekis yra nurodomas neatsižvelgiant į tai, kokiu pavidalu jis parduotas, suvartotas ūkyje ar panaudotas atsiskaitant natūra ar kitiems ūkio tikslams (grietinės, sviesto, sūrio ir kt. pavidalu).“;

| p) | M lentelė („Subsidijos“) ir susijusios aiškinamosios pastabos pakeičiamos taip:

  „Lentelės struktūra | Subsidijos kategorija/administracinė informacija | Kodas (*) | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Finansavimas | Kodas (**) | | |
| | Pagrindinis vienetas | Kodas (***) | | |
| Informacijos grupė | Skiltys |
| Pagrindinių vienetų skaičius | Vertė | Rūšis |
| N | V | T |
| S | Subsidija | | | - |
| AI | Administracinė informacija | | - | |

p)

M lentelė („Subsidijos“) ir susijusios aiškinamosios pastabos pakeičiamos taip:

„Lentelės struktūra

Subsidijos kategorija/administracinė informacija

Kodas (*)

Finansavimas

Kodas (**)

Pagrindinis vienetas

Kodas (***)

Informacijos grupė

Skiltys

Pagrindinių vienetų skaičius

Vertė

Rūšis

N

V

T

S

Subsidija

-

AI

Administracinė informacija

-

Kategorijos pasirenkamos iš toliau pateikto sąrašo:

| Kodas (*) | Grupė | Kategorijų apibūdinimas | | Skiltys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | V | T |
| | | Atsietosios išmokos | | | | |
| 1250 | S | Bazinė pajamų parama tvarumui didinti | | | | - |
| 1300 | S | Papildoma perskirstomoji pajamų parama tvarumui didinti | | | | - |
| 1400 | S | Klimatui, aplinkai ir gyvūnų gerovei naudingos sistemos (ekologinės sistemos) | | | | - |
| 1600 | S | Papildoma pajamų parama jauniesiems ūkininkams | | | | - |
| 1700 | S | Išmokos smulkiesiems ūkininkams | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Susietoji pajamų parama | | | | |
| | | Lauko augalai | | | | |
| | | Javai, aliejiniai ir baltymingi augalai | | | | |
| 23111 | S | Javai | | | | - |
| 23112 | S | Aliejinių augalų sėklos | | | | - |
| 23114 | S | Baltyminiai augalai ir ankštiniai javai | | | | - |
| 2312 | S | Bulvės | | | | - |
| 23121 | S | Iš kurių krakmolinės bulvės | | | | - |
| 2313 | S | Cukriniai runkeliai | | | | - |
| | | Pramoniniai augalai | | | | |
| 23141 | S | Linai | | | | - |
| 23142 | S | Pluoštinės kanapės | | | | - |
| 23143 | S | Apyniai | | | | - |
| 23144 | S | Cukranendrės | | | | - |
| 23145 | S | Trūkažolės | | | | - |
| 23149 | S | Kiti pramoniniai augalai | | | | - |
| 2315 | S | Daržovės | | | | - |
| 2316 | S | Pūdymas | | | | - |
| 2317 | S | Ryžiai | | | | - |
| 2319 | S | Nenustatyti lauko augalai | | | | - |
| 2320 | S | Daugiamečiai žolynai | | | | - |
| 2321 | S | Sausieji pašarai | | | | - |
| 2322 | S | Specialioji išmoka už medvilnę | | | | - |
| 2323 | S | Medvilnės sektoriaus nacionalinė restruktūrizavimo programa | | | | - |
| 2324 | S | Sėklų auginimas | | | | - |
| | | Daugiamečiai pasėliai | | | | |
| 23311 | S | Uogos | | | | - |
| 23312 | S | Riešutai | | | | - |
| 2332 | S | Sėklavaisiai ir kaulavaisiai | | | | - |
| 2333 | S | Citrusinių augalų sodiniai | | | | - |
| 2334 | S | Alyvmedžių sodiniai – alyvuogių aliejus ir valgomosios alyvuogės | | | | - |
| 2335 | S | Vynuogynai | | | | - |
| 2339 | S | Kitur nepaminėti daugiamečiai pasėliai | | | | - |
| | | Gyvūnai | | | | |
| 2341 | S | Pieniniai gyvūnai | | | | - |
| 2342 | S | Galvijiena | | | | - |
| 2343 | S | Galvijai (tipas nenurodomas) | | | | - |
| 2344 | S | Avys ir ožkos | | | | - |
| 2345 | S | Kiaulės ir naminiai paukščiai | | | | - |
| 2346 | S | Šilkaverpiai | | | | - |
| 2347 | S | Bitininkystės produktai | | | | - |
| 2349 | S | Kitur nepaminėti gyvūnai | | | | - |
| 2410 | S | Trumpos rotacijos želdiniai | | | | - |
| 2490 | S | Kitos kitur nepaminėtos susietosios išmokos | | | | - |
| | | Išskirtinio pobūdžio dotacijos ir subsidijos | | | | |
| 2810 | S | Išmokos stichinių nelaimių padariniams likviduoti | | | | - |
| 2890 | S | Kitos išskirtinio pobūdžio dotacijos ir subsidijos | | | | - |
| 2900 | S | Kitos kitur nepaminėtos tiesioginės išmokos | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Kaimo plėtra | | | | |
| 3100 | S | Investicijos, įskaitant investicijas į drėkinimą | | | | - |
| 3200 | S | Jaunųjų ūkininkų, naujų ūkininkų įsisteigimas ir kaimo verslo kūrimas | | | | - |
| 3310 | S | Valdymo įsipareigojimai (susiję su aplinka, klimatu ir kiti) (išskyrus gyvūnų gerovę ir ekologinį ūkininkavimą) | | | | - |
| 3320 | S | Gyvūnų gerovės išmokos | | | | - |
| 3350 | S | Ekologinis ūkininkavimas | | | | - |
| 3400 | S | Nepalankios konkrečios vietovės sąlygos, nulemtos tam tikrų privalomų reikalavimų (pvz., tinklo „Natura 2000“, Vandens pagrindų direktyvos) | | | | - |
| 3500 | S | Gamtinės ar kitos specifinės kliūtys | | | | - |
| | S | Miškininkystė/negamybinės investicijos | | | | |
| 3610 | S | Investicijos į miško plotų plėtrą ir miškų gyvybingumo gerinimą | | | | - |
| 3620 | S | „Natura 2000“ išmokos už miškininkystę ir miškų aplinkosaugos bei klimato srities paslaugas ir parama miškų išsaugojimui | | | | - |
| 3750 | S | Parama stichinių nelaimių ir katastrofinių įvykių paveikto žemės ūkio gamybos potencialo atkūrimui ir atitinkamų prevencinių priemonių diegimui | | | | - |
| 3760 | S | Rizikos valdymo priemonės | | | | - |
| 3900 | S | Kitos kaimo plėtros išmokos | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Sąnaudų dotacijos ir subsidijos | | | | |
| 4100 | S | Darbo užmokesčiai ir socialinis draudimas | | | | - |
| 4200 | S | Variklių degalai | | | | - |
| | | Gyvuliai | | | | |
| 4310 | S | Pašarai ganomiems gyvuliams | | | | - |
| 4320 | S | Pašarai kiaulėms ir naminiams paukščiams | | | | - |
| 4330 | S | Kitos gyvulininkystės sąnaudos | | | | - |
| | | Pasėliai | | | | |
| 4410 | S | Sėklos | | | | - |
| 4420 | S | Trąšos | | | | - |
| 4430 | S | Pasėlių apsauga | | | | - |
| 4440 | S | Kitos specifinės išlaidos pasėliams | | | | - |
| | | Pridėtinės ūkininkavimo išlaidos | | | | |
| 4510 | S | Elektros energija | | | | - |
| 4520 | S | Šildymo kuras, iš viso | | | | - |
| 4521 | S | iš kurio gamtinės dujos ir pagamintos dujos | | | | - |
| 4522 | S | iš kurio nafta ir naftos produktai | | | | - |
| 4523 | S | iš kurio kietasis iškastinis kuras | | | | - |
| 4524 | S | iš kurio atsinaujinančiųjų išteklių kuras | | | | - |
| 4530 | S | Vanduo | | | | - |
| 4540 | S | Draudimas | | | | - |
| 4550 | S | Palūkanos | | | | - |
| 4600 | S | KPV sąnaudos | | | | - |
| 4900 | S | Kitos sąnaudos | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Dotacijos ir subsidijos gyvulių pirkimui | | | | |
| 5100 | S | Pieninių gyvūnų pirkimas | | | | - |
| 5200 | S | Galvijienos pirkimas | | | | - |
| 5300 | S | Avių ir ožkų pirkimas | | | | - |
| 5400 | S | Kiaulių ir naminių paukščių pirkimas | | | | - |
| 5900 | S | Kitų gyvūnų pirkimas | | | | - |
| | | | | | | |
| 9000 | S | Skirtumai, palyginti su praėjusiais finansinės apskaitos metais | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Valstybių narių įsipareigojimai, susiję su gera agrarine ir aplinkosaugos žemės būkle (2, 8 ir 9 GAAB standartai) | | | | |
| | | | | | | |
| 10010 | AI | 2 GAAB. Šlapynės ir durpynai | | - | - | |
| 10011 | AI | 2 GAAB. Šlapynių ir durpynų hektarų skaičius – daugiamečiai žolynai | | | - | - |
| 10012 | AI | 2 GAAB. Šlapynių ir durpynų hektarų skaičius – ariamoji žemė | | | - | - |
| 10013 | AI | 2 GAAB. Šlapynių ir durpynų hektarų skaičius – daugiamečiai pasėliai | | | - | - |
| 10300 | AI | 8 GAAB. Minimali ariamosios žemės, skirtos negamybiniams plotams ir objektams, dalis | | - | - | |
| 10310 | AI | 8 GAAB. Pūdymui paliktos žemės hektarų skaičius | | | - | - |
| 10311 | AI | 8 GAAB. Terasų hektarų skaičius | | | - | - |
| 10312 | AI | 8 GAAB. Gyvatvorių, atskirų medžių arba medžių grupių, medžių eilių hektarų skaičius | | | - | - |
| 10313 | AI | 8 GAAB. Laukų ribų, sklypelių arba apsaugos juostų hektarų skaičius | | | - | - |
| 10318 | AI | 8 GAAB. Plotų, užsodintų tarpinėmis kultūromis, hektarų skaičius | | | - | - |
| 10319 | AI | 8 GAAB. Plotų, užsodintų azotą fiksuojančiomis kultūromis, hektarų skaičius | | | - | - |
| 10324 | AI | 8 GAAB. Griovių hektarų skaičius | | | - | - |
| 10325 | AI | 8 GAAB. Upelių hektarų skaičius | | | - | - |
| 10326 | AI | 8 GAAB. Nedidelių tvenkinių hektarų skaičius | | | - | - |
| 10327 | AI | 8 GAAB. Nedidelių šlapynių hektarų skaičius | | | - | - |
| 10328 | AI | 8 GAAB. Akmens sienų hektarų skaičius | | | - | - |
| 10329 | AI | 8 GAAB. Iš akmenų sudarytų piramidžių hektarų skaičius | | | - | - |
| 10330 | AI | 8 GAAB. Kultūrinės vertės elementų hektarų skaičius | | | - | - |
| 10400 | AI | 9 GAAB. Draudimas keisti paskirtį arba arti | | - | - | |
| 10401 | AI | 9 GAAB. „Natura 2000“ teritorijose esančių daugiamečių žolynų hektarų skaičius | | | - | - |
| 10402 | AI | 9 GAAB. Pagal 9 GAAB reikalavimus saugomų ir ūkininkų deklaruotų „Natura 2000“ teritorijose esančių nustatytų aplinkosaugos požiūriu pažeidžiamų daugiamečių žolynų hektarų skaičius | | | - | - |
| 10403 | AI | 9 GAAB. Tam tikrais atvejais pagal 9 GAAB reikalavimus saugomų ir ūkininkų deklaruotų už „Natura 2000“ teritorijose ribų esančių nustatytų aplinkosaugos požiūriu pažeidžiamų daugiamečių žolynų hektarų skaičius | | | - | - |

Kodas (*)

Grupė

Kategorijų apibūdinimas

Skiltys

N

V

T

Atsietosios išmokos

1250

S

Bazinė pajamų parama tvarumui didinti

-

1300

S

Papildoma perskirstomoji pajamų parama tvarumui didinti

-

1400

S

Klimatui, aplinkai ir gyvūnų gerovei naudingos sistemos (ekologinės sistemos)

-

1600

S

Papildoma pajamų parama jauniesiems ūkininkams

-

1700

S

Išmokos smulkiesiems ūkininkams

-

Susietoji pajamų parama

Lauko augalai

Javai, aliejiniai ir baltymingi augalai

23111

S

Javai

-

23112

S

Aliejinių augalų sėklos

-

23114

S

Baltyminiai augalai ir ankštiniai javai

-

2312

S

Bulvės

-

23121

S

Iš kurių krakmolinės bulvės

-

2313

S

Cukriniai runkeliai

-

Pramoniniai augalai

23141

S

Linai

-

23142

S

Pluoštinės kanapės

-

23143

S

Apyniai

-

23144

S

Cukranendrės

-

23145

S

Trūkažolės

-

23149

S

Kiti pramoniniai augalai

-

2315

S

Daržovės

-

2316

S

Pūdymas

-

2317

S

Ryžiai

-

2319

S

Nenustatyti lauko augalai

-

2320

S

Daugiamečiai žolynai

-

2321

S

Sausieji pašarai

-

2322

S

Specialioji išmoka už medvilnę

-

2323

S

Medvilnės sektoriaus nacionalinė restruktūrizavimo programa

-

2324

S

Sėklų auginimas

-

Daugiamečiai pasėliai

23311

S

Uogos

-

23312

S

Riešutai

-

2332

S

Sėklavaisiai ir kaulavaisiai

-

2333

S

Citrusinių augalų sodiniai

-

2334

S

Alyvmedžių sodiniai – alyvuogių aliejus ir valgomosios alyvuogės

-

2335

S

Vynuogynai

-

2339

S

Kitur nepaminėti daugiamečiai pasėliai

-

Gyvūnai

2341

S

Pieniniai gyvūnai

-

2342

S

Galvijiena

-

2343

S

Galvijai (tipas nenurodomas)

-

2344

S

Avys ir ožkos

-

2345

S

Kiaulės ir naminiai paukščiai

-

2346

S

Šilkaverpiai

-

2347

S

Bitininkystės produktai

-

2349

S

Kitur nepaminėti gyvūnai

-

2410

S

Trumpos rotacijos želdiniai

-

2490

S

Kitos kitur nepaminėtos susietosios išmokos

-

Išskirtinio pobūdžio dotacijos ir subsidijos

2810

S

Išmokos stichinių nelaimių padariniams likviduoti

-

2890

S

Kitos išskirtinio pobūdžio dotacijos ir subsidijos

-

2900

S

Kitos kitur nepaminėtos tiesioginės išmokos

-

Kaimo plėtra

3100

S

Investicijos, įskaitant investicijas į drėkinimą

-

3200

S

Jaunųjų ūkininkų, naujų ūkininkų įsisteigimas ir kaimo verslo kūrimas

-

3310

S

Valdymo įsipareigojimai (susiję su aplinka, klimatu ir kiti) (išskyrus gyvūnų gerovę ir ekologinį ūkininkavimą)

-

3320

S

Gyvūnų gerovės išmokos

-

3350

S

Ekologinis ūkininkavimas

-

3400

S

Nepalankios konkrečios vietovės sąlygos, nulemtos tam tikrų privalomų reikalavimų (pvz., tinklo „Natura 2000“, Vandens pagrindų direktyvos)

-

3500

S

Gamtinės ar kitos specifinės kliūtys

-

S

Miškininkystė/negamybinės investicijos

3610

S

Investicijos į miško plotų plėtrą ir miškų gyvybingumo gerinimą

-

3620

S

„Natura 2000“ išmokos už miškininkystę ir miškų aplinkosaugos bei klimato srities paslaugas ir parama miškų išsaugojimui

-

3750

S

Parama stichinių nelaimių ir katastrofinių įvykių paveikto žemės ūkio gamybos potencialo atkūrimui ir atitinkamų prevencinių priemonių diegimui

-

3760

S

Rizikos valdymo priemonės

-

3900

S

Kitos kaimo plėtros išmokos

-

Sąnaudų dotacijos ir subsidijos

4100

S

Darbo užmokesčiai ir socialinis draudimas

-

4200

S

Variklių degalai

-

Gyvuliai

4310

S

Pašarai ganomiems gyvuliams

-

4320

S

Pašarai kiaulėms ir naminiams paukščiams

-

4330

S

Kitos gyvulininkystės sąnaudos

-

Pasėliai

4410

S

Sėklos

-

4420

S

Trąšos

-

4430

S

Pasėlių apsauga

-

4440

S

Kitos specifinės išlaidos pasėliams

-

Pridėtinės ūkininkavimo išlaidos

4510

S

Elektros energija

-

4520

S

Šildymo kuras, iš viso

-

4521

S

iš kurio gamtinės dujos ir pagamintos dujos

-

4522

S

iš kurio nafta ir naftos produktai

-

4523

S

iš kurio kietasis iškastinis kuras

-

4524

S

iš kurio atsinaujinančiųjų išteklių kuras

-

4530

S

Vanduo

-

4540

S

Draudimas

-

4550

S

Palūkanos

-

4600

S

KPV sąnaudos

-

4900

S

Kitos sąnaudos

-

Dotacijos ir subsidijos gyvulių pirkimui

5100

S

Pieninių gyvūnų pirkimas

-

5200

S

Galvijienos pirkimas

-

5300

S

Avių ir ožkų pirkimas

-

5400

S

Kiaulių ir naminių paukščių pirkimas

-

5900

S

Kitų gyvūnų pirkimas

-

9000

S

Skirtumai, palyginti su praėjusiais finansinės apskaitos metais

-

Valstybių narių įsipareigojimai, susiję su gera agrarine ir aplinkosaugos žemės būkle (2, 8 ir 9 GAAB standartai)

10010

AI

2 GAAB. Šlapynės ir durpynai

-

-

10011

AI

2 GAAB. Šlapynių ir durpynų hektarų skaičius – daugiamečiai žolynai

-

-

10012

AI

2 GAAB. Šlapynių ir durpynų hektarų skaičius – ariamoji žemė

-

-

10013

AI

2 GAAB. Šlapynių ir durpynų hektarų skaičius – daugiamečiai pasėliai

-

-

10300

AI

8 GAAB. Minimali ariamosios žemės, skirtos negamybiniams plotams ir objektams, dalis

-

-

10310

AI

8 GAAB. Pūdymui paliktos žemės hektarų skaičius

-

-

10311

AI

8 GAAB. Terasų hektarų skaičius

-

-

10312

AI

8 GAAB. Gyvatvorių, atskirų medžių arba medžių grupių, medžių eilių hektarų skaičius

-

-

10313

AI

8 GAAB. Laukų ribų, sklypelių arba apsaugos juostų hektarų skaičius

-

-

10318

AI

8 GAAB. Plotų, užsodintų tarpinėmis kultūromis, hektarų skaičius

-

-

10319

AI

8 GAAB. Plotų, užsodintų azotą fiksuojančiomis kultūromis, hektarų skaičius

-

-

10324

AI

8 GAAB. Griovių hektarų skaičius

-

-

10325

AI

8 GAAB. Upelių hektarų skaičius

-

-

10326

AI

8 GAAB. Nedidelių tvenkinių hektarų skaičius

-

-

10327

AI

8 GAAB. Nedidelių šlapynių hektarų skaičius

-

-

10328

AI

8 GAAB. Akmens sienų hektarų skaičius

-

-

10329

AI

8 GAAB. Iš akmenų sudarytų piramidžių hektarų skaičius

-

-

10330

AI

8 GAAB. Kultūrinės vertės elementų hektarų skaičius

-

-

10400

AI

9 GAAB. Draudimas keisti paskirtį arba arti

-

-

10401

AI

9 GAAB. „Natura 2000“ teritorijose esančių daugiamečių žolynų hektarų skaičius

-

-

10402

AI

9 GAAB. Pagal 9 GAAB reikalavimus saugomų ir ūkininkų deklaruotų „Natura 2000“ teritorijose esančių nustatytų aplinkosaugos požiūriu pažeidžiamų daugiamečių žolynų hektarų skaičius

-

-

10403

AI

9 GAAB. Tam tikrais atvejais pagal 9 GAAB reikalavimus saugomų ir ūkininkų deklaruotų už „Natura 2000“ teritorijose ribų esančių nustatytų aplinkosaugos požiūriu pažeidžiamų daugiamečių žolynų hektarų skaičius

-

-

Subsidijų finansavimą apibūdinantys kodai turi būti pasirinkti iš toliau pateikiamo sąrašo:

| Kodas (**) | Aprašymas |
| --- | --- |
| 0 | Netaikoma: šis kodas naudojamas administracinės informacijos atveju |
| 1 | Subsidija finansuojama tik iš ES biudžeto. |
| 2 | Priemonę bendrai finansuoja ES ir valstybė narė. |
| 3 | Priemonė finansuojama ne iš ES biudžeto, bet iš kitų viešųjų išteklių. |

Kodas (**)

Aprašymas

0

Netaikoma: šis kodas naudojamas administracinės informacijos atveju

1

Subsidija finansuojama tik iš ES biudžeto.

2

Priemonę bendrai finansuoja ES ir valstybė narė.

3

Priemonė finansuojama ne iš ES biudžeto, bet iš kitų viešųjų išteklių.

Kodai, apibūdinantys pagrindinius vienetus, turi būti pasirinkti iš toliau pateikiamo sąrašo:

| Kodas (***) | Aprašymas |
| --- | --- |
| 0 | Netaikoma: šis kodas naudojamas administracinės informacijos atveju |
| 1 | Subsidija teikiama už gyvulį. |
| 2 | Subsidija teikiama už hektarą. |
| 3 | Subsidija teikiama už toną. |
| 4 | Ūkis/kita: subsidija teikiama visam ūkiui arba tokiu būdu, kuris nenurodytas kitose kategorijose. |

Kodas (***)

Aprašymas

0

Netaikoma: šis kodas naudojamas administracinės informacijos atveju

1

Subsidija teikiama už gyvulį.

2

Subsidija teikiama už hektarą.

3

Subsidija teikiama už toną.

4

Ūkis/kita: subsidija teikiama visam ūkiui arba tokiu būdu, kuris nenurodytas kitose kategorijose.

M lentelė „Subsidijos“ apima dotacijas ir subsidijas, kurias žemės ūkio valdoms skyrė viešojo sektoriaus įstaigos – tiek nacionalinės, tiek ES. Ji taip pat apima administracinę informaciją apie žalinimo išmokas.

M LENTELĖJE PATEIKTOS INFORMACIJOS GRUPĖS

S   Subsidijos

Dotacijos ir subsidijos apibūdinamos pagal subsidijos (S), finansavimo ir pagrindinių vienetų kategoriją. Kiekviename įraše turi būti registruojamas pagrindinių vienetų skaičius (N) ir gauta suma (V). Apie kiekvienos kategorijos subsidiją gali būti pateikiami keli įrašai, nes pagrindiniai vienetai ir (arba) finansavimo šaltiniai gali skirtis.

Paprastai į M lentelę įrašytos dotacijos ir subsidijos būna susijusios su einamaisiais finansinės apskaitos metais ir neatsižvelgiama į tai, kada mokėjimas gautas (finansinės apskaitos metai atitinka paraiškų teikimo metus). Investicijų subsidijos ir kaimo plėtros išmokos (išskyrus išmokas vietovėms, kuriose esama gamtinių ar kitokių specifinių kliūčių) yra tokios bendrosios taisyklės išimtis: įrašytos sumos turėtų būti susijusios su mokėjimais, kurie faktiškai gauti finansinės apskaitos metais (finansinės apskaitos metai atitinka paraiškų teikimo metus).

AI   Administracinė informacija

Tam tikri valstybių narių įsipareigojimai, susiję su gera agrarine ir aplinkosaugos žemės būkle (2, 8 ir 9 GAAB standartai), apibrėžiami pagal administracinės informacijos (AI) kategorijas. Kiekviename įraše turi būti registruojamas pagrindinių vienetų skaičius (N) ir (arba) tipas (T), kaip nurodyta lentelėje.

Pagrindinių vienetų skaičius (N) atitinka plotą, kuriam taikomi GAAB standartai, išreikštą hektarais.

Tipas (T) siejamas su GAAB taikymu ūkio lygmeniu ir turi būti pasirenkamas iš toliau pateikto sąrašo:

| Kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 1 | Žemės ūkio valdai taikomas įpareigojimas laikytis administracinio reikalavimo. |
| 2 | Žemės ūkio valdai taikoma GAAB nurodyta išimtis.“ |

Kodas

Aprašymas

1

Žemės ūkio valdai taikomas įpareigojimas laikytis administracinio reikalavimo.

2

Žemės ūkio valdai taikoma GAAB nurodyta išimtis.“

---

II PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/220 VIII priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | J lentelės („Gyvulininkystė“) pirma dalis pakeičiama taip:

  „Lentelės struktūra






  Gyvulių kategorija | Kodas (*) |
| --- | --- | --- |

1)

J lentelės („Gyvulininkystė“) pirma dalis pakeičiama taip:

„Lentelės struktūra

Gyvulių kategorija

Kodas (*)

| | | Skiltys |
| --- | --- | --- |
| Informacijos grupė | Vidurkis | Skaičius | Vertė |
| A | N | V |
| AN | Vidurkis | | - | - |
| RN | Nuorodos numeris | - | | -“ |
| OV | Pradinė vertė | - | | |
| CV | Galutinė vertė | - | | |
| PU | Pirkimas | - | | |
| SA | Iš viso parduota | - | | |
| SS | Pardavimas skerdimui | - | | |
| SR | Pardavimas auginimui/veisimui | - | | |
| SU | Pardavimas, kai pardavimo paskirtis nežinoma | - | | |
| FC | Suvartojimas ūkyje | - | | |
| FU | Panaudojimas ūkyje | - | | |

Skiltys

Informacijos grupė

Vidurkis

Skaičius

Vertė

A

N

V

AN

Vidurkis

-

-

RN

Nuorodos numeris

-

-“

OV

Pradinė vertė

-

CV

Galutinė vertė

-

PU

Pirkimas

-

SA

Iš viso parduota

-

SS

Pardavimas skerdimui

-

SR

Pardavimas auginimui/veisimui

-

SU

Pardavimas, kai pardavimo paskirtis nežinoma

-

FC

Suvartojimas ūkyje

-

FU

Panaudojimas ūkyje

-

| 2) | J lentelės aiškinamosiose pastabose po pastabos „J.AN. Vidurkis (įrašomas tik į A skiltį)“ įterpiama ši pastaba:

  „
  J.RN.Nuorodos numeris (įrašomas tik į N skiltį)
  Nuorodos numeris yra gyvūnų, paprastai esančių ūkyje tam tikru metu, skaičius. Jis naudojamas valdos standartinei produkcijai ir jos ekonominiam dydžiui apskaičiuoti. Skirtingai nei vidurkis (AN), šis skaičius leidžia atsižvelgti į išskirtinį laikotarpį, kai dėl išskirtinio gamybos ciklo pertrūkio (pvz., ligos protrūkių) valdoje gyvulių yra mažiau arba jų nėra.

  Skaičius (N skiltis)
  Gyvulių skaičius turėtų būti nurodytas gyvulių vienetais arba avilių skaičiumi ir išreikštas šimtųjų tikslumu.
  Apie kitus gyvūnus (900 kategorija) tokia informacija neturi būti pateikta.
  Su kintamuoju rodikliu „J.RN. Nuorodos numeris“ susiję duomenys gali būti teikiami išimtiniais atvejais (pvz., ligos valdoje arba gyvūnų naikinimo dėl sanitarinių priežasčių) nuo 2022 ataskaitinių metų. Informacija teikiama savanoriškai.“ |
| --- | --- |

2)

J lentelės aiškinamosiose pastabose po pastabos „J.AN. Vidurkis (įrašomas tik į A skiltį)“ įterpiama ši pastaba:

„
  J.RN.Nuorodos numeris (įrašomas tik į N skiltį)

Nuorodos numeris yra gyvūnų, paprastai esančių ūkyje tam tikru metu, skaičius. Jis naudojamas valdos standartinei produkcijai ir jos ekonominiam dydžiui apskaičiuoti. Skirtingai nei vidurkis (AN), šis skaičius leidžia atsižvelgti į išskirtinį laikotarpį, kai dėl išskirtinio gamybos ciklo pertrūkio (pvz., ligos protrūkių) valdoje gyvulių yra mažiau arba jų nėra.

Skaičius (N skiltis)

Gyvulių skaičius turėtų būti nurodytas gyvulių vienetais arba avilių skaičiumi ir išreikštas šimtųjų tikslumu.

Apie kitus gyvūnus (900 kategorija) tokia informacija neturi būti pateikta.

Su kintamuoju rodikliu „J.RN. Nuorodos numeris“ susiję duomenys gali būti teikiami išimtiniais atvejais (pvz., ligos valdoje arba gyvūnų naikinimo dėl sanitarinių priežasčių) nuo 2022 ataskaitinių metų. Informacija teikiama savanoriškai.“

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/52

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2500

2022 m. gruodžio 13 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas („Keleméri bárányhús“ (SGN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Vengrijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Keleméri bárányhús “ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Vengrijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Keleméri bárányhús “ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Keleméri bárányhús“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Keleméri bárányhús“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Keleméri bárányhús“ (SGN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.1 klasei „Šviežia mėsa (ir subproduktai)“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 315, 2022 8 19, p. 21.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/53

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2022/2501

2022 m. gruodžio 14 d.

kuriuo su Italijos vėliava plaukiojantiems laivams, kurių bendrasis ilgis yra 18 metrų arba didesnis, bet mažesnis nei 24 metrai, uždraudžiama GFCM 8, 9, 10 ir 11 geografiniuose parajoniuose žvejoti didžiąsias raudonąsias krevetes

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) 2022/110 (2) nustatomos žvejybos galimybės 2022 metams; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) 2022/110 (2) nustatomos žvejybos galimybės 2022 metams;

| (2) | remiantis Komisijos gauta informacija, su didžiosiomis raudonosiomis krevetėmis susijusios didžiausios leidžiamos žvejybos Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (GFCM) 8, 9, 10 ir 11 geografiniuose parajoniuose pastangos, 2022 m. taikomos su Italijos vėliava plaukiojantiems arba Italijoje registruotiems laivams, kurių bendrasis ilgis yra 18 metrų arba didesnis, bet mažesnis nei 24 metrai, laikomos išnaudotomis; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijos gauta informacija, su didžiosiomis raudonosiomis krevetėmis susijusios didžiausios leidžiamos žvejybos Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (GFCM) 8, 9, 10 ir 11 geografiniuose parajoniuose pastangos, 2022 m. taikomos su Italijos vėliava plaukiojantiems arba Italijoje registruotiems laivams, kurių bendrasis ilgis yra 18 metrų arba didesnis, bet mažesnis nei 24 metrai, laikomos išnaudotomis;

| (3) | todėl būtina uždrausti tam tikrą tų išteklių grupės žvejybos veiklą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tam tikrą tų išteklių grupės žvejybos veiklą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pastangų išnaudojimas

Priede nurodytos 2022 metams Italijai skirtos didžiausios leidžiamos didžiųjų raudonųjų krevečių išteklių grupės žvejybos GFCM 8, 9, 10 ir 11 geografiniuose parajoniuose pastangos laikomos išnaudotomis nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo priede nustatytos datos su Italijos vėliava plaukiojantiems arba Italijoje registruotiems laivams, kurių bendrasis ilgis yra 18 metrų arba didesnis, bet mažesnis nei 24 metrų, draudžiama vykdyti 1 straipsnyje nurodytos išteklių grupės žvejybos veiklą. Visų pirma draudžiama laivuose laikyti, perkelti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Virginijus SINKEVIČIUS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  
  2022 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/110, kuriuo nustatomos 2022 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Viduržemio ir Juodojoje jūrose (OL L 21, 2022 1 31, p. 165).

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 13/TQ110 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Italija |
| Žvejybos pastangų grupės kodas | EFF2/MED2_TR3 |
| Išteklių grupė | Didžiosios raudonosios krevetės 8, 9, 10 ir 11 GP |
| Bendrasis atitinkamų laivų ilgis | ≥ 18 m ir < 24 m |
| Draudimo data | 2022 10 1 |

Nr.

13/TQ110

Valstybė narė

Italija

Žvejybos pastangų grupės kodas

EFF2/MED2_TR3

Išteklių grupė

Didžiosios raudonosios krevetės 8, 9, 10 ir 11 GP

Bendrasis atitinkamų laivų ilgis

≥ 18 m ir < 24 m

Draudimo data

2022 10 1

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/56

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2502

2022 m. gruodžio 19 d.

kuriuo ištaisoma Reglamento (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros, teksto redakcija prancūzų kalba

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, ir kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2111/2005, (EB) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 ir direktyvos 2014/30/ES ir 2014/53/ES bei panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 552/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 bei Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 (1), ypač į jo 31 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (ES) Nr. 965/2012 (2) teksto redakcijoje prancūzų kalba, būtent IV priedo (CAT dalies) D skyriaus 2 skirsnio CAT.IDE.H.320 dalies b punkto įvadiniame sakinyje, V priedo (SPA dalies) K skyriaus SPA.HOFO.110 dalies b punkto 9 papunktyje, VI priedo (NCC dalies) D skyriaus 2 skirsnio NCC.IDE.H.235 dalyje, VII priedo (NCO dalies) D skyriaus NCO.IDE.H.185 dalies c punkte, VIII priedo (SPO dalies) D skyriaus 2 skirsnio SPO.IDE.H.203 dalies c punkte, padaryta klaidų, dėl kurių keičiasi nuostatų prasmė; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (ES) Nr. 965/2012 (2) teksto redakcijoje prancūzų kalba, būtent IV priedo (CAT dalies) D skyriaus 2 skirsnio CAT.IDE.H.320 dalies b punkto įvadiniame sakinyje, V priedo (SPA dalies) K skyriaus SPA.HOFO.110 dalies b punkto 9 papunktyje, VI priedo (NCC dalies) D skyriaus 2 skirsnio NCC.IDE.H.235 dalyje, VII priedo (NCO dalies) D skyriaus NCO.IDE.H.185 dalies c punkte, VIII priedo (SPO dalies) D skyriaus 2 skirsnio SPO.IDE.H.203 dalies c punkte, padaryta klaidų, dėl kurių keičiasi nuostatų prasmė;

| (2) | todėl Reglamento (ES) Nr. 965/2012 teksto redakcija prancūzų kalba turėtų būti atitinkamai ištaisyta. Teksto redakcijų kitomis kalbomis taisyti nereikia; |
| --- | --- |

(2)

todėl Reglamento (ES) Nr. 965/2012 teksto redakcija prancūzų kalba turėtų būti atitinkamai ištaisyta. Teksto redakcijų kitomis kalbomis taisyti nereikia;

| (3) | šiame įgyvendinimo reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendrųjų saugos taisyklių taikymo civilinės aviacijos srityje komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

šiame įgyvendinimo reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendrųjų saugos taisyklių taikymo civilinės aviacijos srityje komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

(Netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba.)

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 212, 2018 8 22, p. 1.

1

(2)  
  2012 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros (OL L 296, 2012 10 25, p. 1).

2

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/58

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2503

2022 m. gruodžio 19 d.

kuriuo dėl gyvų dvigeldžių moliuskų, žuvininkystės produktų arba su ultravioletine spinduliuote susijusios oficialios kontrolės praktinės tvarkos iš dalies keičiamas ir ištaisomas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/627

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas) (1), ypač į jo 18 straipsnio 8 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) 2017/625 nustatytos oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kurią valstybių narių kompetentingos institucijos vykdo siekdamos patikrinti, ar laikomasi Sąjungos teisės aktų, be kita ko, maisto saugos srityje visais gamybos, perdirbimo ir paskirstymo etapais, taisyklės. Visų pirma šiuo reglamentu nustatyta žmonėms vartoti skirtų gyvūninių produktų oficialios kontrolės tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) 2017/625 nustatytos oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kurią valstybių narių kompetentingos institucijos vykdo siekdamos patikrinti, ar laikomasi Sąjungos teisės aktų, be kita ko, maisto saugos srityje visais gamybos, perdirbimo ir paskirstymo etapais, taisyklės. Visų pirma šiuo reglamentu nustatyta žmonėms vartoti skirtų gyvūninių produktų oficialios kontrolės tvarka;

| (2) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/627 (2) pagal Reglamentą (ES) 2017/625 nustatyta vienoda žmonėms vartoti skirtų gyvūninių maisto produktų oficialios kontrolės praktinė tvarka; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/627 (2) pagal Reglamentą (ES) 2017/625 nustatyta vienoda žmonėms vartoti skirtų gyvūninių maisto produktų oficialios kontrolės praktinė tvarka;

| (3) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 10 straipsnyje nustatytos valstybinio veterinarijos gydytojo pareigos, susijusios su dokumentų tikrinimu, visų pirma atsižvelgiant į oficialius sertifikatus, numatytus Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2019/628 (3). Tačiau pateikta nuoroda į neteisingą sertifikatą, todėl šią nuorodą reikėtų ištaisyti. Kadangi Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/628 buvo panaikintas, o sertifikatai pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/2235 (4) pateiktais sertifikatais, taip pat tikslinga visas nuorodas į Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/628 pakeisti teisingomis nuorodomis į Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/2235; |
| --- | --- |

(3)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 10 straipsnyje nustatytos valstybinio veterinarijos gydytojo pareigos, susijusios su dokumentų tikrinimu, visų pirma atsižvelgiant į oficialius sertifikatus, numatytus Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2019/628 (3). Tačiau pateikta nuoroda į neteisingą sertifikatą, todėl šią nuorodą reikėtų ištaisyti. Kadangi Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/628 buvo panaikintas, o sertifikatai pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/2235 (4) pateiktais sertifikatais, taip pat tikslinga visas nuorodas į Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/628 pakeisti teisingomis nuorodomis į Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/2235;

| (4) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 45 straipsnio l punkte nustatyta, kad šviežia mėsa turi būti paskelbta netinkama vartoti žmonėms, jei ji buvo neteisėtai apdorota jonizuojančiąja spinduliuote, įskaitant ultravioletinę spinduliuotę. Didžioji ultravioletinės spinduliuotės dalis neturi būti laikoma jonizuojančiąja spinduliuote, kuri apibrėžta Tarybos direktyvos 2013/59/Euratomas (5) 4 straipsnio 46 punkte, todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 45 straipsnio l punktas turėtų būti iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 45 straipsnio l punkte nustatyta, kad šviežia mėsa turi būti paskelbta netinkama vartoti žmonėms, jei ji buvo neteisėtai apdorota jonizuojančiąja spinduliuote, įskaitant ultravioletinę spinduliuotę. Didžioji ultravioletinės spinduliuotės dalis neturi būti laikoma jonizuojančiąja spinduliuote, kuri apibrėžta Tarybos direktyvos 2013/59/Euratomas (5) 4 straipsnio 46 punkte, todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 45 straipsnio l punktas turėtų būti iš dalies pakeistas;

| (5) | konkretūs gyvų dvigeldžių moliuskų iš klasifikuojamų auginimo vietų ir valymo natūraliomis sąlygomis vietų oficialios kontrolės reikalavimai pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 51 straipsnį netaikomi maitinamosios terpės nefiltruojančioms gyvoms holoturijoms; |
| --- | --- |

(5)

konkretūs gyvų dvigeldžių moliuskų iš klasifikuojamų auginimo vietų ir valymo natūraliomis sąlygomis vietų oficialios kontrolės reikalavimai pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 51 straipsnį netaikomi maitinamosios terpės nefiltruojančioms gyvoms holoturijoms;

| (6) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1756 (6) iš dalies pakeistas Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnis, kuriuo galimybė nukrypti nuo reikalavimo klasifikuoti auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietas, nustatyta Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnio 7 dalies g punkte, taikoma ne tik holoturijoms, bet ir visiems maitinamosios terpės nefiltruojantiems dygiaodžiams. Be to, remiantis Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnio 7 dalies g punktu, Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/2258 (7) iš dalies pakeistas Deleguotojo reglamento (ES) 2019/624 (8) 11 straipsnis, pagal kurį dėl maitinamosios terpės nefiltruojančių dygiaodžių rinkimo auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietų klasifikuoti nereikia. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 51 straipsnis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1756 (6) iš dalies pakeistas Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnis, kuriuo galimybė nukrypti nuo reikalavimo klasifikuoti auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietas, nustatyta Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnio 7 dalies g punkte, taikoma ne tik holoturijoms, bet ir visiems maitinamosios terpės nefiltruojantiems dygiaodžiams. Be to, remiantis Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnio 7 dalies g punktu, Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/2258 (7) iš dalies pakeistas Deleguotojo reglamento (ES) 2019/624 (8) 11 straipsnis, pagal kurį dėl maitinamosios terpės nefiltruojančių dygiaodžių rinkimo auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietų klasifikuoti nereikia. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 51 straipsnis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (7) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 71 straipsnyje nustatytos taisyklės, susijusios su sprendimais, kuriuos kompetentingos institucijos gali priimti atlikus žuvininkystės produktų kontrolę. To straipsnio a punkte klaidingai daroma nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnį, o ne į VIII skirsnį „Žuvininkystės produktai“. Siekiant nuoseklumo, ta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 71 straipsnyje pateikta nuoroda turėtų būti ištaisyta; |
| --- | --- |

(7)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 71 straipsnyje nustatytos taisyklės, susijusios su sprendimais, kuriuos kompetentingos institucijos gali priimti atlikus žuvininkystės produktų kontrolę. To straipsnio a punkte klaidingai daroma nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnį, o ne į VIII skirsnį „Žuvininkystės produktai“. Siekiant nuoseklumo, ta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 71 straipsnyje pateikta nuoroda turėtų būti ištaisyta;

| (8) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 VI priede nustatyta žuvininkystės produktų oficialios kontrolės praktinė tvarka pagal to įgyvendinimo reglamento 70 straipsnį. Visų pirma jame apibrėžiami analizės metodai, kurie turi būti taikomi, jeigu atliekant juslinį tyrimą kyla abejonių dėl žuvininkystės produktų šviežumo. Mokslinėje nuomonėje (9) EFSA nustatė metodus, kuriuos taikant galima atskirti „labai atšaldytas“ žuvis nuo anksčiau užšaldytų žuvų, komerciškai pristatomų kaip „labai atšaldytos“. Tuos analizės metodus reikėtų įtraukti į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 VI priedą, todėl tas priedas turėtų būti iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(8)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 VI priede nustatyta žuvininkystės produktų oficialios kontrolės praktinė tvarka pagal to įgyvendinimo reglamento 70 straipsnį. Visų pirma jame apibrėžiami analizės metodai, kurie turi būti taikomi, jeigu atliekant juslinį tyrimą kyla abejonių dėl žuvininkystės produktų šviežumo. Mokslinėje nuomonėje (9) EFSA nustatė metodus, kuriuos taikant galima atskirti „labai atšaldytas“ žuvis nuo anksčiau užšaldytų žuvų, komerciškai pristatomų kaip „labai atšaldytos“. Tuos analizės metodus reikėtų įtraukti į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 VI priedą, todėl tas priedas turėtų būti iš dalies pakeistas;

| (9) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/627 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas ir ištaisytas; |
| --- | --- |

(9)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/627 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas ir ištaisytas;

| (10) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/627 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 10 straipsnyje:






  „a) | 2 dalyje tekstas „pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/628(9) 29 straipsnį“ pakeičiamas tekstu „pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 (*1) 31 straipsnį“ |
| --- | --- | --- |

1)

10 straipsnyje:

„a)

2 dalyje tekstas „pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/628(9) 29 straipsnį“ pakeičiamas tekstu „pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 (*1) 31 straipsnį“

(*1)  
  2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2235, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2016/429 ir (ES) 2017/625 taikymo taisyklės, susijusios su tam tikrų kategorijų gyvūnų ir prekių siuntų įvežimo į Sąjungą ir vežimo joje veterinarijos sertifikatų pavyzdžiais, oficialių sertifikatų pavyzdžiais ir veterinarijos arba oficialių sertifikatų pavyzdžiais ir su tais sertifikatais susijusiu oficialiu sertifikavimu, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 599/2004, įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 636/2014 ir (ES) 2019/628, Direktyva 98/68/EB ir sprendimai 2000/572/EB, 2003/779/EB ir 2007/240/EB (OL L 442, 2020 12 30, p. 1)“;"

| b) | 3 dalyje tekstas „pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/628 29 straipsnį“ pakeičiamas tekstu „pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 32 straipsnį“; |
| --- | --- |

b)

3 dalyje tekstas „pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/628 29 straipsnį“ pakeičiamas tekstu „pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 32 straipsnį“;

| 2) | 45 straipsnio l punktas pakeičiamas taip:






  „l) | ji buvo neteisėtai apdorota jonizuojančiąja spinduliuote arba ultravioletine spinduliuote;“ |
| --- | --- | --- |

2)

45 straipsnio l punktas pakeičiamas taip:

„l)

ji buvo neteisėtai apdorota jonizuojančiąja spinduliuote arba ultravioletine spinduliuote;“

;

| 3) | 51 straipsnis pakeičiamas taip:

  „51 straipsnis
  Išimtys
  Ši antraštinė dalis taikoma gyviems dvigeldžiams moliuskams, gyviems dygiaodžiams, gyviems gaubtagyviams ir gyviems jūrų pilvakojams. Ši antraštinė dalis netaikoma maitinamosios terpės nefiltruojantiems gyviems jūrų pilvakojams ir maitinamosios terpės nefiltruojantiems gyviems dygiaodžiams.“
  ; |
| --- | --- |

3)

51 straipsnis pakeičiamas taip:

„51 straipsnis

Išimtys

Ši antraštinė dalis taikoma gyviems dvigeldžiams moliuskams, gyviems dygiaodžiams, gyviems gaubtagyviams ir gyviems jūrų pilvakojams. Ši antraštinė dalis netaikoma maitinamosios terpės nefiltruojantiems gyviems jūrų pilvakojams ir maitinamosios terpės nefiltruojantiems gyviems dygiaodžiams.“

| 4) | 71 straipsnio a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | atlikus oficialią kontrolę pagal 70 straipsnį, nustatoma, kad jie neatitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnyje arba Reglamente (EB) Nr. 2073/2005 nustatytų juslinių, cheminių, fizinių ar mikrobiologinių reikalavimų arba reikalavimų dėl parazitų;“ |
| --- | --- | --- |

4)

71 straipsnio a punktas pakeičiamas taip:

„a)

atlikus oficialią kontrolę pagal 70 straipsnį, nustatoma, kad jie neatitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnyje arba Reglamente (EB) Nr. 2073/2005 nustatytų juslinių, cheminių, fizinių ar mikrobiologinių reikalavimų arba reikalavimų dėl parazitų;“

;

| 5) | 72 straipsnio 1 dalyje tekstas „pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/628 III priedo II dalies B skyriuje pateiktą veterinarijos sertifikato formą“ pakeičiamas tekstu „pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III priedo 29 skyriuje pateiktą veterinarijos sertifikato formą“; |
| --- | --- |

5)

72 straipsnio 1 dalyje tekstas „pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/628 III priedo II dalies B skyriuje pateiktą veterinarijos sertifikato formą“ pakeičiamas tekstu „pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III priedo 29 skyriuje pateiktą veterinarijos sertifikato formą“;

| 6) | VI priedo I skyriaus B dalyje „Šviežumo rodikliai“ tarp pirmos ir antros pastraipų įterpiama ši pastraipa:

  „Jeigu atliekant juslinį tyrimą kyla įtarimas, kad anksčiau užšaldyta žuvis komerciškai pristatoma kaip šviežia, patikros tikslais galima paimti mėginius ir ištirti juos laboratorijoje, pvz., atlikti hidroksiacilkoenzimo A dehidrogenazės (HADH) tyrimą, histologinį tyrimą, ultravioleto, regimosios srities ir artimosios infraraudonosios srities (UV-VIS/NIR) spektroskopiją ir daugiaspektrį vizualizavimą.“ |
| --- | --- |

6)

VI priedo I skyriaus B dalyje „Šviežumo rodikliai“ tarp pirmos ir antros pastraipų įterpiama ši pastraipa:

„Jeigu atliekant juslinį tyrimą kyla įtarimas, kad anksčiau užšaldyta žuvis komerciškai pristatoma kaip šviežia, patikros tikslais galima paimti mėginius ir ištirti juos laboratorijoje, pvz., atlikti hidroksiacilkoenzimo A dehidrogenazės (HADH) tyrimą, histologinį tyrimą, ultravioleto, regimosios srities ir artimosios infraraudonosios srities (UV-VIS/NIR) spektroskopiją ir daugiaspektrį vizualizavimą.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 95, 2017 4 7, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. kovo 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/627, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 nustatoma vienoda žmonėms vartoti skirtų gyvūninių produktų oficialios kontrolės praktinė tvarka ir dėl oficialios kontrolės iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2074/2005 (OL L 131, 2019 5 17, p. 51).

2

(3)  
  2019 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/628 dėl oficialių tam tikrų gyvūnų ir prekių sertifikatų pavyzdžių, kuriuo dėl šių sertifikatų pavyzdžių iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2074/2005 ir Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/759 (OL L 131, 2019 5 17, p. 101).

3

(4)  
  2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2235, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2016/429 ir (ES) 2017/625 taikymo taisyklės, susijusios su tam tikrų kategorijų gyvūnų ir prekių siuntų įvežimo į Sąjungą ir vežimo joje veterinarijos sertifikatų pavyzdžiais, oficialių sertifikatų pavyzdžiais ir veterinarijos arba oficialių sertifikatų pavyzdžiais ir su tais sertifikatais susijusiu oficialiu sertifikavimu, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 599/2004, įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 636/2014 ir (ES) 2019/628, Direktyva 98/68/EB ir sprendimai 2000/572/EB, 2003/779/EB ir 2007/240/EB (OL L 442, 2020 12 30, p. 1).

4

(5)  
  2013 m. gruodžio 5 d. Tarybos direktyva 2013/59/Euratomas, kuria nustatomi pagrindiniai saugos standartai siekiant užtikrinti apsaugą nuo jonizuojančiosios spinduliuotės apšvitos keliamų pavojų ir panaikinamos direktyvos 89/618/Euratomas, 90/641/Euratomas, 96/29/Euratomas, 97/43/Euratomas ir 2003/122/Euratomas (OL L 13, 2014 1 17, p. 1).

5

(6)  
  2021 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1756 kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2017/625 nuostatos dėl iš trečiųjų šalių į Sąjungą eksportuojamų gyvūnų ir gyvūninių produktų oficialios kontrolės, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi draudimo tam tikrais atvejais naudoti antimikrobines medžiagas, ir Reglamento (EB) Nr. 853/2004 nuostatos dėl tiesiogiai tiekiamos naminių paukščių ir kiškiažvėrių mėsos (OL L 357, 2021 10 8, p. 27).

6

(7)  
  2022 m. rugsėjo 9 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2258, kuriuo dėl žuvininkystės produktų, kiaušinių ir tam tikrų labai rafinuotų produktų iš dalies keičiamas ir ištaisomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004, nustatančio konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus, III priedas ir dėl tam tikrų dvigeldžių moliuskų iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/624 (OL L 299, 2022 11 18, p. 5).

7

(8)  
  2019 m. vasario 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/624 dėl konkrečių taisyklių, taikomų vykdant oficialią mėsos gamybos ir gyvų dvigeldžių moliuskų auginimo bei natūralaus valymosi vietų kontrolę pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 (OL L 131, 2019 5 17, p. 1).

8

(9)  EFSA Journal 2021 m.;19(1):6378.

9

Journal

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/62

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2504

2022 m. gruodžio 19 d.

kuriuo dėl tam tikrų žuvininkystės produktų ir labai rafinuotų gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą veterinarijos arba oficialių sertifikatų ir oficialių sertifikatų pavyzdžių ir tam tikrų sudėtinių produktų įvežimo į Sąjungą asmeninio patvirtinimo dokumento pavyzdžio iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III ir V priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, nustatantį konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (1), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalies a punktą,

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktą“) (2), visų pirma į jo 238 straipsnio 3 dalį ir 239 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentą) (3), ypač į jo 90 straipsnio pirmos pastraipos a ir b punktus ir 126 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/2235 (4) nustatytos taisyklės, susijusios su, inter alia, Reglamente (ES) 2017/625 nustatytais oficialiais sertifikatais, kurių reikalaujama įvežant į Sąjungą tam tikras gyvūninių produktų siuntas. Visų pirma Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III priede nustatyti, inter alia, tam tikrų žuvininkystės produktų ir labai rafinuotų gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą veterinarijos arba oficialių sertifikatų ir oficialių sertifikatų pavyzdžiai; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/2235 (4) nustatytos taisyklės, susijusios su, inter alia, Reglamente (ES) 2017/625 nustatytais oficialiais sertifikatais, kurių reikalaujama įvežant į Sąjungą tam tikras gyvūninių produktų siuntas. Visų pirma Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III priede nustatyti, inter alia, tam tikrų žuvininkystės produktų ir labai rafinuotų gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą veterinarijos arba oficialių sertifikatų ir oficialių sertifikatų pavyzdžiai;

| (2) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III priedo 30 ir 31 skyriuose atitinkamai nustatytas žmonėms vartoti skirtų žuvininkystės produktų arba žuvininkystės produktų, gautų iš dvigeldžių moliuskų, įvežamų į Sąjungą tiesiogiai iš laivo šaldytuvo, laivo šaldiklio arba žuvų perdirbimo laivo, plaukiojančio su trečiosios šalies vėliava, apibrėžtų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/625 (5) 11 straipsnio 3 dalyje, įvežimo į Sąjungą oficialaus sertifikato pavyzdys (FISH/MOL-CAP pavyzdys) ir žmonėms vartoti skirtų gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių, jūrinių pilvakojų moliuskų ir gyvūninių produktų iš tų gyvūnų įvežimo į Sąjungą veterinarijos arba oficialaus sertifikato pavyzdys (MOL-HC pavyzdys). Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/2258 (6) iš dalies pakeistas Deleguotojo reglamento (ES) 2019/624 (7) 11 straipsnis, pagal kurį nereikalaujama klasifikuoti auginimo ir natūralaus valymosi vietų renkant dygiaodžius, kurie nefiltruoja maitinamosios terpės. Todėl tokių žuvininkystės produktų įvežimo į Sąjungą oficialaus sertifikato pavyzdys ir veterinarijos arba oficialaus sertifikato pavyzdys turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III priedo 30 ir 31 skyriuose atitinkamai nustatytas žmonėms vartoti skirtų žuvininkystės produktų arba žuvininkystės produktų, gautų iš dvigeldžių moliuskų, įvežamų į Sąjungą tiesiogiai iš laivo šaldytuvo, laivo šaldiklio arba žuvų perdirbimo laivo, plaukiojančio su trečiosios šalies vėliava, apibrėžtų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/625 (5) 11 straipsnio 3 dalyje, įvežimo į Sąjungą oficialaus sertifikato pavyzdys (FISH/MOL-CAP pavyzdys) ir žmonėms vartoti skirtų gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių, jūrinių pilvakojų moliuskų ir gyvūninių produktų iš tų gyvūnų įvežimo į Sąjungą veterinarijos arba oficialaus sertifikato pavyzdys (MOL-HC pavyzdys). Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/2258 (6) iš dalies pakeistas Deleguotojo reglamento (ES) 2019/624 (7) 11 straipsnis, pagal kurį nereikalaujama klasifikuoti auginimo ir natūralaus valymosi vietų renkant dygiaodžius, kurie nefiltruoja maitinamosios terpės. Todėl tokių žuvininkystės produktų įvežimo į Sąjungą oficialaus sertifikato pavyzdys ir veterinarijos arba oficialaus sertifikato pavyzdys turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (3) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III priedo 46 skyriuje nustatytas Žmonėms vartoti skirtų labai rafinuotų chondroitino sulfato, hialurono rūgšties, kitų hidrolizuotų kremzlių produktų, chitozano, gliukozamino, šliužo fermento, žuvų želatinos ir aminorūgščių įvežimo į Sąjungą oficialaus sertifikato pavyzdys (HRP pavyzdys). Deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/2258 iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 853/2004, įtraukiant riebalų produktus ir kvapiąsias medžiagas, kuriuos leidžiama naudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1334/2008 (8), apdorotus taip, kad nekiltų jokios rizikos visuomenės ar gyvūnų sveikatai, kaip labai rafinuotus produktus. Tokių labai rafinuotų produktų įvežimo į Sąjungą oficialaus sertifikato pavyzdys turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III priedo 46 skyriuje nustatytas Žmonėms vartoti skirtų labai rafinuotų chondroitino sulfato, hialurono rūgšties, kitų hidrolizuotų kremzlių produktų, chitozano, gliukozamino, šliužo fermento, žuvų želatinos ir aminorūgščių įvežimo į Sąjungą oficialaus sertifikato pavyzdys (HRP pavyzdys). Deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/2258 iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 853/2004, įtraukiant riebalų produktus ir kvapiąsias medžiagas, kuriuos leidžiama naudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1334/2008 (8), apdorotus taip, kad nekiltų jokios rizikos visuomenės ar gyvūnų sveikatai, kaip labai rafinuotus produktus. Tokių labai rafinuotų produktų įvežimo į Sąjungą oficialaus sertifikato pavyzdys turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | taip pat turėtų būti atnaujintas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 V priede nustatytas veiklos vykdytojų, į Sąjungą įvežančių ilgai negendančius sudėtinius produktus, asmeninio patvirtinimo pažymėjimo pavyzdys, kad būtų lengviau pildyti dokumentą, atsižvelgiant į įgytą patirtį ir įtraukiant paaiškinimus bei pastabas, kad importuojantiems maisto tvarkymo subjektams būtų lengviau teikti informaciją. Želatina, kolagenas ir tam tikri labai rafinuoti produktai gali būti importuojami nepateikus liekanų stebėsenos plano, todėl neturėtų būti būtina, kad šalys būtų įtrauktos į Komisijos sprendimo 2011/163/ES (9) priedo sąrašą, kad joms būtų leidžiama eksportuoti šiuos produktus į Sąjungą arba juos naudoti kaip eksportui į Sąjungą skirtų sudėtinių produktų sudedamąsias dalis, tačiau tebėra privaloma, kad jos būtų įtrauktos į sąrašą pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/405 (10) 18, 19 arba 22 straipsnius. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 V priede nustatytas asmeninio patvirtinimo pažymėjimas turėtų būti pakeistas atnaujinta redakcija; |
| --- | --- |

(5)

taip pat turėtų būti atnaujintas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 V priede nustatytas veiklos vykdytojų, į Sąjungą įvežančių ilgai negendančius sudėtinius produktus, asmeninio patvirtinimo pažymėjimo pavyzdys, kad būtų lengviau pildyti dokumentą, atsižvelgiant į įgytą patirtį ir įtraukiant paaiškinimus bei pastabas, kad importuojantiems maisto tvarkymo subjektams būtų lengviau teikti informaciją. Želatina, kolagenas ir tam tikri labai rafinuoti produktai gali būti importuojami nepateikus liekanų stebėsenos plano, todėl neturėtų būti būtina, kad šalys būtų įtrauktos į Komisijos sprendimo 2011/163/ES (9) priedo sąrašą, kad joms būtų leidžiama eksportuoti šiuos produktus į Sąjungą arba juos naudoti kaip eksportui į Sąjungą skirtų sudėtinių produktų sudedamąsias dalis, tačiau tebėra privaloma, kad jos būtų įtrauktos į sąrašą pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/405 (10) 18, 19 arba 22 straipsnius. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 V priede nustatytas asmeninio patvirtinimo pažymėjimas turėtų būti pakeistas atnaujinta redakcija;

| (6) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 V priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 V priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (7) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2235 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(7)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2235 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (8) | siekiant išvengti prekybos sutrikimų, susijusių su tam tikrų žuvininkystės produktų, labai rafinuotų gyvūninių produktų ir ilgai negendančių sudėtinių produktų siuntų įvežimu į Sąjungą, pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti toliau leidžiama naudoti pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/2235 išduotą sertifikatą arba asmeninio patvirtinimo pažymėjimą, išduotus iki šiuo reglamentu padarytų pakeitimų, su sąlyga, kad toks sertifikatas arba pažymėjimas buvo išduotas ne vėliau kaip 2023 m. balandžio 15 d.; |
| --- | --- |

(8)

siekiant išvengti prekybos sutrikimų, susijusių su tam tikrų žuvininkystės produktų, labai rafinuotų gyvūninių produktų ir ilgai negendančių sudėtinių produktų siuntų įvežimu į Sąjungą, pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti toliau leidžiama naudoti pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/2235 išduotą sertifikatą arba asmeninio patvirtinimo pažymėjimą, išduotus iki šiuo reglamentu padarytų pakeitimų, su sąlyga, kad toks sertifikatas arba pažymėjimas buvo išduotas ne vėliau kaip 2023 m. balandžio 15 d.;

| (9) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III ir V priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

1.   Pereinamuoju laikotarpiu iki 2023 m. liepos 15 d. į Sąjungą toliau leidžiama įvežti tam tikrų žuvininkystės produktų ir labai rafinuotų gyvūninių produktų siuntas, prie kurių pridėtas atitinkamas veterinarijos arba oficialus sertifikatas (arba oficialus sertifikatas), išduotas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235, taikyto iki įsigaliojant šiuo įgyvendinimo reglamentu padarytiems to įgyvendinimo reglamento pakeitimams, III priedo 30, 31 ir 46 skyriuose pateiktus pavyzdžius, su sąlyga, kad toks sertifikatas buvo išduotas ne vėliau kaip 2023 m. balandžio 15 d.

2.   Pereinamuoju laikotarpiu iki 2023 m. liepos 15 d. į Sąjungą toliau leidžiama įvežti ilgai negendančių sudėtinių produktų siuntas, prie kurių pridėtas asmeninio patvirtinimo pažymėjimas, išduotas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235, taikyto iki įsigaliojant šiuo įgyvendinimo reglamentu padarytiems to įgyvendinimo reglamento pakeitimams, V priede pateiktą pavyzdį, su sąlyga, kad toks patvirtinimo pažymėjimas buvo išduotas ne vėliau kaip 2023 m. balandžio 15 d.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 139, 2004 4 30, p. 55.

1

(2)  
  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

2

(3)  
  OL L 95, 2017 4 7, p. 1.

3

(4)  
  2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2235, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2016/429 ir (ES) 2017/625 taikymo taisyklės, susijusios su tam tikrų kategorijų gyvūnų ir prekių siuntų įvežimo į Sąjungą ir vežimo joje veterinarijos sertifikatų pavyzdžiais, oficialių sertifikatų pavyzdžiais ir veterinarijos arba oficialių sertifikatų pavyzdžiais ir su tais sertifikatais susijusiu oficialiu sertifikavimu, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 599/2004, įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 636/2014 ir (ES) 2019/628, Direktyva 98/68/EB ir sprendimai 2000/572/EB, 2003/779/EB ir 2007/240/EB (OL L 442, 2020 12 30, p. 1).

4

(5)  
  2019 m. kovo 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/625, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 papildomas reikalavimais dėl tam tikrų žmonėms vartoti skirtų gyvūnų ir prekių siuntų įvežimo į Sąjungą (OL L 131, 2019 5 17, p. 18).

5

(6)  
  2022 m. rugsėjo 9 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2258, kuriuo dėl žuvininkystės produktų, kiaušinių ir tam tikrų labai rafinuotų produktų iš dalies keičiamas ir ištaisomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004, nustatančio konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus, III priedas ir dėl tam tikrų dvigeldžių moliuskų iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/624 (OL L 299, 2022 11 18, p. 5).

6

(7)  
  2019 m. vasario 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/624 dėl konkrečių taisyklių, taikomų vykdant oficialią mėsos gamybos ir gyvų dvigeldžių moliuskų auginimo bei natūralaus valymosi vietų kontrolę pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 (OL L 131, 2019 5 17, p. 1).

7

(8)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, reglamentus (EB) Nr. 2232/96 ir (EB) Nr. 110/2008 bei Direktyvą 2000/13/EB (OL L 354, 2008 12 31, p. 34).

8

(9)  
  2011 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimas 2011/163/ES dėl trečiųjų šalių pagal Tarybos direktyvos 96/23/EB 29 straipsnį pateiktų planų patvirtinimo (OL L 70, 2011 3 17, p. 40).

9

(10)  
  2021 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/405, kuriuo nustatomi trečiųjų šalių arba jų regionų, iš kurių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 į Sąjungą leidžiama įvežti tam tikrus žmonėms vartoti skirtus gyvūnus ir prekes, sąrašai (OL L 114, 2021 3 31, p. 118).

10

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 III ir V priedai iš dalies keičiami taip:

| (1) | III priedas iš dalies keičiamas taip:






  (a) | įžanginės lentelės, kurioje pateikiamas tame priede nustatytų įvežimo į Sąjungą veterinarijos arba oficialių sertifikatų pavyzdžių ir oficialių sertifikatų pavyzdžių sąrašas, skirsnis, skirtas žmonėms vartoti skirtų labai rafinuotų chondroitino sulfato, hialurono rūgšties, kitų hidrolizuotų kremzlių produktų, chitozano, gliukozamino, šliužo fermento, žuvų želatinos ir aminorūgščių oficialaus sertifikato pavyzdžiui, pakeičiamas taip:






  „žmonėms vartoti skirti labai rafinuoti produktai, aprašyti Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo XVI skirsnyje |
| --- | --- | --- |
| HRP | 46 skyrius. Žmonėms vartoti skirtų labai rafinuotų produktų, aprašytų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo XVI skirsnyje, įvežimo į Sąjungą oficialaus sertifikato pavyzdys“ |

(1)

III priedas iš dalies keičiamas taip:

(a)

įžanginės lentelės, kurioje pateikiamas tame priede nustatytų įvežimo į Sąjungą veterinarijos arba oficialių sertifikatų pavyzdžių ir oficialių sertifikatų pavyzdžių sąrašas, skirsnis, skirtas žmonėms vartoti skirtų labai rafinuotų chondroitino sulfato, hialurono rūgšties, kitų hidrolizuotų kremzlių produktų, chitozano, gliukozamino, šliužo fermento, žuvų želatinos ir aminorūgščių oficialaus sertifikato pavyzdžiui, pakeičiamas taip:

„žmonėms vartoti skirti labai rafinuoti produktai, aprašyti Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo XVI skirsnyje

HRP

46 skyrius. Žmonėms vartoti skirtų labai rafinuotų produktų, aprašytų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo XVI skirsnyje, įvežimo į Sąjungą oficialaus sertifikato pavyzdys“

| b) | 30 ir 31 skyriai pakeičiami taip:

  „
  30 SKYRIUS


  ŽMONĖMS VARTOTI SKIRTŲ ŽUVININKYSTĖS PRODUKTŲ ARBA ŽUVININKYSTĖS PRODUKTŲ, GAUTŲ IŠ DVIGELDŽIŲ MOLIUSKŲ, ĮVEŽAMŲ Į SĄJUNGĄ TIESIOGIAI IŠ LAIVO ŠALDYTUVO, LAIVO ŠALDIKLIO ARBA ŽUVŲ PERDIRBIMO LAIVO, PLAUKIOJANČIŲ SU TREČIOSIOS ŠALIES VĖLIAVA, APIBRĖŽTŲ DELEGUOTOJO REGLAMENTO (ES) 2019/625 11 STRAIPSNIO 3 DALYJE, ĮVEŽIMO Į SĄJUNGĄ OFICIALAUS SERTIFIKATO PAVYZDYS (FISH/MOL-CAP PAVYZDYS)

















  ŠALIS | FISH/MOL-CAP sertifikato pavyzdys |
| --- | --- | --- |
| | II. Informacija apie sveikumą | II.a | Sertifikato numeris | II.b | IMSOC numeris |
| II dalis. Sertifikavimas | II.1 | Tinkamumo žmonių maistui patvirtinimas
  Aš, toliau pasirašęs (-iusi), pareiškiu, kad esu susipažinęs (-usi) su atitinkamais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 (1), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 852/2004 (2), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 (3), ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (Oficialios kontrolės reglamento) (4) reikalavimais, ir patvirtinu, kad I dalyje aprašyti žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai iš gyvų dvigeldžių moliuskų, gyvų dygiaodžių, gyvų gaubtagyvių, gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų:






  (a) | buvo pagaminti laikantis šių reikalavimų, visų pirma, kad laivas būtų įtrauktas į laivų, iš kurių leidžiama importuoti į Sąjungą, sąrašą: |

b)

30 ir 31 skyriai pakeičiami taip:

„
  30 SKYRIUS

ŽMONĖMS VARTOTI SKIRTŲ ŽUVININKYSTĖS PRODUKTŲ ARBA ŽUVININKYSTĖS PRODUKTŲ, GAUTŲ IŠ DVIGELDŽIŲ MOLIUSKŲ, ĮVEŽAMŲ Į SĄJUNGĄ TIESIOGIAI IŠ LAIVO ŠALDYTUVO, LAIVO ŠALDIKLIO ARBA ŽUVŲ PERDIRBIMO LAIVO, PLAUKIOJANČIŲ SU TREČIOSIOS ŠALIES VĖLIAVA, APIBRĖŽTŲ DELEGUOTOJO REGLAMENTO (ES) 2019/625 11 STRAIPSNIO 3 DALYJE, ĮVEŽIMO Į SĄJUNGĄ OFICIALAUS SERTIFIKATO PAVYZDYS (FISH/MOL-CAP PAVYZDYS)

Image 1

ŠALIS

FISH/MOL-CAP sertifikato pavyzdys

II. Informacija apie sveikumą

II.a

Sertifikato numeris

II.b

IMSOC numeris

II dalis. Sertifikavimas

II.1

Aš, toliau pasirašęs (-iusi), pareiškiu, kad esu susipažinęs (-usi) su atitinkamais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 (1), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 852/2004 (2), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 (3), ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (Oficialios kontrolės reglamento) (4) reikalavimais, ir patvirtinu, kad I dalyje aprašyti žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai iš gyvų dvigeldžių moliuskų, gyvų dygiaodžių, gyvų gaubtagyvių, gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų:

(a)

buvo pagaminti laikantis šių reikalavimų, visų pirma, kad laivas būtų įtrauktas į laivų, iš kurių leidžiama importuoti į Sąjungą, sąrašą:

| (b) | laive taikomi bendrieji higienos reikalavimai, pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 5 straipsnį jame įgyvendinama rizikos veiksnių analize ir svarbiausiųjų valdymo taškų (RVASVT) principais pagrįsta programa, jame kompetentingos institucijos reguliariai atlieka auditą ir jis įtrauktas į Sąjungos patvirtintų ūkių sąrašą; |
| --- | --- |

(b)

laive taikomi bendrieji higienos reikalavimai, pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 5 straipsnį jame įgyvendinama rizikos veiksnių analize ir svarbiausiųjų valdymo taškų (RVASVT) principais pagrįsta programa, jame kompetentingos institucijos reguliariai atlieka auditą ir jis įtrauktas į Sąjungos patvirtintų ūkių sąrašą;

| (c) | žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, kurie buvo sugauti (surinkti) ir tvarkomi laivuose, iškrauti į krantą, tvarkomi ir, prireikus, paruošti, perdirbti, užšaldyti ir atšildyti laikantis higienos reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio I–IV skyriuose. Vidaus organai ir dalys, galinčios kelti pavojų visuomenės sveikatai, buvo nedelsiant pašalinti ir laikomi atskirai nuo žmonėms vartoti skirtų produktų; |
| --- | --- |

(c)

žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, kurie buvo sugauti (surinkti) ir tvarkomi laivuose, iškrauti į krantą, tvarkomi ir, prireikus, paruošti, perdirbti, užšaldyti ir atšildyti laikantis higienos reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio I–IV skyriuose. Vidaus organai ir dalys, galinčios kelti pavojų visuomenės sveikatai, buvo nedelsiant pašalinti ir laikomi atskirai nuo žmonėms vartoti skirtų produktų;

| (d) | žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio V skyriuje nustatytus sveikatos standartus [atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio V skyriuje nustatytus sveikatos standartus] (netinkamą įrašą išbraukti) ir, jei taikoma, Komisijos reglamente (EB) Nr. 2073/2005 (5) nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

(d)

žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio V skyriuje nustatytus sveikatos standartus [atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio V skyriuje nustatytus sveikatos standartus] (netinkamą įrašą išbraukti) ir, jei taikoma, Komisijos reglamente (EB) Nr. 2073/2005 (5) nustatytus kriterijus;

| (e) | žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, buvo supakuoti, laikomi ir vežami laikantis Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio VI–VIII skyriaus reikalavimų; |
| --- | --- |

(e)

žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, buvo supakuoti, laikomi ir vežami laikantis Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio VI–VIII skyriaus reikalavimų;

| (f) | žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, buvo paženklinti pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 II priedo I skirsnį; |
| --- | --- |

(f)

žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, buvo paženklinti pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 II priedo I skirsnį;

| (g) | jei tai šukutės (Pectinidae), jūriniai pilvakojai moliuskai ir dygiaodžiai, kurie nėra maitinamosios terpės filtruotojai ir kurie surinkti (sugauti) konkrečiai kategorijai nepriskirtose auginimo teritorijose, jie atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio IX skyriuje nustatytus specialius reikalavimus; |
| --- | --- |

(g)

jei tai šukutės (Pectinidae), jūriniai pilvakojai moliuskai ir dygiaodžiai, kurie nėra maitinamosios terpės filtruotojai ir kurie surinkti (sugauti) konkrečiai kategorijai nepriskirtose auginimo teritorijose, jie atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio IX skyriuje nustatytus specialius reikalavimus;

| (h) | žuvininkystės produktai atitinka gyviems gyvūnams ir jų produktams taikomas garantijas, numatytas pagal Tarybos direktyvos 96/23/EB (6) 29 straipsnį pateiktuose likučių kontrolės planuose, ir atitinkami gyvūnai ir produktai yra įtraukti į Komisijos sprendimą 2011/163/ES (7) dėl atitinkamos kilmės šalies; |
| --- | --- |

(h)

žuvininkystės produktai atitinka gyviems gyvūnams ir jų produktams taikomas garantijas, numatytas pagal Tarybos direktyvos 96/23/EB (6) 29 straipsnį pateiktuose likučių kontrolės planuose, ir atitinkami gyvūnai ir produktai yra įtraukti į Komisijos sprendimą 2011/163/ES (7) dėl atitinkamos kilmės šalies;

| (i) | žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, buvo pagaminti sąlygomis, užtikrinančiomis, kad nebūtų viršijama Komisijos reglamente (EB) Nr. 1881/2006 (8) nustatyta didžiausia leidžiamoji teršalų koncentracija, ir |
| --- | --- |

(i)

žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, buvo pagaminti sąlygomis, užtikrinančiomis, kad nebūtų viršijama Komisijos reglamente (EB) Nr. 1881/2006 (8) nustatyta didžiausia leidžiamoji teršalų koncentracija, ir

| (j) | užšaldyti žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, buvo laikomi taip, kad visose produkto dalyse temperatūra būtų ne aukštesnė kaip –18 °C. Neišdarinėtos sūryme užšaldytos žuvys, skirtos konservuotam maistui gaminti, gali būti laikomos ne aukštesnėje kaip –9 °C temperatūroje. |
| --- | --- |

(j)

užšaldyti žuvininkystės produktai arba žuvininkystės produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų, buvo laikomi taip, kad visose produkto dalyse temperatūra būtų ne aukštesnė kaip –18 °C. Neišdarinėtos sūryme užšaldytos žuvys, skirtos konservuotam maistui gaminti, gali būti laikomos ne aukštesnėje kaip –9 °C temperatūroje.

Pastabos

Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos, visų pirma pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnio 4 dalį kartu su to Protokolo 2 priedu, šiame oficialiame sertifikate nuorodos į Europos Sąjungą suprantamos ir kaip nuorodos į Jungtinę Karalystę, kiek tai susiję su Šiaurės Airija.

Šis oficialus sertifikatas pildomas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 I priedo 4 skyriuje pateiktas pastabas dėl sertifikatų pildymo.

I dalis.

| I.2 langelis. | Unikalus dokumento numeris pagal savą klasifikavimo sistemą. |
| --- | --- |

I.2 langelis.

Unikalus dokumento numeris pagal savą klasifikavimo sistemą.

| I.5 langelis. | Fizinio arba juridinio asmens, kuriam siunta tiesiogiai importuojama paskirties valstybėje narėje, vardas, pavardė ar pavadinimas ir adresas (gatvė, miestas ir pašto indeksas). |
| --- | --- |

I.5 langelis.

Fizinio arba juridinio asmens, kuriam siunta tiesiogiai importuojama paskirties valstybėje narėje, vardas, pavardė ar pavadinimas ir adresas (gatvė, miestas ir pašto indeksas).

| I.7 langelis. | Šalis, su kurios vėliava plaukioja šį dokumentą išduodantis laivas. |
| --- | --- |

I.7 langelis.

Šalis, su kurios vėliava plaukioja šį dokumentą išduodantis laivas.

| I.11 langelis. | Laivo, iš kurio žuvininkystės produktai tiesiogiai importuoti, pavadinimas ir patvirtinimo numeris, įtraukti į sąrašus pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/625 (9) 10 straipsnį. |
| --- | --- |

I.11 langelis.

Laivo, iš kurio žuvininkystės produktai tiesiogiai importuoti, pavadinimas ir patvirtinimo numeris, įtraukti į sąrašus pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/625 (9) 10 straipsnį.

| I.20 langelis. | Jei tai neišdarinėtos žuvys, iš pradžių užšaldytos sūryme –9 °C arba aukštesnėje kaip –18 °C temperatūroje ir skirtos konservuoti pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio I skyriaus II dalies 7 punkto reikalavimus, pažymėti „Konservų pramonei“. Kitais atvejais pažymėti „Žmonėms vartoti skirti produktai“ arba „Tolesnis perdirbimas“. |
| --- | --- |

I.20 langelis.

Jei tai neišdarinėtos žuvys, iš pradžių užšaldytos sūryme –9 °C arba aukštesnėje kaip –18 °C temperatūroje ir skirtos konservuoti pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio I skyriaus II dalies 7 punkto reikalavimus, pažymėti „Konservų pramonei“. Kitais atvejais pažymėti „Žmonėms vartoti skirti produktai“ arba „Tolesnis perdirbimas“.

| I.27 langelis. | Nurodyti tinkamą Suderintos sistemos (SS) kodą pagal vieną ar kelias iš šių pozicijų: 0301 , 0302 , 0303 , 0304 , 0305 , 0306 , 0307 , 0308 , 0511 , 1504 , 1516 , 1518 , 1603 , 1604 , 1605 arba 2106 . |
| --- | --- |

I.27 langelis.

Nurodyti tinkamą Suderintos sistemos (SS) kodą pagal vieną ar kelias iš šių pozicijų: 0301 , 0302 , 0303 , 0304 , 0305 , 0306 , 0307 , 0308 , 0511 , 1504 , 1516 , 1518 , 1603 , 1604 , 1605 arba 2106 .

| I.27 langelis. | Siuntos aprašas:

  Apdorojimo būdas: nurodyti, ar atšaldyti, užšaldyti arba perdirbti. |
| --- | --- |

I.27 langelis.

Siuntos aprašas:

Apdorojimo būdas: nurodyti, ar atšaldyti, užšaldyti arba perdirbti.

Laivo kapitonas

Vardas, pavardė (didžiosiomis raidėmis)

Data:

Antspaudas:

Parašas:

31 SKYRIUS.

ŽMONĖMS VARTOTI SKIRTŲ GYVŲ DVIGELDŽIŲ MOLIUSKŲ, DYGIAODŽIŲ, GAUBTAGYVIŲ IR JŪRINIŲ PILVAKOJŲ MOLIUSKŲ IR GYVŪNINIŲ PRODUKTŲ IŠ TŲ GYVŪNŲ ĮVEŽIMO Į SĄJUNGĄ VETERINARIJOS ARBA OFICIALAUS SERTIFIKATO PAVYZDYS (MOL-HC PAVYZDYS)

Image 2

Image 3

| ŠALIS | MOL-HC sertifikato pavyzdys |
| --- | --- |
| | II. Informacija apie sveikumą | II.a | Sertifikato numeris | II.b | IMSOC numeris |
| II dalis. Sertifikavimas | II.1 | (1)Tinkamumo žmonių maistui patvirtinimas [Išbraukti, jei Sąjunga nėra galutinė gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų moliuskų ir iš tų gyvūnų pagamintų gyvūninių produktų paskirties vieta]
  Aš, toliau pasirašęs (-iusi), pareiškiu, kad esu susipažinęs (-usi) su atitinkamais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 (10), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 852/2004 (11), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 (12) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (Oficialios kontrolės reglamento) (13) reikalavimais, ir patvirtinu, kad I dalyje aprašyti (4)[gyvi dvigeldžiai moliuskai] (4)[gyvi dygiaodžiai] (4)[gyvi gaubtagyviai] (4)[gyvi jūriniai pilvakojai moliuskai] (4)[gyvūniniai produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų] buvo pagaminti pagal šiuos reikalavimus, visų pirma, kad:






  (a) | jie gauti iš regiono / regionų arba šalies / šalių, iš kurio (-ios) (-ių) šio veterinarijos arba oficialaus sertifikato išdavimo dieną leidžiama įvežti į Sąjungą (4)[gyvus dvigeldžius moliuskus] (4)[gyvus dygiaodžius] (4)[gyvus gaubtagyvius] (4)[gyvus jūrinius pilvakojus moliuskus] (4)[gyvūninius produktus, gautus iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų] ir kuris (-i) (-ie) įtrauktas (-a) (-i) į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/405 (14) VIII priedo sąrašą; |

ŠALIS

MOL-HC sertifikato pavyzdys

II. Informacija apie sveikumą

II.a

Sertifikato numeris

II.b

IMSOC numeris

II dalis. Sertifikavimas

II.1

(1)Tinkamumo žmonių maistui patvirtinimas [Išbraukti, jei Sąjunga nėra galutinė gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų moliuskų ir iš tų gyvūnų pagamintų gyvūninių produktų paskirties vieta]

Aš, toliau pasirašęs (-iusi), pareiškiu, kad esu susipažinęs (-usi) su atitinkamais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 (10), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 852/2004 (11), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 (12) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (Oficialios kontrolės reglamento) (13) reikalavimais, ir patvirtinu, kad I dalyje aprašyti (4)[gyvi dvigeldžiai moliuskai] (4)[gyvi dygiaodžiai] (4)[gyvi gaubtagyviai] (4)[gyvi jūriniai pilvakojai moliuskai] (4)[gyvūniniai produktai, gauti iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų] buvo pagaminti pagal šiuos reikalavimus, visų pirma, kad:

(a)

jie gauti iš regiono / regionų arba šalies / šalių, iš kurio (-ios) (-ių) šio veterinarijos arba oficialaus sertifikato išdavimo dieną leidžiama įvežti į Sąjungą (4)[gyvus dvigeldžius moliuskus] (4)[gyvus dygiaodžius] (4)[gyvus gaubtagyvius] (4)[gyvus jūrinius pilvakojus moliuskus] (4)[gyvūninius produktus, gautus iš gyvų dvigeldžių moliuskų / gyvų dygiaodžių / gyvų gaubtagyvių / gyvų jūrinių pilvakojų moliuskų] ir kuris (-i) (-ie) įtrauktas (-a) (-i) į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/405 (14) VIII priedo sąrašą;

| (b) | jie atvežti iš ūkio (-ių), taikančio (-ių) bendruosius higienos reikalavimus, pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 5 straipsnį įgyvendinančio (-ių) rizikos veiksnių analize ir svarbiausiųjų valdymo taškų (RVASVT) principais pagrįstą programą, kuriame (-iuose) kompetentingos institucijos reguliariai atlieka auditą ir kuris (-ie) įtrauktas (-i) į Sąjungos patvirtintų ūkių sąrašą; |
| --- | --- |

(b)

jie atvežti iš ūkio (-ių), taikančio (-ių) bendruosius higienos reikalavimus, pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 5 straipsnį įgyvendinančio (-ių) rizikos veiksnių analize ir svarbiausiųjų valdymo taškų (RVASVT) principais pagrįstą programą, kuriame (-iuose) kompetentingos institucijos reguliariai atlieka auditą ir kuris (-ie) įtrauktas (-i) į Sąjungos patvirtintų ūkių sąrašą;

| (c) | jie surinkti (pagauti), prireikus nuvežti į valymo natūraliomis sąlygomis vietą ir gabenti laikantis Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio I ir II skyriaus reikalavimų; |
| --- | --- |

(c)

jie surinkti (pagauti), prireikus nuvežti į valymo natūraliomis sąlygomis vietą ir gabenti laikantis Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio I ir II skyriaus reikalavimų;

| (d) | (4)[jie buvo tvarkomi, prireikus išvalyti ir supakuoti laikantis Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio III ir IV skyrių reikalavimų; |
| --- | --- |

(d)

(4)[jie buvo tvarkomi, prireikus išvalyti ir supakuoti laikantis Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio III ir IV skyrių reikalavimų;

| (e) | (4)[jie buvo paruošti, perdirbti, užšaldyti ir atšildyti laikantis higienos reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio III ir IV skyriuose]]; |
| --- | --- |

(e)

(4)[jie buvo paruošti, perdirbti, užšaldyti ir atšildyti laikantis higienos reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio III ir IV skyriuose]];

| (f) | jie atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio V skyriaus Reglamento (EB) Nr. 853/2004 (4)[III priedo VIII skirsnio V skyrius] sveikatos standartus ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 2073/2005 (15) nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

(f)

jie atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio V skyriaus Reglamento (EB) Nr. 853/2004 (4)[III priedo VIII skirsnio V skyrius] sveikatos standartus ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 2073/2005 (15) nustatytus kriterijus;

| (g) | jie buvo supakuoti, laikomi ir vežami laikantis (4)[Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio VI ir VIII skyrių] (4)[Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio VI, VII ir VIII skyrių]; |
| --- | --- |

(g)

jie buvo supakuoti, laikomi ir vežami laikantis (4)[Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio VI ir VIII skyrių] (4)[Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnio VI, VII ir VIII skyrių];

| (h) | jie buvo pažymėti ir paženklinti pagal (4)[Reglamento (EB) Nr. 853/2004 II priedo I skirsnį ir III priedo VII skirsnio VII skyrių] (4)[Reglamento (EB) Nr. 853/2004 II priedo I skirsnį]; |
| --- | --- |

(h)

jie buvo pažymėti ir paženklinti pagal (4)[Reglamento (EB) Nr. 853/2004 II priedo I skirsnį ir III priedo VII skirsnio VII skyrių] (4)[Reglamento (EB) Nr. 853/2004 II priedo I skirsnį];

| (i) | jei tai šukutės (Pectinidae), jūriniai pilvakojai moliuskai ir dygiaodžiai, kurie nėra maitinamosios terpės filtruotojai ir kurie surinkti (sugauti) konkrečiai kategorijai nepriskirtose auginimo teritorijose, jie atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio IX skyriuje nustatytus specialius reikalavimus; |
| --- | --- |

(i)

jei tai šukutės (Pectinidae), jūriniai pilvakojai moliuskai ir dygiaodžiai, kurie nėra maitinamosios terpės filtruotojai ir kurie surinkti (sugauti) konkrečiai kategorijai nepriskirtose auginimo teritorijose, jie atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VII skirsnio IX skyriuje nustatytus specialius reikalavimus;

| (j) | jie yra iš auginimo teritorijos, kuri pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 (16) 52 straipsnį jų rinkimo metu priskiriama [A] [B] arba [C] kategorijai (nurodykite auginimo teritorijos klasifikaciją rinkimo metu) (išskyrus šukutes (Pectinidae), jūrinius pilvakojus moliuskus ir dygiaodžius, kurie nėra maitinamosios terpės filtruotojai ir kurie surinkti (sugauti) konkrečiai kategorijai nepriskirtose auginimo teritorijose); |
| --- | --- |

(j)

jie yra iš auginimo teritorijos, kuri pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 (16) 52 straipsnį jų rinkimo metu priskiriama [A] [B] arba [C] kategorijai (nurodykite auginimo teritorijos klasifikaciją rinkimo metu) (išskyrus šukutes (Pectinidae), jūrinius pilvakojus moliuskus ir dygiaodžius, kurie nėra maitinamosios terpės filtruotojai ir kurie surinkti (sugauti) konkrečiai kategorijai nepriskirtose auginimo teritorijose);

| (k) | buvo sėkmingai atlikta oficiali kontrolė, nustatyta (4)[Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 51–66 straipsniuose arba Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/624 (17) 11 straipsnyje] (4)[Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 69, 70 ir 71 straipsniuose]; |
| --- | --- |

(k)

buvo sėkmingai atlikta oficiali kontrolė, nustatyta (4)[Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 51–66 straipsniuose arba Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/624 (17) 11 straipsnyje] (4)[Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/627 69, 70 ir 71 straipsniuose];

| (l) | jie atitinka gyviems gyvūnams ir jų produktams taikomas garantijas, numatytas pagal Tarybos direktyvos 96/23/EB (18) 29 straipsnį pateiktuose liekanų kontrolės planuose, ir atitinkami gyvūnai ir produktai yra įtraukti į Komisijos sprendimą 2011/163/ES (19) dėl atitinkamos kilmės šalies; |
| --- | --- |

(l)

jie atitinka gyviems gyvūnams ir jų produktams taikomas garantijas, numatytas pagal Tarybos direktyvos 96/23/EB (18) 29 straipsnį pateiktuose liekanų kontrolės planuose, ir atitinkami gyvūnai ir produktai yra įtraukti į Komisijos sprendimą 2011/163/ES (19) dėl atitinkamos kilmės šalies;

| (m) | jie buvo pagaminti sąlygomis, užtikrinančiomis, kad nebūtų viršijama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 396/2005 (20) nustatyta didžiausia leidžiamoji pesticidų koncentracija ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 1881/2006 (21) nustatyta didžiausia leidžiamoji teršalų koncentracija. |
| --- | --- |

(m)

jie buvo pagaminti sąlygomis, užtikrinančiomis, kad nebūtų viršijama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 396/2005 (20) nustatyta didžiausia leidžiamoji pesticidų koncentracija ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 1881/2006 (21) nustatyta didžiausia leidžiamoji teršalų koncentracija.

| (2)[II.2. | Gyvūnų sveikatos patvirtinimas dėl į sąrašą įtrauktų (3)rūšių gyvų dvigeldžių moliuskų, skirtų žmonėms vartoti, ir gyvūninių produktų iš tų moliuskų, skirtų toliau perdirbti Sąjungoje prieš vartojant žmonėms, išskyrus laukinius moliuskus bei jų produktus, iškrautus iš žvejybos laivų
  Aš, toliau pasirašęs valstybinis veterinarijos gydytojas, patvirtinu:






  II.2.1 | Remiantis oficialia informacija, (4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus I dalies I.27 langelyje nurodytus gyvus vandens gyvūnus, gauti iš gyvūnų, kurie] atitinka šiuos gyvūnų sveikatos reikalavimus:






  II.2.1.1 | jie kilę iš (4)[ūkio] (4)[buveinės], kuriam (-iai) netaikomos nacionalinės ribojamosios priemonės dėl priežasčių, susijusių su gyvūnų sveikata, arba dėl pasitaikančio anomalaus gaištamumo, kurio priežastis nenustatyta, įskaitant Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 (22) I priede nurodytas atitinkamas į sąrašą įtrauktas ligas ir naujas ligas; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)[II.2.

Gyvūnų sveikatos patvirtinimas dėl į sąrašą įtrauktų (3)rūšių gyvų dvigeldžių moliuskų, skirtų žmonėms vartoti, ir gyvūninių produktų iš tų moliuskų, skirtų toliau perdirbti Sąjungoje prieš vartojant žmonėms, išskyrus laukinius moliuskus bei jų produktus, iškrautus iš žvejybos laivų

Aš, toliau pasirašęs valstybinis veterinarijos gydytojas, patvirtinu:

II.2.1

Remiantis oficialia informacija, (4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus I dalies I.27 langelyje nurodytus gyvus vandens gyvūnus, gauti iš gyvūnų, kurie] atitinka šiuos gyvūnų sveikatos reikalavimus:

II.2.1.1

jie kilę iš (4)[ūkio] (4)[buveinės], kuriam (-iai) netaikomos nacionalinės ribojamosios priemonės dėl priežasčių, susijusių su gyvūnų sveikata, arba dėl pasitaikančio anomalaus gaištamumo, kurio priežastis nenustatyta, įskaitant Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 (22) I priede nurodytas atitinkamas į sąrašą įtrauktas ligas ir naujas ligas;

| II.2.1.2 | (4)[vandens gyvūnai neskirti žudyti] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, gauti iš gyvūnų, kurie nebuvo skirti žudyti] pagal nacionalinę ligų, įskaitant Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 I priede nurodytas atitinkamas į sąrašą įtrauktas ligas ir naujas ligas, likvidavimo programą. |
| --- | --- |

II.2.1.2

(4)[vandens gyvūnai neskirti žudyti] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, gauti iš gyvūnų, kurie nebuvo skirti žudyti] pagal nacionalinę ligų, įskaitant Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 I priede nurodytas atitinkamas į sąrašą įtrauktas ligas ir naujas ligas, likvidavimo programą.

| (4)[II.2.2. | (4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti akvakultūros gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš akvakultūros gyvūnų, išskyrus I dalies I.27 langelyje nurodytus gyvus akvakultūros gyvūnus, gauti iš gyvūnų, kurie] atitinka šiuos reikalavimus:






  II.2.2.1 | jie yra iš akvakultūros ūkio, kuris yra (4)[įregistruotas] (4)[patvirtintas] kilmės trečiosios šalies ar teritorijos kompetentingos institucijos ir jos prižiūrimas ir kuriame įdiegta sistema, kurioje bent 3 metus tvarkomi ir saugomi naujausi įrašai su informacija apie:






  (i) | ūkyje esančių akvakultūros gyvūnų rūšis, kategorijas ir skaičių; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)[II.2.2.

(4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti akvakultūros gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš akvakultūros gyvūnų, išskyrus I dalies I.27 langelyje nurodytus gyvus akvakultūros gyvūnus, gauti iš gyvūnų, kurie] atitinka šiuos reikalavimus:

II.2.2.1

jie yra iš akvakultūros ūkio, kuris yra (4)[įregistruotas] (4)[patvirtintas] kilmės trečiosios šalies ar teritorijos kompetentingos institucijos ir jos prižiūrimas ir kuriame įdiegta sistema, kurioje bent 3 metus tvarkomi ir saugomi naujausi įrašai su informacija apie:

(i)

ūkyje esančių akvakultūros gyvūnų rūšis, kategorijas ir skaičių;

| (ii) | vandens gyvūnų perkėlimą į ūkį ir akvakultūros gyvūnų perkėlimą iš jo; |
| --- | --- |

(ii)

vandens gyvūnų perkėlimą į ūkį ir akvakultūros gyvūnų perkėlimą iš jo;

| (iii) | gaištamumą ūkyje; |
| --- | --- |

(iii)

gaištamumą ūkyje;

| II.2.2.2 | jie yra iš akvakultūros ūkio, kuriame veterinarijos gydytojas reguliariai atlieka gyvūnų sveikatos patikrinimus, kad nustatytų požymius, patvirtinančius atitinkamų Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 I priede nurodytų į sąrašą įtrauktų ligų ir naujų ligų atvejus, ir gautų apie juos informacijos tokiu dažnumu, kuris būtų proporcingas ūkio keliamai rizikai.] |
| --- | --- |

II.2.2.2

jie yra iš akvakultūros ūkio, kuriame veterinarijos gydytojas reguliariai atlieka gyvūnų sveikatos patikrinimus, kad nustatytų požymius, patvirtinančius atitinkamų Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 I priede nurodytų į sąrašą įtrauktų ligų ir naujų ligų atvejus, ir gautų apie juos informacijos tokiu dažnumu, kuris būtų proporcingas ūkio keliamai rizikai.]

| II.2.3 | Bendrieji gyvūnų sveikatos reikalavimai

  (4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus I dalies I.27 langelyje nurodytus gyvus vandens gyvūnus, gauti iš gyvūnų, kurie] atitinka šiuos gyvūnų sveikatos reikalavimus:







  (4)(6)[II.2.3.1. | jiems taikomi II.2.4 dalies reikalavimai ir jie kilę iš (4)[šalies] (4)[teritorijos], (4)[zonos] (4)[laikymo vietos], kurios (5)kodas: __ __ - __, kuri šio veterinarijos arba oficialaus sertifikato išdavimo dieną yra įtraukta į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 (23) XXI priedo 1 dalies sąrašą dėl tų (4)[vandens gyvūnų] (4)[gyvūninių produktų iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus] įvežimo į Sąjungą];] |
| --- | --- | --- |

II.2.3

(4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus I dalies I.27 langelyje nurodytus gyvus vandens gyvūnus, gauti iš gyvūnų, kurie] atitinka šiuos gyvūnų sveikatos reikalavimus:

(4)(6)[II.2.3.1.

jiems taikomi II.2.4 dalies reikalavimai ir jie kilę iš (4)[šalies] (4)[teritorijos], (4)[zonos] (4)[laikymo vietos], kurios (5)kodas: __ __ - __, kuri šio veterinarijos arba oficialaus sertifikato išdavimo dieną yra įtraukta į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 (23) XXI priedo 1 dalies sąrašą dėl tų (4)[vandens gyvūnų] (4)[gyvūninių produktų iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus] įvežimo į Sąjungą];]

| (4)(6)[II.2.3.2. | jie yra vandens gyvūnai, kuriuos per 72 valandas iki pakrovimo išsiuntimui į Sąjungą kliniškai patikrino valstybinis veterinarijos gydytojas. Per patikrinimą gyvūnai neturėjo jokių užkrečiamosios ligos klinikinių simptomų ir, remiantis atitinkamais ūkio įrašais, ligos požymių nenustatyta;] |
| --- | --- |

(4)(6)[II.2.3.2.

jie yra vandens gyvūnai, kuriuos per 72 valandas iki pakrovimo išsiuntimui į Sąjungą kliniškai patikrino valstybinis veterinarijos gydytojas. Per patikrinimą gyvūnai neturėjo jokių užkrečiamosios ligos klinikinių simptomų ir, remiantis atitinkamais ūkio įrašais, ligos požymių nenustatyta;]

| II.2.3.3 | jie yra vandens gyvūnai, siunčiami tiesiai iš kilmės vietos į Sąjungą; |
| --- | --- |

II.2.3.3

jie yra vandens gyvūnai, siunčiami tiesiai iš kilmės vietos į Sąjungą;

| II.2.3.4 | jie neturėjo sąlyčio su prastesnės sveikatos būklės vandens gyvūnais. |
| --- | --- |

II.2.3.4

jie neturėjo sąlyčio su prastesnės sveikatos būklės vandens gyvūnais.

| arba
  (4)(6)
  [II.2.4. | Konkretūs sveikatos reikalavimai |
| --- | --- |

arba
  (4)(6)
  [II.2.4.

| (4)[II.2.4.1. | Reikalavimai, taikomi (3)rūšims, kurios įtrauktos į sąrašą dėl Mikrocytos mackini infekcijos arba Perkinsus marinus infekcijos

  (4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, nurodytus I dalies I.27 langelyje], gauti iš gyvūnų, kurie yra kilę iš (4)[šalies] (4)[teritorijos] (4)[zonos] (4)[laikymo vietos], paskelbtos neužkrėsta (4)[Mikrocytos mackini infekcija] (4)[Perkinsus marinus infekcija], laikantis sąlygų, kurios yra ne mažiau griežtos nei nustatytosios Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/689 (24) 66 straipsnyje arba 73 straipsnio 1 dalyje ir 2 dalies a punkte, ir, akvakultūros gyvūnų atveju, visi (3)į sąrašą dėl atitinkamos ligos (-ų) įtrauktų rūšių gyvūnai:






  (i) | įvežami iš kitos šalies, teritorijos, zonos ar laikymo vietos, kuri buvo paskelbta neužkrėsta ta pačia liga (-omis); |
| --- | --- | --- |

(4)[II.2.4.1.

(4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, nurodytus I dalies I.27 langelyje], gauti iš gyvūnų, kurie yra kilę iš (4)[šalies] (4)[teritorijos] (4)[zonos] (4)[laikymo vietos], paskelbtos neužkrėsta (4)[Mikrocytos mackini infekcija] (4)[Perkinsus marinus infekcija], laikantis sąlygų, kurios yra ne mažiau griežtos nei nustatytosios Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/689 (24) 66 straipsnyje arba 73 straipsnio 1 dalyje ir 2 dalies a punkte, ir, akvakultūros gyvūnų atveju, visi (3)į sąrašą dėl atitinkamos ligos (-ų) įtrauktų rūšių gyvūnai:

(i)

įvežami iš kitos šalies, teritorijos, zonos ar laikymo vietos, kuri buvo paskelbta neužkrėsta ta pačia liga (-omis);

| (ii) | nėra vakcinuoti nuo (4)[tos] (4)[tų] ligos (-ų).] |
| --- | --- |

(ii)

nėra vakcinuoti nuo (4)[tos] (4)[tų] ligos (-ų).]

| (4)(7)[II.2.4.2. | Reikalavimai, taikomi (3)rūšims, kurios įtrauktos į sąrašą dėl Marteilia refringens sukeltos infekcijos, Bonamia exitiosa infekcijos arba Bonamia ostreae infekcijos

  (4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, nurodytus I dalies I.27 langelyje, gauti iš gyvūnų, kurie] yra kilę iš (4)[šalies] (4)[teritorijos] (4)[zonos] (4)[laikymo vietos], paskelbtos neužkrėsta (4)[Marteilia refringens sukelta infekcija] (4)[Bonamia exitiosa infekcija] (4)[Bonamia ostreae infekcija] pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/689 II dalies 4 skyrių, ir, akvakultūros gyvūnų atveju, visi (3)į sąrašą dėl atitinkamos ligos (-ų) įtrauktų rūšių gyvūnai:






  — | įvežami iš kitos šalies, teritorijos, zonos ar laikymo vietos, kuri buvo paskelbta neužkrėsta ta pačia liga (-omis); |
| --- | --- | --- |

(4)(7)[II.2.4.2.

(4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, nurodytus I dalies I.27 langelyje, gauti iš gyvūnų, kurie] yra kilę iš (4)[šalies] (4)[teritorijos] (4)[zonos] (4)[laikymo vietos], paskelbtos neužkrėsta (4)[Marteilia refringens sukelta infekcija] (4)[Bonamia exitiosa infekcija] (4)[Bonamia ostreae infekcija] pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/689 II dalies 4 skyrių, ir, akvakultūros gyvūnų atveju, visi (3)į sąrašą dėl atitinkamos ligos (-ų) įtrauktų rūšių gyvūnai:

—

įvežami iš kitos šalies, teritorijos, zonos ar laikymo vietos, kuri buvo paskelbta neužkrėsta ta pačia liga (-omis);

| — | nėra vakcinuoti nuo (4)[tos] (4)[tų] ligos (-ų).] |
| --- | --- |

—

nėra vakcinuoti nuo (4)[tos] (4)[tų] ligos (-ų).]

| (4)(8)[II.2.4.3. | Reikalavimai, taikomi (9)rūšims, imlioms austrių herpeso viruso 1 μvar (OsHV-1 μvar) infekcijai

  (4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, nurodytus I dalies I.27 langelyje, buvo gauti iš gyvūnų, kurie] kilę iš (4)[šalies] (4)[teritorijos] (4)[zonos] (4)[laikymo vietos], kuri atitinka sveikatos garantijas dėl OsHV-1 μvar, būtinas, kad būtų laikomasi paskirties valstybėje narėje taikomų nacionalinių priemonių pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 175 straipsnį, ir dėl kurių valstybė narė arba jos dalis yra įtraukta į Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2021/260 (25)
  (4)[I priedą] (4)[II priedą].]] |
| --- | --- |

(4)(8)[II.2.4.3.

(4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, nurodytus I dalies I.27 langelyje, buvo gauti iš gyvūnų, kurie] kilę iš (4)[šalies] (4)[teritorijos] (4)[zonos] (4)[laikymo vietos], kuri atitinka sveikatos garantijas dėl OsHV-1 μvar, būtinas, kad būtų laikomasi paskirties valstybėje narėje taikomų nacionalinių priemonių pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 175 straipsnį, ir dėl kurių valstybė narė arba jos dalis yra įtraukta į Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2021/260 (25)
  (4)[I priedą] (4)[II priedą].]]

| arba
  (4)(6)
  [II.2.4. | Konkretūs sveikatos reikalavimai

  (4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, nurodytus I dalies I.27 langelyje, buvo gauti iš gyvūnų, kurie] yra skirti maisto iš vandens gyvūnų ir ligų kontrolės ūkiui Sąjungoje, patvirtintam pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/691 (26) 11 straipsnį, jei jie skirti perdirbimui žmonėms vartoti.] |
| --- | --- |

arba
  (4)(6)
  [II.2.4.

(4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, nurodytus I dalies I.27 langelyje, buvo gauti iš gyvūnų, kurie] yra skirti maisto iš vandens gyvūnų ir ligų kontrolės ūkiui Sąjungoje, patvirtintam pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/691 (26) 11 straipsnį, jei jie skirti perdirbimui žmonėms vartoti.]

| II.2.5 | Kiek man žinoma ir kaip deklaravo veiklos vykdytojas, (4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus I dalies I.27 langelyje nurodytus gyvus vandens gyvūnus, buvo gauti iš gyvūnų, kurie] kilę iš (4)[ūkio] (4)[buveinės], kuriame (-ioje):






  (i) | nėra anomalaus gaištamumo atvejų, kurių priežastis nenustatyta, ir |
| --- | --- | --- |

II.2.5

Kiek man žinoma ir kaip deklaravo veiklos vykdytojas, (4)[I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai] (4)[gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus I dalies I.27 langelyje nurodytus gyvus vandens gyvūnus, buvo gauti iš gyvūnų, kurie] kilę iš (4)[ūkio] (4)[buveinės], kuriame (-ioje):

(i)

nėra anomalaus gaištamumo atvejų, kurių priežastis nenustatyta, ir

| (ii) | gyvūnai neturėjo sąlyčio su
  (3)
  į sąrašą įtrauktų rūšių vandens gyvūnais, kurie neatitiko II.2.1 punkte nurodytų reikalavimų. |
| --- | --- |

(ii)

gyvūnai neturėjo sąlyčio su
  (3)
  į sąrašą įtrauktų rūšių vandens gyvūnais, kurie neatitiko II.2.1 punkte nurodytų reikalavimų.

| II.2.6 | Vežimo reikalavimai
  Buvo imtasi priemonių, kad I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai būtų vežami pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 167 ir 168 straipsniuose išdėstytus reikalavimus, visų pirma, kad:






  II.2.6.1 | kai gyvūnai vežami vandenyje, vanduo nebūtų keičiamas trečiojoje šalyje ar teritorijoje, zonoje ar laikymo vietoje, kuri nėra įtraukta į tam tikros rūšies ir kategorijos vandens gyvūnų, kuriuos leidžiama įvežti į Sąjungą, sąrašą; |
| --- | --- | --- |

II.2.6

Buvo imtasi priemonių, kad I dalies I.27 langelyje nurodyti vandens gyvūnai būtų vežami pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 167 ir 168 straipsniuose išdėstytus reikalavimus, visų pirma, kad:

II.2.6.1

kai gyvūnai vežami vandenyje, vanduo nebūtų keičiamas trečiojoje šalyje ar teritorijoje, zonoje ar laikymo vietoje, kuri nėra įtraukta į tam tikros rūšies ir kategorijos vandens gyvūnų, kuriuos leidžiama įvežti į Sąjungą, sąrašą;

| II.2.6.2 | gyvūnai būtų vežami sąlygomis, kurios nekelia pavojaus jų sveikatos būklei, visų pirma:






  i) | vežant gyvūnus vandenyje, jų sveikatos būklė nepakinta; |
| --- | --- | --- |

II.2.6.2

gyvūnai būtų vežami sąlygomis, kurios nekelia pavojaus jų sveikatos būklei, visų pirma:

i)

vežant gyvūnus vandenyje, jų sveikatos būklė nepakinta;

| ii) | transporto priemonės ir konteineriai pagaminti taip, kad vežant vandens gyvūnus nebūtų pakenkta jų sveikatos būklei; |
| --- | --- |

ii)

transporto priemonės ir konteineriai pagaminti taip, kad vežant vandens gyvūnus nebūtų pakenkta jų sveikatos būklei;

| iii) | (4)[konteineris] (4)[skiaurinis laivas] prieš pakrovimą išsiuntimui į Sąjungą (4)[nebuvo naudotas], (4)[išvalytas ir dezinfekuotas, laikantis kilmės (4)[trečiosios šalies] (4)[teritorijos] kompetentingos institucijos patvirtinto protokolo]; |
| --- | --- |

iii)

(4)[konteineris] (4)[skiaurinis laivas] prieš pakrovimą išsiuntimui į Sąjungą (4)[nebuvo naudotas], (4)[išvalytas ir dezinfekuotas, laikantis kilmės (4)[trečiosios šalies] (4)[teritorijos] kompetentingos institucijos patvirtinto protokolo];

| II.2.6.3 | nuo pakrovimo kilmės vietoje iki atvežimo į Sąjungą siuntoje esantys gyvūnai nebūtų vežami tame pačiame vandenyje ar (4)[konteineryje] (4)[skiauriniame laive] kartu su prastesnės sveikatos būklės vandens gyvūnais arba su gyvūnais, kurie neskirti įvežti į Sąjungą; |
| --- | --- |

II.2.6.3

nuo pakrovimo kilmės vietoje iki atvežimo į Sąjungą siuntoje esantys gyvūnai nebūtų vežami tame pačiame vandenyje ar (4)[konteineryje] (4)[skiauriniame laive] kartu su prastesnės sveikatos būklės vandens gyvūnais arba su gyvūnais, kurie neskirti įvežti į Sąjungą;

| II.2.6.4 | jeigu reikia pakeisti vandenį (4)[šalyje] (4)[teritorijoje] (4)[zonoje] (4)[laikymo vietoje], kuri nėra įtraukta į tam tikros rūšies ir kategorijos vandens gyvūnų, kuriuos leidžiama įvežti į Sąjungą, sąrašą, tai būtų daroma tik (4)[jei vežama sausuma – (4)[trečiosios šalies] (4)[teritorijos], kurioje keičiamas vanduo, kompetentingos institucijos patvirtintuose vandens keitimo punktuose] (4)[jei vežama skiauriniu laivu, bent 10 km atstumu nuo bet kokio akvakultūros ūkio, esančio kelionės iš kilmės vietos į paskirties vietą Sąjungoje maršrute]. |
| --- | --- |

II.2.6.4

jeigu reikia pakeisti vandenį (4)[šalyje] (4)[teritorijoje] (4)[zonoje] (4)[laikymo vietoje], kuri nėra įtraukta į tam tikros rūšies ir kategorijos vandens gyvūnų, kuriuos leidžiama įvežti į Sąjungą, sąrašą, tai būtų daroma tik (4)[jei vežama sausuma – (4)[trečiosios šalies] (4)[teritorijos], kurioje keičiamas vanduo, kompetentingos institucijos patvirtintuose vandens keitimo punktuose] (4)[jei vežama skiauriniu laivu, bent 10 km atstumu nuo bet kokio akvakultūros ūkio, esančio kelionės iš kilmės vietos į paskirties vietą Sąjungoje maršrute].

| II.2.7 | Ženklinimo reikalavimai
  Buvo imtasi priemonių, kad (4)[transporto priemonės] (4)[konteineriai] būtų paženklintos (-i) pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 169 straipsnį, visų pirma, kad:






  II.2.7.1 | siunta būtų paženklinta (4)[įskaitoma ir matoma etikete konteinerio išorėje] (4)[jei vežama skiauriniu laivu, įrašu laivo manifeste], kad siuntą būtų galima aiškiai susieti su šiuo veterinarijos arba oficialiu sertifikatu; |
| --- | --- | --- |

II.2.7

Buvo imtasi priemonių, kad (4)[transporto priemonės] (4)[konteineriai] būtų paženklintos (-i) pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 169 straipsnį, visų pirma, kad:

II.2.7.1

siunta būtų paženklinta (4)[įskaitoma ir matoma etikete konteinerio išorėje] (4)[jei vežama skiauriniu laivu, įrašu laivo manifeste], kad siuntą būtų galima aiškiai susieti su šiuo veterinarijos arba oficialiu sertifikatu;

| (4)[II.2.7.2. | gyviems vandens gyvūnams II.2.7.1 punkte nurodytoje įskaitomoje ir matomoje etiketėje nurodoma:






  a) | siuntos konteinerių skaičiaus duomenys; |
| --- | --- | --- |

(4)[II.2.7.2.

gyviems vandens gyvūnams II.2.7.1 punkte nurodytoje įskaitomoje ir matomoje etiketėje nurodoma:

a)

siuntos konteinerių skaičiaus duomenys;

| b) | kiekviename konteineryje esančių rūšių pavadinimai; |
| --- | --- |

b)

kiekviename konteineryje esančių rūšių pavadinimai;

| c) | kiekvienos rūšies gyvūnų skaičiaus kiekviename konteineryje duomenys; |
| --- | --- |

c)

kiekvienos rūšies gyvūnų skaičiaus kiekviename konteineryje duomenys;

| d) | toks teiginys: „Europos Sąjungoje žmonėms vartoti skirti gyvi moliuskai“;] |
| --- | --- |

d)

toks teiginys: „Europos Sąjungoje žmonėms vartoti skirti gyvi moliuskai“;]

| (4)[II.2.7.3. | Jei tai gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, II.2.7.1 punkte nurodytoje įskaitomoje ir matomoje etiketėje pateikiamas bent toks įrašas:
  „Europos Sąjungoje žmonėms vartoti skirti toliau perdirbti moliuskai“.] |
| --- | --- |

(4)[II.2.7.3.

Jei tai gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, II.2.7.1 punkte nurodytoje įskaitomoje ir matomoje etiketėje pateikiamas bent toks įrašas:

„Europos Sąjungoje žmonėms vartoti skirti toliau perdirbti moliuskai“.]

| (4) (10)
  II.2.8 | Veterinarijos arba oficialaus sertifikato galiojimas
  Šis veterinarijos arba oficialus sertifikatas galioja 10 dienų nuo jo išdavimo dienos. Jei vandens gyvūnai vežami vandens keliu ir (arba) jūra, šis 10 dienų laikotarpis gali būti pratęstas tiek, kiek trunka kelionė vandens keliu ir (arba) jūra. |
| --- | --- |

(4) (10)
  II.2.8

Šis veterinarijos arba oficialus sertifikatas galioja 10 dienų nuo jo išdavimo dienos. Jei vandens gyvūnai vežami vandens keliu ir (arba) jūra, šis 10 dienų laikotarpis gali būti pratęstas tiek, kiek trunka kelionė vandens keliu ir (arba) jūra.

Pastabos

Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos, visų pirma pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnio 4 dalį kartu su to Protokolo 2 priedu, šiame veterinarijos arba oficialiame sertifikate nuorodos į Europos Sąjungą suprantamos ir kaip nuorodos į Jungtinę Karalystę, kiek tai susiję su Šiaurės Airija.

Šis veterinarijos arba oficialus sertifikatas skirtas įvežti į Sąjungą gyvus dvigeldžius moliuskus ir iš tų gyvūnų pagamintus gyvūninius produktus, įskaitant atvejus, kai Sąjunga nėra galutinė tokių gyvų dvigeldžių moliuskų ir jų produktų paskirties vieta.

Vandens gyvūnai – gyvūnai, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 (27) 4 straipsnio 3 punkte. Akvakultūros gyvūnai – akvakultūros sąlygomis laikomi vandens gyvūnai, apibrėžti Reglamento (ES) 2016/429 4 straipsnio 7 punkte.

Tolesnis perdirbimas – prieš pateikiant rinkai žmonėms vartoti taikomos bet kokios priemonės ir metodai, turintys įtakos anatominiam vientisumui, t y. kraujo nuleidimas, išskrodimas, galvos nukirtimas, pjaustymas ir filė gamyba, po kurių lieka atliekos arba šalutiniai produktai, galintys sukelti ligos išplitimo riziką.

Visi vandens gyvūnai ir gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, kuriems taikomas šio veterinarijos arba oficialaus sertifikato II.2.4 punktas, turi būti kilę iš šalies, teritorijos, zonos, laikymo vietos, nurodytos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XXI priedo 1 dalies lentelės 2 skiltyje.

Veterinarijos arba oficialaus sertifikato II.2.4 dalis netaikoma toliau išvardytiems vandens gyvūnams, todėl jie gali būti kilę iš šalies arba jos regiono, kuri (-is) yra įtraukta (-as) į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/405 VIII priedo sąrašą:

| a) | moliuskams, kurie tuo tikslu yra supakuoti ir paženklinti kaip skirti vartoti žmonėms pagal Reglamente (EB) Nr. 853/2004 tiems gyvūnams nustatytus konkrečius reikalavimus ir, grąžinus juos į vandens aplinką, jie nebegalėtų išgyventi kaip gyvi gyvūnai; |
| --- | --- |

a)

moliuskams, kurie tuo tikslu yra supakuoti ir paženklinti kaip skirti vartoti žmonėms pagal Reglamente (EB) Nr. 853/2004 tiems gyvūnams nustatytus konkrečius reikalavimus ir, grąžinus juos į vandens aplinką, jie nebegalėtų išgyventi kaip gyvi gyvūnai;

| b) | moliuskams, skirtiems žmonėms vartoti toliau jų neperdirbant, jeigu jie yra supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, atitinkančias Reglamente (EB) Nr. 853/2004 išdėstytus tokioms pakuotėms taikomus reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

moliuskams, skirtiems žmonėms vartoti toliau jų neperdirbant, jeigu jie yra supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, atitinkančias Reglamente (EB) Nr. 853/2004 išdėstytus tokioms pakuotėms taikomus reikalavimus;

| c) | moliuskams, kurie tuo tikslu yra supakuoti ir paženklinti kaip skirti vartoti žmonėms pagal Reglamente (EB) Nr. 853/2004 tiems gyvūnams nustatytus konkrečius reikalavimus ir jie yra skirti toliau perdirbti jų laikinai nesaugant perdirbimo vietoje. |
| --- | --- |

c)

moliuskams, kurie tuo tikslu yra supakuoti ir paženklinti kaip skirti vartoti žmonėms pagal Reglamente (EB) Nr. 853/2004 tiems gyvūnams nustatytus konkrečius reikalavimus ir jie yra skirti toliau perdirbti jų laikinai nesaugant perdirbimo vietoje.

Šis veterinarijos arba oficialus sertifikatas pildomas vadovaujantis Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 I priedo 4 skyriuje pateiktomis sertifikatų pildymo pastabomis.

I dalis.

| I.8 langelis. | Kilmės regionas: nurodyti auginimo teritoriją ir jos klasifikaciją rinkimo metu, išskyrus šukutes (Pectinidae), jūrinius pilvakojus moliuskus ir dygiaodžius, surinktus konkrečiai kategorijai nepriskirtose auginimo teritorijose. |
| --- | --- |

I.8 langelis.

Kilmės regionas: nurodyti auginimo teritoriją ir jos klasifikaciją rinkimo metu, išskyrus šukutes (Pectinidae), jūrinius pilvakojus moliuskus ir dygiaodžius, surinktus konkrečiai kategorijai nepriskirtose auginimo teritorijose.

II dalis.

| (1) | Šio sertifikato II.1 dalis netaikoma šalims, kurios taiko specialius visuomenės sveikatos sertifikavimo reikalavimus, nustatytus lygiavertiškumo susitarimuose arba kituose Sąjungos teisės aktuose. |
| --- | --- |

(1)

Šio sertifikato II.1 dalis netaikoma šalims, kurios taiko specialius visuomenės sveikatos sertifikavimo reikalavimus, nustatytus lygiavertiškumo susitarimuose arba kituose Sąjungos teisės aktuose.

| (2) | Šio veterinarijos arba oficialaus sertifikato II.2 dalis netaikoma ir turi būti išbraukiama, jei siuntą sudaro: a) kitų rūšių, nei įtrauktos į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1882 (28) priedo sąrašą, gyvūnai arba b) laukiniai vandens gyvūnai ir gyvūniniai produktai iš tų vandens gyvūnų, kurie iškrauti iš žvejybos laivų ir skirti tiesiogiai žmonėms vartoti; arba c) gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, paruošti tiesiogiai žmonėms vartoti be tolesnio perdirbimo Sąjungoje. |
| --- | --- |

(2)

Šio veterinarijos arba oficialaus sertifikato II.2 dalis netaikoma ir turi būti išbraukiama, jei siuntą sudaro: a) kitų rūšių, nei įtrauktos į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1882 (28) priedo sąrašą, gyvūnai arba b) laukiniai vandens gyvūnai ir gyvūniniai produktai iš tų vandens gyvūnų, kurie iškrauti iš žvejybos laivų ir skirti tiesiogiai žmonėms vartoti; arba c) gyvūniniai produktai iš vandens gyvūnų, išskyrus gyvus vandens gyvūnus, paruošti tiesiogiai žmonėms vartoti be tolesnio perdirbimo Sąjungoje.

| (3) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1882 priedo lentelės 3 ir 4 skiltyse išvardytos rūšys. Į 4 skiltį įtrauktos užkrato pernešėjų rūšys laikomos užkrato pernešėjais, jei jos atitinka Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 171 straipsnyje nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(3)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1882 priedo lentelės 3 ir 4 skiltyse išvardytos rūšys. Į 4 skiltį įtrauktos užkrato pernešėjų rūšys laikomos užkrato pernešėjais, jei jos atitinka Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 171 straipsnyje nustatytas sąlygas.

| (4) | Palikti tinkamą įrašą / išbraukti, jei netaikoma. Jei tai II.2.4.1 dalis, išbraukti neleidžiama, jei siuntoje yra rūšių, kurios įtrauktos į sąrašą dėl Mikrocytos mackini infekcijos arba Perkinsus marinus infekcijos, gyvūnų, išskyrus 6 išnašoje nurodytomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(4)

Palikti tinkamą įrašą / išbraukti, jei netaikoma. Jei tai II.2.4.1 dalis, išbraukti neleidžiama, jei siuntoje yra rūšių, kurios įtrauktos į sąrašą dėl Mikrocytos mackini infekcijos arba Perkinsus marinus infekcijos, gyvūnų, išskyrus 6 išnašoje nurodytomis aplinkybėmis.

| (5) | Nurodyti trečiosios šalies / teritorijos / zonos / laikymo vietos kodą, nurodytą Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XXI priedo 1 dalies lentelės 2 skiltyje. |
| --- | --- |

(5)

Nurodyti trečiosios šalies / teritorijos / zonos / laikymo vietos kodą, nurodytą Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XXI priedo 1 dalies lentelės 2 skiltyje.

| (6) | Šio sertifikato II.2.3.1, II.2.3.2 ir II.2.4 punktai netaikomi ir turi būti išbraukti, jei siuntoje yra tik toliau išvardyti vandens gyvūnai:






  a) | moliuskai, kurie tuo tikslu yra supakuoti ir paženklinti kaip skirti vartoti žmonėms pagal Reglamente (EB) Nr. 853/2004 tiems gyvūnams nustatytus konkrečius reikalavimus ir, grąžinus juos į vandens aplinką, jie nebegalėtų išgyventi kaip gyvi gyvūnai; |
| --- | --- | --- |

(6)

Šio sertifikato II.2.3.1, II.2.3.2 ir II.2.4 punktai netaikomi ir turi būti išbraukti, jei siuntoje yra tik toliau išvardyti vandens gyvūnai:

a)

moliuskai, kurie tuo tikslu yra supakuoti ir paženklinti kaip skirti vartoti žmonėms pagal Reglamente (EB) Nr. 853/2004 tiems gyvūnams nustatytus konkrečius reikalavimus ir, grąžinus juos į vandens aplinką, jie nebegalėtų išgyventi kaip gyvi gyvūnai;

| b) | moliuskai, skirti žmonėms vartoti toliau jų neperdirbant, jeigu jie yra supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, atitinkančias Reglamente (EB) Nr. 853/2004 išdėstytus tokioms pakuotėms taikomus reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

moliuskai, skirti žmonėms vartoti toliau jų neperdirbant, jeigu jie yra supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, atitinkančias Reglamente (EB) Nr. 853/2004 išdėstytus tokioms pakuotėms taikomus reikalavimus;

| c) | moliuskai, kurie tuo tikslu yra supakuoti ir paženklinti kaip skirti vartoti žmonėms pagal Reglamente (EB) Nr. 853/2004 tiems gyvūnams nustatytus konkrečius reikalavimus ir jie yra skirti toliau perdirbti jų laikinai nesaugant perdirbimo vietoje. |
| --- | --- |

c)

moliuskai, kurie tuo tikslu yra supakuoti ir paženklinti kaip skirti vartoti žmonėms pagal Reglamente (EB) Nr. 853/2004 tiems gyvūnams nustatytus konkrečius reikalavimus ir jie yra skirti toliau perdirbti jų laikinai nesaugant perdirbimo vietoje.

| (7) | Taikoma tik tuo atveju, jei paskirties valstybė narė / zona / laikymo vieta Sąjungoje turi C kategorijos liga, kaip apibrėžta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1882 1 straipsnio 3 punkte, neužkrėstos teritorijos statusą arba joje vykdoma pasirenkamoji likvidavimo programa, nustatyta pagal Reglamento (ES) 2016/429 31 straipsnio 2 dalį, kitais atvejais išbraukti. |
| --- | --- |

(7)

Taikoma tik tuo atveju, jei paskirties valstybė narė / zona / laikymo vieta Sąjungoje turi C kategorijos liga, kaip apibrėžta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1882 1 straipsnio 3 punkte, neužkrėstos teritorijos statusą arba joje vykdoma pasirenkamoji likvidavimo programa, nustatyta pagal Reglamento (ES) 2016/429 31 straipsnio 2 dalį, kitais atvejais išbraukti.

| (8) | Taikoma, jei paskirties valstybė narė Sąjungoje arba jos dalis patvirtino nacionalines priemones dėl konkrečios ligos, įtrauktos į Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2021/260 I arba II priedo sąrašą, kitu atveju išbraukti. |
| --- | --- |

(8)

Taikoma, jei paskirties valstybė narė Sąjungoje arba jos dalis patvirtino nacionalines priemones dėl konkrečios ligos, įtrauktos į Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2021/260 I arba II priedo sąrašą, kitu atveju išbraukti.

| (9) | Ligai imlios rūšys, nurodytos Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2021/260 III priedo lentelės antroje skiltyje. |
| --- | --- |

(9)

Ligai imlios rūšys, nurodytos Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2021/260 III priedo lentelės antroje skiltyje.

| (10) | Taikoma tik gyvų vandens gyvūnų siuntoms. |
| --- | --- |

(10)

Taikoma tik gyvų vandens gyvūnų siuntoms.

| (11) | Turi pasirašyti:






  — | valstybinis veterinarijos gydytojas, kai II.2 dalis „Gyvūnų sveikatos patvirtinimas“ neišbraukiama; |
| --- | --- | --- |

(11)

Turi pasirašyti:

—

valstybinis veterinarijos gydytojas, kai II.2 dalis „Gyvūnų sveikatos patvirtinimas“ neišbraukiama;

| — | sertifikuojantysis pareigūnas arba valstybinis veterinarijos gydytojas, kai II.2 dalis „Gyvūnų sveikatos patvirtinimas“ išbraukiama. |
| --- | --- |

—

sertifikuojantysis pareigūnas arba valstybinis veterinarijos gydytojas, kai II.2 dalis „Gyvūnų sveikatos patvirtinimas“ išbraukiama.

[Valstybinis veterinarijos gydytojas](4)(11) / [Sertifikuojantysis pareigūnas](4)(11)

Vardas, pavardė (didžiosiomis raidėmis)

Data

Kvalifikacija ir pareigos

Antspaudas

Parašas

“;

| c) | 46 skyrius pakeičiamas taip:

  „
  46 SKYRIUS


  ŽMONĖMS VARTOTI SKIRTŲ LABAI RAFINUOTŲ PRODUKTŲ, APRAŠYTŲ REGLAMENTO (EB) NR. 853/2004 III PRIEDO XVI SKIRSNYJE, ĮVEŽIMO Į SĄJUNGĄ OFICIALAUS SERTIFIKATO PAVYZDYS (HRP PAVYZDYS) | ŠALIS | HRP sertifikato pavyzdys |
| --- | --- | --- | --- |
| | II. Informacija apie sveikumą | II.a | Sertifikato numeris | II.b | IMSOC numeris |
| II dalis. Sertifikavimas | II.1 | Tinkamumo žmonių maistui patvirtinimas
  Aš, toliau pasirašęs (-iusi), pareiškiu, kad esu susipažinęs (-usi) su atitinkamais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 (29), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 852/2004 (30), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 (31) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (Oficialios kontrolės reglamento) (32) reikalavimais, ir patvirtinu, kad I dalyje aprašyti labai rafinuoti produktai buvo pagaminti pagal šiuos reikalavimus, visų pirma, kad jie:






  a) | yra iš ūkio (-ių), kuris (-ie) yra įregistruotas (-i), pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 5 straipsnį įgyvendina rizikos veiksnių analize ir svarbiųjų valdymo taškų (RVASVT) principais pagrįstą programą ir kuriame (-iuose) kompetentingos institucijos reguliariai atlieka auditą; |

c)

46 skyrius pakeičiamas taip:

„
  46 SKYRIUS

ŽMONĖMS VARTOTI SKIRTŲ LABAI RAFINUOTŲ PRODUKTŲ, APRAŠYTŲ REGLAMENTO (EB) NR. 853/2004 III PRIEDO XVI SKIRSNYJE, ĮVEŽIMO Į SĄJUNGĄ OFICIALAUS SERTIFIKATO PAVYZDYS (HRP PAVYZDYS)

Image 4

Image 5

ŠALIS

HRP sertifikato pavyzdys

II. Informacija apie sveikumą

II.a

Sertifikato numeris

II.b

IMSOC numeris

II dalis. Sertifikavimas

II.1

Aš, toliau pasirašęs (-iusi), pareiškiu, kad esu susipažinęs (-usi) su atitinkamais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 (29), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 852/2004 (30), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 (31) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (Oficialios kontrolės reglamento) (32) reikalavimais, ir patvirtinu, kad I dalyje aprašyti labai rafinuoti produktai buvo pagaminti pagal šiuos reikalavimus, visų pirma, kad jie:

a)

yra iš ūkio (-ių), kuris (-ie) yra įregistruotas (-i), pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 5 straipsnį įgyvendina rizikos veiksnių analize ir svarbiųjų valdymo taškų (RVASVT) principais pagrįstą programą ir kuriame (-iuose) kompetentingos institucijos reguliariai atlieka auditą;

| b) | buvo sutvarkyti ir, prireikus, paruošti, supakuoti ir higieniškai laikomi pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 II priedo reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

buvo sutvarkyti ir, prireikus, paruošti, supakuoti ir higieniškai laikomi pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 II priedo reikalavimus;

| c) | atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo XVI skirsnį ir |
| --- | --- |

c)

atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo XVI skirsnį ir

| d) (1) | jei tai amino rūgštys –






  i) | joms gaminti nebuvo naudoti žmogaus plaukai ir |
| --- | --- | --- |

d) (1)

jei tai amino rūgštys –

i)

joms gaminti nebuvo naudoti žmogaus plaukai ir

| ii) | jos atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 (33) nuostatas; |
| --- | --- |

ii)

jos atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 (33) nuostatas;

| e) (1) | jei tai riebalų produktai – užtikrinta, kad jie būtų apdoroti taikant vieną iš šių procesų:







  (1)i) | peresterinimą arba hidrolizę, trunkančius bent 20 minučių ne mažesnėje kaip 200 °C temperatūroje, veikiant atitinkamu reikiamo dydžio slėgiu, arba |
| --- | --- | --- |

e) (1)

jei tai riebalų produktai – užtikrinta, kad jie būtų apdoroti taikant vieną iš šių procesų:

(1)i)

peresterinimą arba hidrolizę, trunkančius bent 20 minučių ne mažesnėje kaip 200 °C temperatūroje, veikiant atitinkamu reikiamo dydžio slėgiu, arba

| (1)ii) | muilinimą naudojant 12 M NaOH, partijomis 95 °C temperatūroje tris valandas arba ištisiniu procesu 140 °C temperatūroje esant 2 barų (2 000  hPa) slėgiui aštuonias minutes, arba |
| --- | --- |

(1)ii)

muilinimą naudojant 12 M NaOH, partijomis 95 °C temperatūroje tris valandas arba ištisiniu procesu 140 °C temperatūroje esant 2 barų (2 000  hPa) slėgiui aštuonias minutes, arba

| (1)iii) | hidrinimą 160 °C temperatūroje esant 12 barų (12 000  hPa) slėgiui 20 minučių; |
| --- | --- |

(1)iii)

hidrinimą 160 °C temperatūroje esant 12 barų (12 000  hPa) slėgiui 20 minučių;

| f) | jei tai kvapiosios medžiagos – užtikrinta, kad jos yra leidžiamos naudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1334/2008 (34). |
| --- | --- |

f)

jei tai kvapiosios medžiagos – užtikrinta, kad jos yra leidžiamos naudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1334/2008 (34).

Pastabos

Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos, visų pirma pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnio 4 dalį kartu su to Protokolo 2 priedu, šiame oficialiame sertifikate nuorodos į Europos Sąjungą suprantamos ir kaip nuorodos į Jungtinę Karalystę, kiek tai susiję su Šiaurės Airija.

Šis oficialus sertifikatas skirtas įvežti į Sąjungą labai rafinuotus produktus, aprašytus Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo XVI skirsnyje.

Šis oficialus sertifikatas pildomas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/2235 I priedo 4 skyriuje pateiktas pastabas dėl sertifikatų pildymo.

I dalis.

| I.27 langelis. | Nurodyti tinkamą Suderintos sistemos (SS) kodą pagal tokias pozicijas kaip 2106 , 2906 , 2907 , 2922 , 2930 , 2932 , 2936 , 3503 , 3507 , arba 3913 . |
| --- | --- |

I.27 langelis.

Nurodyti tinkamą Suderintos sistemos (SS) kodą pagal tokias pozicijas kaip 2106 , 2906 , 2907 , 2922 , 2930 , 2932 , 2936 , 3503 , 3507 , arba 3913 .

II dalis.

| (1) | Netinkamą įrašą išbraukti. |
| --- | --- |

(1)

Netinkamą įrašą išbraukti.

Sertifikuojantysis pareigūnas

Data

Kvalifikacija ir pareigos

Antspaudas

Parašas

“

| (2) | V priedas pakeičiamas taip:


  „V PRIEDAS
  VEIKLOS VYKDYTOJO, Į SĄJUNGĄ ĮVEŽANČIO ILGAI NEGENDANČIUS SUDĖTINIUS PRODUKTUS, PAGAL DELEGUOTOJO REGLAMENTO (ES) 2019/625 14 STRAIPSNĮ PATEIKIAMO ASMENINIO PATVIRTINIMO PAŽYMĖJIMO PAVYZDYS | II. Informacija apie sveikumą | II.a | Patvirtinimas | II.b | IMSOC numeris |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| II dalis. Patvirtinimas | Aš, toliau pasirašęs (-iusi), ...
  (importuotojo pavadinimas (vardas, pavardė), adresas ir išsamūs kontaktiniai duomenys)
  I dalyje aprašytų sudėtinių produktų siuntą importuojančių maisto tvarkymo subjektų atstovas (-ė), patvirtinu, kad sudėtiniai produktai, prie kurių pridedamas šis patvirtinimo pažymėjimas, atitinka šiuos reikalavimus:






  1. | atitinka taikytinus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (Oficialios kontrolės reglamento) (35) 126 straipsnio 2 dalyje nurodytus reikalavimus; |

(2)

V priedas pakeičiamas taip:

„V PRIEDAS

VEIKLOS VYKDYTOJO, Į SĄJUNGĄ ĮVEŽANČIO ILGAI NEGENDANČIUS SUDĖTINIUS PRODUKTUS, PAGAL DELEGUOTOJO REGLAMENTO (ES) 2019/625 14 STRAIPSNĮ PATEIKIAMO ASMENINIO PATVIRTINIMO PAŽYMĖJIMO PAVYZDYS

Image 6

II. Informacija apie sveikumą

II.a

Patvirtinimas

II.b

IMSOC numeris

II dalis. Patvirtinimas

Aš, toliau pasirašęs (-iusi), ...

(importuotojo pavadinimas (vardas, pavardė), adresas ir išsamūs kontaktiniai duomenys)

I dalyje aprašytų sudėtinių produktų siuntą importuojančių maisto tvarkymo subjektų atstovas (-ė), patvirtinu, kad sudėtiniai produktai, prie kurių pridedamas šis patvirtinimo pažymėjimas, atitinka šiuos reikalavimus:

1.

atitinka taikytinus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (Oficialios kontrolės reglamento) (35) 126 straipsnio 2 dalyje nurodytus reikalavimus;

| 2. | jų nereikia laikyti ar vežti kontroliuojamos temperatūros sąlygomis, išskyrus atvejus, kai ilgai negendantis sudėtinis produktas dėl juslinių savybių turi būti vežamas atšaldytas; |
| --- | --- |

2.

jų nereikia laikyti ar vežti kontroliuojamos temperatūros sąlygomis, išskyrus atvejus, kai ilgai negendantis sudėtinis produktas dėl juslinių savybių turi būti vežamas atšaldytas;

| 3. | jų sudėtyje nėra priešpienio pagrindu pagamintų produktų ir jokios kitos perdirbtos mėsos, išskyrus želatiną(3), kolageną(3) arba labai rafinuotus produktus(3), nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 (36) III priedo XVI skirsnyje; |
| --- | --- |

3.

jų sudėtyje nėra priešpienio pagrindu pagamintų produktų ir jokios kitos perdirbtos mėsos, išskyrus želatiną(3), kolageną(3) arba labai rafinuotus produktus(3), nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 (36) III priedo XVI skirsnyje;

| 4. | jų sudėtyje yra toliau išvardytų augalinių sudedamųjų dalių ir perdirbtų gyvūninių produktų(1): ...; |
| --- | --- |

4.

jų sudėtyje yra toliau išvardytų augalinių sudedamųjų dalių ir perdirbtų gyvūninių produktų(1): ...;

| 5. | jų sudėtyje yra perdirbtų gyvūninių produktų, kuriems taikomi reikalavimai yra nustatyti Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priede, kilusių iš šio (-ių) patvirtinto (-ų) ūkio (-ių)(2): ...; |
| --- | --- |

5.

jų sudėtyje yra perdirbtų gyvūninių produktų, kuriems taikomi reikalavimai yra nustatyti Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priede, kilusių iš šio (-ių) patvirtinto (-ų) ūkio (-ių)(2): ...;

| 6. | jų sudėtyje yra perdirbtų gyvūninių produktų, išskyrus želatiną, kolageną ir labai rafinuotus produktus, išvardytus Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo XVI skirsnio 1 punkte, iš trečiųjų šalių ar jų regionų, iš kurių leidžiama eksportuoti į Sąjungą visus perdirbtus gyvūninius produktus, įtrauktus į Komisijos sprendimą 2011/163/EB (37), arba iš ES valstybės narės; |
| --- | --- |

6.

jų sudėtyje yra perdirbtų gyvūninių produktų, išskyrus želatiną, kolageną ir labai rafinuotus produktus, išvardytus Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo XVI skirsnio 1 punkte, iš trečiųjų šalių ar jų regionų, iš kurių leidžiama eksportuoti į Sąjungą visus perdirbtus gyvūninius produktus, įtrauktus į Komisijos sprendimą 2011/163/EB (37), arba iš ES valstybės narės;

| 7. | yra iš trečiųjų šalių ar jų regionų, iš kurių, remiantis Sąjungos gyvūnų ir visuomenės sveikatos reikalavimais, į Sąjungą leidžiama eksportuoti mėsos gaminius, pieno gaminius, žuvininkystės produktus arba kiaušinių gaminius ir kurie bent dėl vieno iš šių gyvūninių produktų yra įtraukti į Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/405 (38) arba Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/404 (39) ir įtraukti į sąrašą, nustatytą Sprendimo 2011/163/ES priede dėl tų rūšių ir (arba) prekių, iš kurių gauti sudėtiniuose produktuose esantys perdirbti gyvūniniai produktai, išskyrus kolageną, želatiną ir labai rafinuotus produktus, išvardytus Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo XVI skirsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

7.

yra iš trečiųjų šalių ar jų regionų, iš kurių, remiantis Sąjungos gyvūnų ir visuomenės sveikatos reikalavimais, į Sąjungą leidžiama eksportuoti mėsos gaminius, pieno gaminius, žuvininkystės produktus arba kiaušinių gaminius ir kurie bent dėl vieno iš šių gyvūninių produktų yra įtraukti į Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/405 (38) arba Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/404 (39) ir įtraukti į sąrašą, nustatytą Sprendimo 2011/163/ES priede dėl tų rūšių ir (arba) prekių, iš kurių gauti sudėtiniuose produktuose esantys perdirbti gyvūniniai produktai, išskyrus kolageną, želatiną ir labai rafinuotus produktus, išvardytus Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo XVI skirsnio 1 punkte;

| 8. | buvo pagaminti ūkyje, kuris atitinka higienos standartus, pripažintus lygiaverčiais nustatytiesiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 852/2004 (40); |
| --- | --- |

8.

buvo pagaminti ūkyje, kuris atitinka higienos standartus, pripažintus lygiaverčiais nustatytiesiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 852/2004 (40);

| 9. | jie buvo pagaminti sąlygomis, užtikrinančiomis, kad nebūtų viršijama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 396/2005 (41) nustatyta didžiausia leidžiamoji pesticidų koncentracija ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 1881/2006 (42) nustatyta didžiausia leidžiamoji teršalų koncentracija. |
| --- | --- |

9.

jie buvo pagaminti sąlygomis, užtikrinančiomis, kad nebūtų viršijama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 396/2005 (41) nustatyta didžiausia leidžiamoji pesticidų koncentracija ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 1881/2006 (42) nustatyta didžiausia leidžiamoji teršalų koncentracija.

| 10. | jų sudėtyje yra pieno gaminių(3), kurie atitinka šiuos reikalavimus:







  (3)(4)
  arba | jie nebuvo apdoroti specialiu riziką mažinančiu apdorojimo būdu, nustatytu Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 (43) XXVII priede; |
| --- | --- | --- |

10.

jų sudėtyje yra pieno gaminių(3), kurie atitinka šiuos reikalavimus:

(3)(4)
  arba

jie nebuvo apdoroti specialiu riziką mažinančiu apdorojimo būdu, nustatytu Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 (43) XXVII priede;

| (3)(5)
  arba | jie buvo apdoroti specialiu riziką mažinančiu būdu, nustatytu Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 XXVII priedo lentelės A arba B skiltyje; |
| --- | --- |

(3)(5)
  arba

jie buvo apdoroti specialiu riziką mažinančiu būdu, nustatytu Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 XXVII priedo lentelės A arba B skiltyje;

| (3)(6)
  arba | jie buvo apdoroti specialiu riziką mažinančiu būdu, kuris yra bent lygiavertis vienam iš apdorojimo būdų, nurodytų Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 XXVII priede pateiktos lentelės B skiltyje; |
| --- | --- |

(3)(6)
  arba

jie buvo apdoroti specialiu riziką mažinančiu būdu, kuris yra bent lygiavertis vienam iš apdorojimo būdų, nurodytų Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692 XXVII priede pateiktos lentelės B skiltyje;

| 11. | jų sudėtyje yra kiaušinių gaminių, kurie apdoroti specialiu rizikos mažinimo būdu, kuris yra bent lygiavertis vienam iš apdorojimo būdų, nurodytų Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692(3) XXVIII priede pateiktoje lentelėje. |
| --- | --- |

11.

jų sudėtyje yra kiaušinių gaminių, kurie apdoroti specialiu rizikos mažinimo būdu, kuris yra bent lygiavertis vienam iš apdorojimo būdų, nurodytų Deleguotojo reglamento (ES) 2020/692(3) XXVIII priede pateiktoje lentelėje.

Pastabos

Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos, visų pirma pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnio 4 dalį kartu su to Protokolo 2 priedu, šiame patvirtinimo pažymėjime nuorodos į Europos Sąjungą suprantamos ir kaip nuorodos į Jungtinę Karalystę, kiek tai susiję su Šiaurės Airija.

I dalis.

| I.6 langelis. | Neprivaloma produktams, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose. |
| --- | --- |

I.6 langelis.

Neprivaloma produktams, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose.

| I.13 langelis. | Neprivaloma produktams, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose. |
| --- | --- |

I.13 langelis.

Neprivaloma produktams, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose.

| I.15 langelis. | Neprivaloma produktams, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose. |
| --- | --- |

I.15 langelis.

Neprivaloma produktams, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose.

| I.16 langelis. | Neprivaloma produktams, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose. |
| --- | --- |

I.16 langelis.

Neprivaloma produktams, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose.

| I.18 langelis. | Nurodyti „atšaldyta“, kai ilgai negendantis sudėtinis produktas dėl juslinių savybių vežamas kontroliuojamos temperatūros sąlygomis. |
| --- | --- |

I.18 langelis.

Nurodyti „atšaldyta“, kai ilgai negendantis sudėtinis produktas dėl juslinių savybių vežamas kontroliuojamos temperatūros sąlygomis.

| I.19 langelis. | Neprivaloma produktams, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose. |
| --- | --- |

I.19 langelis.

Neprivaloma produktams, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose.

| I.27 langelis. | Jei asmeninio patvirtinimo pažymėjimas taikomas keliems sudėtiniams produktams, I.27 langelyje (prekių aprašymas) turi būti aiškiai ir atskirai pateikiamas kiekvieno sudėtinio produkto aprašymas (vienas produktas vienoje eilutėje). |
| --- | --- |

I.27 langelis.

Jei asmeninio patvirtinimo pažymėjimas taikomas keliems sudėtiniams produktams, I.27 langelyje (prekių aprašymas) turi būti aiškiai ir atskirai pateikiamas kiekvieno sudėtinio produkto aprašymas (vienas produktas vienoje eilutėje).

Siuntos aprašas:

| | Pakuotės rūšis: nurodyti pakuotės tipą pagal UN/CEFACT (Jungtinių Tautų prekybos sąlygų gerinimo ir elektroninio verslo centras) Rekomendacijoje Nr. 21 (9) pateiktą apibrėžtį. |
| --- | --- |

Pakuotės rūšis: nurodyti pakuotės tipą pagal UN/CEFACT (Jungtinių Tautų prekybos sąlygų gerinimo ir elektroninio verslo centras) Rekomendacijoje Nr. 21 (9) pateiktą apibrėžtį.

| | Grynasis svoris: nurodyti kiekvieno sudėtinio produkto, kuriam taikomas asmeninio patvirtinimo pažymėjimas, svorį. Šie duomenys reikalingi I.26 langelyje nurodytam bendram grynajam svoriui apskaičiuoti. |
| --- | --- |

Grynasis svoris: nurodyti kiekvieno sudėtinio produkto, kuriam taikomas asmeninio patvirtinimo pažymėjimas, svorį. Šie duomenys reikalingi I.26 langelyje nurodytam bendram grynajam svoriui apskaičiuoti.

| | Gamybos įmonė: nurodyti įmonės, kurioje gaminamas galutinis sudėtinis produktas, registracijos numerį arba adresą. |
| --- | --- |

Gamybos įmonė: nurodyti įmonės, kurioje gaminamas galutinis sudėtinis produktas, registracijos numerį arba adresą.

Data

Importuotojo kvalifikacija ir pareigos

Antspaudas

Parašas

| (1) | Nurodyti sudedamąsias dalis mažėjančia tvarka pagal svorį. Tam tikras sudedamąsias dalis leidžiama atitinkamai grupuoti – pieno gaminiai, žuvininkystės produktai, kiaušinių gaminiai, negyvūniniai produktai. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Nurodyti ūkio (-ių), pagaminusio (-ių) sudėtinio produkto sudėtyje esančius perdirbtus gyvūninius produktus, patvirtinimo numerį ir trečiąją šalį, teritoriją arba jos zoną, arba ES valstybę narę, kurioje yra patvirtintas ūkis, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 853/2004 4 straipsnio 2 dalyje, ir kaip nurodė importuojantis maisto tvarkymo subjektas. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Palikti tinkamą įrašą. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Tik jeigu:






  (a) | sudėtinio produkto kilmės trečioji šalis, teritorija arba jos zona (šalies ISO kodas, įrašytas patvirtinimo pažymėjimo I dalies I.7 langelyje) yra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 (44) XVII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti žalią pieną ir pieno gaminius, kurių neprivaloma apdoroti riziką mažinančiu būdu, sąrašą;
  ir |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

sudėtinio produkto kilmės trečioji šalis, teritorija arba jos zona (šalies ISO kodas, įrašytas patvirtinimo pažymėjimo I dalies I.7 langelyje) yra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 (44) XVII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti žalią pieną ir pieno gaminius, kurių neprivaloma apdoroti riziką mažinančiu būdu, sąrašą;

ir

| (b) | patvirtintas žalio pieno arba pieno gaminio kilmės ūkis (nurodytas patvirtinimo pažymėjimo II dalies 5 punkte) yra:






  (i) | trečiojoje šalyje, teritorijoje arba jos zonoje, kuri yra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XVII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti žalio pieno ir pieno gaminius, kurių neprivaloma apdoroti riziką mažinančiu būdu, sąrašą, arba |
| --- | --- | --- |

(b)

patvirtintas žalio pieno arba pieno gaminio kilmės ūkis (nurodytas patvirtinimo pažymėjimo II dalies 5 punkte) yra:

(i)

trečiojoje šalyje, teritorijoje arba jos zonoje, kuri yra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XVII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti žalio pieno ir pieno gaminius, kurių neprivaloma apdoroti riziką mažinančiu būdu, sąrašą, arba

| (ii) | Sąjungoje. |
| --- | --- |

(ii)

Sąjungoje.

| (5) | Tik jeigu:






  (a) | sudėtinio produkto kilmės trečioji šalis, teritorija arba jos zona (šalies ISO kodas, įrašytas patvirtinimo pažymėjimo I dalies I.7 langelyje) yra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XVIII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti pieno gaminius, kuriuos privaloma apdoroti riziką mažinančiu būdu, sąrašą;
  ir |
| --- | --- | --- |

(5)

(a)

sudėtinio produkto kilmės trečioji šalis, teritorija arba jos zona (šalies ISO kodas, įrašytas patvirtinimo pažymėjimo I dalies I.7 langelyje) yra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XVIII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti pieno gaminius, kuriuos privaloma apdoroti riziką mažinančiu būdu, sąrašą;

ir

| (b) | patvirtintas žalio pieno arba pieno gaminio kilmės ūkis (nurodytas patvirtinimo pažymėjimo II dalies 5 punkte) yra:






  (i) | trečiojoje šalyje, teritorijoje arba jos zonoje, kuri yra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XVII arba XVIII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti žalią pieną ir (arba) pieno gaminius, sąrašą, arba |
| --- | --- | --- |

(b)

patvirtintas žalio pieno arba pieno gaminio kilmės ūkis (nurodytas patvirtinimo pažymėjimo II dalies 5 punkte) yra:

(i)

trečiojoje šalyje, teritorijoje arba jos zonoje, kuri yra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XVII arba XVIII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti žalią pieną ir (arba) pieno gaminius, sąrašą, arba

| (ii) | Sąjungoje. |
| --- | --- |

(ii)

Sąjungoje.

| (6) | Jei:






  (a) | sudėtinio produkto kilmės trečioji šalis, teritorija arba jos zona (šalies ISO kodas, įrašytas patvirtinimo pažymėjimo I dalies I.7 langelyje) nėra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XVII arba XVIII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti žalią pieną ir (arba) pieno gaminius, sąrašą;
  ir |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

sudėtinio produkto kilmės trečioji šalis, teritorija arba jos zona (šalies ISO kodas, įrašytas patvirtinimo pažymėjimo I dalies I.7 langelyje) nėra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XVII arba XVIII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti žalią pieną ir (arba) pieno gaminius, sąrašą;

ir

| (b) | patvirtintas pieno gaminio kilmės ūkis (nurodytas patvirtinimo pažymėjimo II dalies 5 punkte) yra:






  (i) | trečiojoje šalyje, teritorijoje arba jos zonoje, kuri yra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XVII arba XVIII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti žalią pieną ir (arba) pieno gaminius, sąrašą, arba |
| --- | --- | --- |

(b)

patvirtintas pieno gaminio kilmės ūkis (nurodytas patvirtinimo pažymėjimo II dalies 5 punkte) yra:

(i)

trečiojoje šalyje, teritorijoje arba jos zonoje, kuri yra įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 XVII arba XVIII priedo trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti žalią pieną ir (arba) pieno gaminius, sąrašą, arba

| (ii) | Sąjungoje. |
| --- | --- |

(ii)

Sąjungoje.

| (7) | Importuotojas – importuojančio maisto tvarkymo subjekto atstovas, kaip nustatyta 2019 m. kovo 4 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/625, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 papildomas reikalavimais dėl tam tikrų žmonėms vartoti skirtų gyvūnų ir prekių siuntų įvežimo į Sąjungą, 14 straipsnio 1 dalyje (OL L 131, 2019 5 17, p. 18). |
| --- | --- |

(7)

---

(1)  
  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

1

(2)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1)

2

(3)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 853/2004, nustatantis konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (OL L 139, 2004 4 30, p. 55).

3

(4)  
  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).

4

(5)  
  2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2073/2005 dėl maisto produktų mikrobiologinių kriterijų (OL L 338, 2005 12 22, p. 1).

5

(6)  
  1996 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 96/23/EB dėl kai kurių medžiagų ir jų likučių gyvuose gyvūnuose ir gyvūninės kilmės produktuose monitoringo priemonių, panaikinanti Direktyvas 85/358/EEB ir 86/469/EEB bei Sprendimus 89/187/EEB ir 91/664/EEB (OL L 125, 1996 5 23, p. 10).

6

(7)  
  2011 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimas 2011/163/ES dėl trečiųjų šalių pagal Tarybos direktyvos 96/23/EB 29 straipsnį pateiktų planų patvirtinimo (OL L 70, 2011 3 17, p. 40).

7

(8)  
  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

8

(9)  
  2019 m. kovo 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/625, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 papildomas reikalavimais dėl tam tikrų žmonėms vartoti skirtų gyvūnų ir prekių siuntų įvežimo į Sąjungą (OL L 131, 2019 5 17, p. 18).

9

(10)  
  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

10

(11)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1).

11

(12)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 853/2004, nustatantis konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (OL L 139, 2004 4 30, p. 55).

12

(13)  
  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).

13

(14)  
  2021 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/405, kuriuo nustatomi trečiųjų šalių arba jų regionų, iš kurių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 į Sąjungą leidžiama įvežti tam tikrus žmonėms vartoti skirtus gyvūnus ir prekes, sąrašai (OL L 114, 2021 3 31, p. 118).

14

(15)  
  2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2073/2005 dėl maisto produktų mikrobiologinių kriterijų (OL L 338, 2005 12 22, p. 1).

15

(16)  
  2019 m. kovo 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/627, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 nustatoma vienoda žmonėms vartoti skirtų gyvūninių produktų oficialios kontrolės praktinė tvarka ir dėl oficialios kontrolės iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2074/2005 (OL L 131, 2019 5 17, p. 51).

16

(17)  
  2019 m. vasario 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/624 dėl konkrečių taisyklių, taikomų vykdant oficialią mėsos gamybos ir gyvų dvigeldžių moliuskų auginimo bei natūralaus valymosi vietų kontrolę pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 (OL L 131, 2019 5 17, p. 1).

17

(18)  
  1996 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 96/23/EB dėl kai kurių medžiagų ir jų likučių gyvuose gyvūnuose ir gyvūninės kilmės produktuose monitoringo priemonių, panaikinanti Direktyvas 85/358/EEB ir 86/469/EEB bei Sprendimus 89/187/EEB ir 91/664/EEB (OL L 125, 1996 5 23, p. 10).

18

(19)  
  2011 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimas 2011/163/ES dėl trečiųjų šalių pagal Tarybos direktyvos 96/23/EB 29 straipsnį pateiktų planų patvirtinimo (OL L 70, 2011 3 17, p. 40).

19

(20)  
  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

20

(21)  
  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

21

(22)  
  2020 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 taisyklės dėl tam tikrų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą ir jų gabenimo bei tvarkymo įvežus (OL L 174, 2020 6 3, p. 379).

22

(23)  
  2021 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404, kuriuo, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/429, sudaromi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, sąrašai (OL L 114, 2021 3 31, p. 1).

23

(24)  
  2019 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/689, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 tam tikrų į sąrašą įtrauktų ir naujų ligų priežiūros, likvidavimo programų ir liga neužkrėstos teritorijos statuso taisyklės (OL L 174, 2020 6 3, p. 211).

24

(25)  
  2021 m. vasario 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/260, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 226 straipsnio 3 dalį patvirtinamos nacionalinės priemonės, skirtos vandens gyvūnų tam tikrų ligų poveikiui riboti, ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2010/221/ES (OL L 59, 2021 2 19, p. 1).

25

(26)  
  2020 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/691, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 su akvakultūros ūkiais ir vandens gyvūnų vežėjais susijusios taisyklės (OL L 174, 2020 6 3, p. 345).

26

(27)  
  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (OL L 84, 2016 3 31, p. 1).

27

(28)  
  2018 m. gruodžio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1882 dėl tam tikrų ligų prevencijos ir kontrolės taisyklių taikymo į sąrašą įtrauktų ligų kategorijoms, kuriuo nustatomas rūšių ir rūšių grupių, keliančių didelę tų į sąrašą įtrauktų ligų plitimo riziką, sąrašas (OL L 308, 2018 12 4, p. 21).

28

(29)  
  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

29

(30)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1)

30

(31)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 853/2004, nustatantis konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (OL L 139, 2004 4 30, p. 55).

31

(32)  
  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).

32

(33)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 354, 2008 12 31, p. 16).

33

(34)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose (OL L 354, 2008 12 31, p. 34).

34

(35)  
  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).

35

(36)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 853/2004, nustatantis konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (OL L 139, 2004 4 30, p. 55).

36

(37)  
  2011 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimas 2011/163/ES dėl trečiųjų šalių pagal Tarybos direktyvos 96/23/EB 29 straipsnį pateiktų planų patvirtinimo (OL L 70, 2011 3 17, p. 40).

37

(38)  
  2021 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/405, kuriuo nustatomi trečiųjų šalių arba jų regionų, iš kurių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 į Sąjungą leidžiama įvežti tam tikrus žmonėms vartoti skirtus gyvūnus ir prekes, sąrašai (OL L 114, 2021 3 31, p. 118).

38

(39)  
  2021 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404, kuriuo, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/429, sudaromi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, sąrašai (OL L 114, 2021 3 31, p. 1).

39

(40)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1).

40

(41)  
  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

41

(42)  
  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

42

(43)  
  2020 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 taisyklės dėl tam tikrų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą ir jų gabenimo bei tvarkymo įvežus (OL L 174, 2020 6 3, p. 379).

43

(44)  
  2021 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404, kuriuo, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/429, sudaromi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, sąrašai (OL L 114, 2021 3 31, p. 1).

44

---

SPRENDIMAI

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/87

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/2505

2022 m. gruodžio 8 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimu, dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo sudarytas Tarybos sprendimu 97/126/EB (1) ir įsigaliojo 1997 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo sudarytas Tarybos sprendimu 97/126/EB (1) ir įsigaliojo 1997 m. sausio 1 d.;

| (2) | pagal Susitarimo 31 straipsnio 1 dalį įsteigiamas Jungtinis komitetas, kuris, inter alia, turi užtikrinti tinkamą Susitarimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(2)

pagal Susitarimo 31 straipsnio 1 dalį įsteigiamas Jungtinis komitetas, kuris, inter alia, turi užtikrinti tinkamą Susitarimo įgyvendinimą;

| (3) | Susitarimo 31 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Jungtinis komitetas turi priimti savo darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

(3)

Susitarimo 31 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Jungtinis komitetas turi priimti savo darbo tvarkos taisykles;

| (4) | tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, dėl jo darbo tvarkos taisyklių priėmimo, nes tos darbo tvarkos taisyklės Sąjungai bus privalomos; |
| --- | --- |

(4)

tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, dėl jo darbo tvarkos taisyklių priėmimo, nes tos darbo tvarkos taisyklės Sąjungai bus privalomos;

| (5) | todėl Sąjungos pozicija Jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridėtu sprendimo projektu, |
| --- | --- |

(5)

todėl Sąjungos pozicija Jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridėtu sprendimo projektu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimu, dėl jo darbo tvarkos taisyklių priėmimo – palaikyti prie šio sprendimo pridėto Jungtinio komiteto sprendimo projekto priėmimą.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 8 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. RAKUŠAN

---

(1)  
  1996 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimas 97/126/EB dėl susitarimo tarp, pirma, Europos bendrijos ir, antra, Danijos Vyriausybės bei Farerų salų vietinės Vyriausybės sudarymo (OL L 53, 1997 2 22, p. 1).

1

---

PROJEKTAS

EB IR FARERŲ SALŲ JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. .../2023

... m. ... ... d.

kuriuo priimamos jo darbo tvarkos taisyklės

EB IR FARERŲ SALŲ JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimą (1), ypač į jo 31 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimo (toliau – Susitarimas) 31 straipsnio 1 dalį įsteigiamas Jungtinis komitetas, kuris, inter alia, turi užtikrinti tinkamą Susitarimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimo (toliau – Susitarimas) 31 straipsnio 1 dalį įsteigiamas Jungtinis komitetas, kuris, inter alia, turi užtikrinti tinkamą Susitarimo įgyvendinimą;

| (2) | Susitarimo 31 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Jungtinis komitetas turi priimti savo darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

(2)

Susitarimo 31 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Jungtinis komitetas turi priimti savo darbo tvarkos taisykles;

| (3) | todėl, siekiant reglamentuoti Jungtinio komiteto veikimą, turėtų būti priimtos darbo tvarkos taisyklės, kaip jos išdėstytos šio sprendimo priede, |
| --- | --- |

(3)

todėl, siekiant reglamentuoti Jungtinio komiteto veikimą, turėtų būti priimtos darbo tvarkos taisyklės, kaip jos išdėstytos šio sprendimo priede,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priimamos Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės, kaip jos išdėstytos šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta ... ...

Jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

---

(1)  
  OL L 53, 1997 2 22, p. 2.

1

---

PRIEDAS

EB ir Farerų Salų jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės, nustatytos pagal Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimo 31 straipsnio 1 dalį

1 straipsnis

Jungtinio komiteto vaidmuo ir pavadinimas

1.   Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimo (toliau – Susitarimas) 31 straipsnio 1 dalimi įsteigtas komitetas yra atsakingas už visus Susitarimo 31 straipsnyje nurodytus klausimus.

2.   1 dalyje nurodytas komitetas jo dokumentuose, įskaitant sprendimus ir rekomendacijas, vadinamas EB ir Farerų Salų jungtiniu komitetu (toliau – Jungtinis komitetas).

2 straipsnis

Sudėtis ir pirmininkas

1.   Pagal Susitarimo 32 straipsnį Jungtinį komitetą sudaro vyresniųjų pareigūnų lygmens Europos Sąjungos ir Farerų Salų Vyriausybės atstovai arba jų paskirti asmenys.

2.   Kiekviena iš Šalių paeiliui pirmininkauja Jungtiniam komitetui. Pirmininkaujančiai Šaliai atstovauja vyresnysis pareigūnas, kuris yra Jungtinio komiteto pirmininkas. Laikoma, kad pirmininkas yra įgaliotas atstovauti pirmininkaujančiai Šaliai iki tos dienos, kurią ta Šalis praneša kitai Šaliai apie naują pirmininką.

3.   Taikant 2 dalį, viena Šalis pirmininkavimo funkcijas perduoda kitai kiekvienų kalendorinių metų pradžioje; pirmininkavimas trunka vienus metus. Pirmasis pirmininkavimo laikotarpis prasideda šių darbo tvarkos taisyklių priėmimo dieną ir baigiasi tų pačių metų gruodžio 31 d.

4.   Šalys užtikrina, kad Jungtiniam komitetui pirmininkaujanti Šalis taip pat būtų ta Šalis, kuri pagal šių darbo tvarkos taisyklių 4 straipsnio 1 ir 2 dalis pirmininkavimo metais rengia metinį Jungtinio komiteto posėdį.

3 straipsnis

Sekretoriatas

1.   Jungtinio komiteto sekretoriato funkcijas kartu atlieka Europos Komisijos pareigūnas ir Farerų Salų pareigūnas.

2.   Kiekviena Šalis praneša kitai Šaliai Jungtinio komiteto sekretoriato nario pareigas einančio tai Šaliai atstovaujančio pareigūno vardą, pavardę, pareigas ir kontaktinius duomenis. Laikoma, kad šis pareigūnas eina Šaliai atstovaujančio Jungtinio komiteto sekretoriato nario pareigas iki tos dienos, kurią Šalis praneša kitai Šaliai apie naują sekretoriato narį.

4 straipsnis

Posėdžiai

1.   Jungtinis komitetas posėdžiauja kartą per metus, kad persvarstytų bendrą Susitarimo veikimą, nebent pirmininkas ir kitos Jungtinio komiteto šalies atstovas nuspręstų kitaip. Be to, Jungtinis komitetas posėdžiauja, kai to reikia dėl ypatingų aplinkybių arba skubiais atvejais kurios nors iš Šalių prašymu.

2.   Posėdžiai sutartą dieną ir sutartu laiku rengiami pakaitomis Briuselyje ir Torshaune, nebent Jungtinio komiteto pirmininkas ir kitos šalies atstovas nusprendžia kitaip.

3.   Posėdžius sušaukia pirmininkas.

4.   Posėdis gali būti organizuojamas dalyviams atvykstant asmeniškai, surengiant vaizdo konferenciją arba bet kokiomis kitomis priemonėmis.

5 straipsnis

Įgaliojimų perdavimas

Likus pakankamai laiko iki posėdžio, Šalies Jungtinio komiteto sekretoriaus pareigas einantis pareigūnas praneša kitos Šalies sekretoriaus pareigas einančiam pareigūnui apie numatomą atitinkamai Europos Sąjungos ir Farerų Salų delegacijų sudėtį. Sąrašuose nurodomi kiekvieno delegacijos nario vardas, pavardė ir pareigos.

6 straipsnis

Posėdžių darbotvarkė

1.   Likus ne mažiau kaip 14 dienų iki posėdžio Jungtinio komiteto sekretorius, remdamasis posėdį rengiančios Šalies pateiktu pasiūlymu, parengia preliminarią kiekvieno posėdžio darbotvarkę, o kitai Šaliai nustatomas terminas pastaboms pateikti.

2.   Jungtinis komitetas darbotvarkę tvirtina kiekvieno posėdžio pradžioje. Į preliminarią darbotvarkę neįtraukti klausimai gali būti įtraukiami į darbotvarkę bendru sutarimu.

7 straipsnis

Ekspertų kvietimas

Jungtinio komiteto šalys bendru sutarimu gali pakviesti ekspertus (t. y. nevyriausybinius pareigūnus) dalyvauti Jungtinio komiteto posėdžiuose, kad jie pateiktų informacijos konkrečiomis temomis ir tik tose posėdžio dalyse, kuriose yra aptariamos tokios konkrečios temos.

8 straipsnis

Posėdžio protokolas

1.   Jei pirmininkas ir kitos Jungtinio komiteto šalies atstovas nenusprendžia kitaip, pareigūnas, einantis posėdį rengiančios Šalies sekretoriaus pareigas, parengia kiekvieno posėdžio protokolo projektą per 15 dienų nuo posėdžio pabaigos. Protokolo projektas perduodamas kitos Šalies sekretoriaus pareigas einančiam pareigūnui, kad ta Šalis pateiktų savo pastabas.

2.   Jei šios darbo tvarkos taisyklės taikomos pakomitečių posėdžiams, pakomitečio posėdžių protokolai pateikiami vėlesniuose Jungtinio komiteto posėdžiuose.

3.   Protokole paprastai apibendrinamas kiekvienas darbotvarkės punktas ir, kai taikytina, nurodomi:

| a) | visi Jungtiniam komitetui pateikti dokumentai; |
| --- | --- |

a)

visi Jungtiniam komitetui pateikti dokumentai;

| b) | bet kokie pareiškimai, kuriuos įtraukti į protokolą paprašė Jungtinio komiteto šalių atstovas, ir |
| --- | --- |

b)

bet kokie pareiškimai, kuriuos įtraukti į protokolą paprašė Jungtinio komiteto šalių atstovas, ir

| c) | priimti sprendimai, pateiktos rekomendacijos, pareiškimai, dėl kurių susitarta, ir dėl konkrečių punktų priimtos išvados. |
| --- | --- |

c)

priimti sprendimai, pateiktos rekomendacijos, pareiškimai, dėl kurių susitarta, ir dėl konkrečių punktų priimtos išvados.

4.   Protokole pateikiamas visų nuo paskutinio Jungtinio komiteto posėdžio taikant rašytinę procedūrą pagal 9 straipsnio 2 dalį priimtų Jungtinio komiteto sprendimų sąrašas.

5.   Protokolo priede taip pat pateikiamas visų Jungtinio komiteto posėdžio dalyvių vardų, pavardžių, prievardžių ir pareigų sąrašas.

6.   Sekretorius patikslina protokolo projektą remdamasis gautomis pastabomis, o peržiūrėtą protokolo projektą Šalys patvirtina per 30 dienų nuo posėdžio dienos arba ne vėliau kaip bet kurią kitą dieną, dėl kurios susitarė Šalys. Kai protokolas patvirtinamas, sekretoriatas parengia du protokolo originalus ir kiekviena Šalis gauna po vieną protokolo originalą.

9 straipsnis

Sprendimai ir rekomendacijos

1.   Jungtinis komitetas gali priimti sprendimus ir rekomendacijas visais Susitarime numatytais klausimais. Jungtinis komitetas sprendimus ir rekomendacijas priima bendru sutarimu, kaip numatyta Susitarimo 31 straipsnio 1 dalyje ir 32 straipsnio 2 dalyje.

2.   Laikotarpiu tarp posėdžių Jungtinis komitetas sprendimus ar rekomendacijas gali priimti taikydamas rašytinę procedūrą.

3.   Sprendimo ar rekomendacijos projekto tekstą siūlančiosios Šalies sekretorius kitos Šalies sekretoriui tą tekstą pateikia surašytą Jungtinio komiteto darbo kalba. Kita Šalis savo pritarimą sprendimo ar rekomendacijos projektui turi pareikšti per vieną mėnesį arba siūlančiosios Šalies nurodytą ilgesnį laikotarpį. Jeigu kita Šalis nepareiškia savo pritarimo, siūlomas sprendimas ar rekomendacija aptariami ir gali būti priimti kitame Jungtinio komiteto posėdyje. Sprendimų ar rekomendacijų projektai laikomi priimtais kitai Šaliai pareiškus savo pritarimą ir pagal 8 straipsnio 3 dalį įrašomi į Jungtinio komiteto posėdžio protokolą.

4.   Jei pagal Susitarimą Jungtinis komitetas įgaliojamas priimti sprendimus ar rekomendacijas, tokie aktai atitinkamai vadinami sprendimu ar rekomendacija. Jungtinio komiteto sekretoriatas kiekvienam sprendimui ar rekomendacijai suteikia eilės numerį, nurodo jų priėmimo datą ir apibūdina jų dalyką. Kiekviename sprendime ar rekomendacijoje nurodoma jo (jos) įsigaliojimo data.

5.   Jungtinio komiteto priimti sprendimai ir rekomendacijos parengiami dviem egzemplioriais, kurių autentiškumą patvirtina Šalys, ir kiekvienai Šaliai perduodama po vieną egzempliorių.

10 straipsnis

Skaidrumas

1.   Šalys gali nuspręsti rengti viešus posėdžius.

2.   Kiekviena Šalis gali nuspręsti, ar skelbti Jungtinio komiteto sprendimus ir rekomendacijas savo atitinkamame oficialiajame leidinyje arba internete.

3.   Visi Šalies pateikti dokumentai turėtų būti laikomi konfidencialiais, nebent pirmininkas ir kitos Jungtinio komiteto šalies atstovas nuspręstų kitaip.

4.   Preliminarios posėdžių darbotvarkės skelbiamos viešai prieš Jungtinio komiteto posėdį. Posėdžių protokolai, juos patvirtinus pagal 8 straipsnį, skelbiami viešai.

5.   2–4 dalyse nurodyti dokumentai skelbiami laikantis kiekvienos Šalies taikomų duomenų apsaugos taisyklių.

11 straipsnis

Kalbos

1.   Jungtinio komiteto darbo kalba yra anglų kalba.

2.   Jungtinis komitetas sprendimus dėl Susitarimo dalinio keitimo arba aiškinimo priima Susitarimo autentiškų tekstų kalbomis. Visi kiti Jungtinio komiteto sprendimai, įskaitant sprendimą, kuriuo priimamos šios darbo tvarkos taisyklės, priimami 1 dalyje nurodyta darbo kalba.

3.   Kiekviena Šalis atsako už sprendimų ir kitų dokumentų vertimą raštu į savo oficialiąją (-iąsias) kalbą (-as), jeigu to reikalaujama pagal šį straipsnį, ir padengia su tokiu vertimu raštu susijusias išlaidas.

12 straipsnis

Išlaidos

1.   Kiekviena Šalis padengia visas dėl dalyvavimo Jungtinio komiteto posėdžiuose patirtas išlaidas, visų pirma, personalo, kelionių ir pragyvenimo išlaidas, taip pat vaizdo konferencijų ar telekonferencijų, pašto ir telekomunikacijų išlaidas.

2.   Posėdžių organizavimo ir dokumentų dauginimo išlaidas apmoka posėdį rengianti Šalis.

3.   Vertimo žodžiu į Jungtinio komiteto darbo kalbą ir iš tos kalbos paslaugų teikimo per posėdžius išlaidas padengia posėdį rengianti Šalis.

13 straipsnis

Darbo grupės

1.   Tam, kad Jungtinis komitetas tinkamai vykdytų savo užduotis, jis gali įsteigti sau pavaldžias darbo grupes, dirbančiomis konkrečiomis su Susitarimu susijusiomis temomis. Tuo tikslu Jungtinis komitetas nustato tokių darbo grupių sudėtį ir užduotis.

2.   Pagal Susitarimo 33 straipsnio 3 dalį Jungtinis komitetas prižiūri visų pagal Susitarimą įsteigtų darbo grupių darbą.

3.   Jungtiniam komitetui raštu pranešama apie pagal Susitarimą įsteigtų darbo grupių paskirtus ryšių centrus. Visa susijusi korespondencija, dokumentai ir pranešimai, kuriais dėl Susitarimo įgyvendinimo tarpusavyje keičiasi kiekvienos darbo grupės ryšių centrai, vienu metu perduodami Jungtinio komiteto sekretoriatui.

4.   Darbo grupės Jungtiniam komitetui praneša apie kiekvieno savo posėdžio rezultatus ir išvadas.

5.   Šios darbo tvarkos taisyklės pagal Susitarimą įsteigtoms darbo grupėms taikomos mutatis mutandis.

14 straipsnis

Darbo tvarkos taisyklių dalinis keitimas

Šios darbo tvarkos taisyklės gali būti iš dalies keičiamos raštu Jungtinio komiteto sprendimu pagal 9 straipsnį.

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/94

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/2506

2022 m. gruodžio 15 d.

dėl priemonių Sąjungos biudžetui apsaugoti nuo teisinės valstybės principų pažeidimų Vengrijoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (1), ypač į jo 6 straipsnio 10 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2021 m. lapkričio 24 d. pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 4 dalį Komisija išsiuntė Vengrijai prašymą pateikti informaciją, o 2022 m. sausio 27 d. Vengrijos valdžios institucijos į jį atsakė; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. lapkričio 24 d. pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 4 dalį Komisija išsiuntė Vengrijai prašymą pateikti informaciją, o 2022 m. sausio 27 d. Vengrijos valdžios institucijos į jį atsakė;

| (2) | 2022 m. balandžio 27 d. pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 1 dalį Komisija išsiuntė Vengrijai rašytinį pranešimą (toliau – pranešimas). Pranešime Komisija iškėlė ją susirūpinti verčiančius klausimus ir pateikė savo išvadas dėl kelių problemų, susijusių su Vengrijos viešųjų pirkimų sistema, įskaitant:






  a) | viešųjų pirkimų procedūrų sisteminius pažeidimus ir trūkumus; |
| --- | --- | --- |

(2)

2022 m. balandžio 27 d. pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 1 dalį Komisija išsiuntė Vengrijai rašytinį pranešimą (toliau – pranešimas). Pranešime Komisija iškėlė ją susirūpinti verčiančius klausimus ir pateikė savo išvadas dėl kelių problemų, susijusių su Vengrijos viešųjų pirkimų sistema, įskaitant:

a)

viešųjų pirkimų procedūrų sisteminius pažeidimus ir trūkumus;

| b) | didelį konkurso procedūrų, kuriose pateiktas vienintelis pasiūlymas, skaičių ir mažą konkurencijos intensyvumą viešųjų pirkimų procedūrose; |
| --- | --- |

b)

didelį konkurso procedūrų, kuriose pateiktas vienintelis pasiūlymas, skaičių ir mažą konkurencijos intensyvumą viešųjų pirkimų procedūrose;

| c) | su preliminariųjų sutarčių naudojimu susijusias problemas; |
| --- | --- |

c)

su preliminariųjų sutarčių naudojimu susijusias problemas;

| d) | interesų konfliktų nustatymą, prevenciją ir ištaisymą ir |
| --- | --- |

d)

interesų konfliktų nustatymą, prevenciją ir ištaisymą ir

| e) | su viešojo intereso patikos fondais susijusias problemas; |
| --- | --- |

e)

su viešojo intereso patikos fondais susijusias problemas;

| (3) | tos problemos ir jų pasikartojimas laikui bėgant rodo Vengrijos valdžios institucijų sisteminį nepajėgumą, nesėkmę ar nenorą užkirsti kelią sprendimams, kuriais pažeidžiama taikytina teisė, susijusi su viešaisiais pirkimais ir interesų konfliktais, ir taip tinkamai kovoti su korupcijos rizika. Taip pažeidžiami teisinės valstybės principai, visų pirma teisinio tikrumo ir vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo principai, ir tai kelia susirūpinimą dėl valdžios padalijimo; |
| --- | --- |

(3)

tos problemos ir jų pasikartojimas laikui bėgant rodo Vengrijos valdžios institucijų sisteminį nepajėgumą, nesėkmę ar nenorą užkirsti kelią sprendimams, kuriais pažeidžiama taikytina teisė, susijusi su viešaisiais pirkimais ir interesų konfliktais, ir taip tinkamai kovoti su korupcijos rizika. Taip pažeidžiami teisinės valstybės principai, visų pirma teisinio tikrumo ir vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo principai, ir tai kelia susirūpinimą dėl valdžios padalijimo;

| (4) | pranešime Komisija išdėstė papildomas priežastis ir pateikė savo išvadas dėl tam tikrų problemų, susijusių su tyrimu bei baudžiamuoju persekiojimu ir kovos su korupcija sistema, įskaitant veiksmingo įtariamos nusikalstamos veikos tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo apribojimus, prokuratūrų organizavimą ir tai, kad nėra praktiškai veikiančios ir veiksmingos kovos su korupcija sistemos. Tos problemos laikytinos teisinės valstybės principų, visų pirma teisinio tikrumo, vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo ir veiksmingos teisminės apsaugos principų, pažeidimais; |
| --- | --- |

(4)

pranešime Komisija išdėstė papildomas priežastis ir pateikė savo išvadas dėl tam tikrų problemų, susijusių su tyrimu bei baudžiamuoju persekiojimu ir kovos su korupcija sistema, įskaitant veiksmingo įtariamos nusikalstamos veikos tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo apribojimus, prokuratūrų organizavimą ir tai, kad nėra praktiškai veikiančios ir veiksmingos kovos su korupcija sistemos. Tos problemos laikytinos teisinės valstybės principų, visų pirma teisinio tikrumo, vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo ir veiksmingos teisminės apsaugos principų, pažeidimais;

| (5) | pranešime Komisija išdėstė faktines aplinkybes ir konkrečias priežastis, kuriomis ji grindė savo išvadas, ir taip pat paprašė Vengrijos pateikti tam tikros informacijos ir duomenų, susijusių su tomis faktinėmis aplinkybėmis ir priežastimis. Pranešime Komisija Vengrijos valdžios institucijoms suteikė du mėnesius pastaboms pateikti; |
| --- | --- |

(5)

pranešime Komisija išdėstė faktines aplinkybes ir konkrečias priežastis, kuriomis ji grindė savo išvadas, ir taip pat paprašė Vengrijos pateikti tam tikros informacijos ir duomenų, susijusių su tomis faktinėmis aplinkybėmis ir priežastimis. Pranešime Komisija Vengrijos valdžios institucijoms suteikė du mėnesius pastaboms pateikti;

| (6) | 2022 m. birželio 27 d. Vengrija atsakė į pranešimą (toliau – pirmasis atsakymas). 2022 m. birželio 30 d. ir liepos 5 d. raštais Vengrija pateikė papildomos informacijos, papildančios pirmąjį atsakymą. Be to, 2022 m. liepos 19 d. Vengrija išsiuntė papildomą raštą, kuriame, reaguodama į pranešime pateiktas išvadas, pasiūlė keletą taisomųjų priemonių; |
| --- | --- |

(6)

2022 m. birželio 27 d. Vengrija atsakė į pranešimą (toliau – pirmasis atsakymas). 2022 m. birželio 30 d. ir liepos 5 d. raštais Vengrija pateikė papildomos informacijos, papildančios pirmąjį atsakymą. Be to, 2022 m. liepos 19 d. Vengrija išsiuntė papildomą raštą, kuriame, reaguodama į pranešime pateiktas išvadas, pasiūlė keletą taisomųjų priemonių;

| (7) | Komisija įvertino pirmajame atsakyme pateiktas pastabas ir padarė išvadą, kad jos nesušvelnino jos pranešime išsakyto susirūpinimo ir pateiktų išvadų. Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad nei pirmajame atsakyme, nei papildomuose 2022 m. birželio 30 d. ir liepos 5 d. raštuose nebuvo nurodytos tinkamos taisomosios priemonės, kurių būtų tinkamai įsipareigota imtis pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092. Kadangi 2022 m. liepos 19 d. raštas pateiktas vėlai, į jį nebuvo galima atsižvelgti vertinant pirmąjį atsakymą. Tačiau į visą svarbią tame rašte pateiktą informaciją Komisija atsižvelgė kituose Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnyje nustatytos procedūros etapuose, laikydamasi lojalaus bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis principo; |
| --- | --- |

(7)

Komisija įvertino pirmajame atsakyme pateiktas pastabas ir padarė išvadą, kad jos nesušvelnino jos pranešime išsakyto susirūpinimo ir pateiktų išvadų. Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad nei pirmajame atsakyme, nei papildomuose 2022 m. birželio 30 d. ir liepos 5 d. raštuose nebuvo nurodytos tinkamos taisomosios priemonės, kurių būtų tinkamai įsipareigota imtis pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092. Kadangi 2022 m. liepos 19 d. raštas pateiktas vėlai, į jį nebuvo galima atsižvelgti vertinant pirmąjį atsakymą. Tačiau į visą svarbią tame rašte pateiktą informaciją Komisija atsižvelgė kituose Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnyje nustatytos procedūros etapuose, laikydamasi lojalaus bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis principo;

| (8) | remdamasi Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 7 dalimi, 2022 m. liepos 20 d. Komisija Vengrijai išsiuntė raštą (toliau – ketinimų raštas), kuriame valstybei narei pranešė savo vertinimą pagal to reglamento 6 straipsnio 6 dalį ir priemones, kurias Komisija numatė siūlyti priimti Tarybai pagal to reglamento 6 straipsnio 9 dalį, jeigu Vengrija neįsipareigos imtis tinkamų taisomųjų priemonių. Ketinimų rašte Komisija Vengrijai suteikė galimybę pateikti savo pastabas, visų pirma dėl numatomų priemonių proporcingumo; |
| --- | --- |

(8)

remdamasi Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 7 dalimi, 2022 m. liepos 20 d. Komisija Vengrijai išsiuntė raštą (toliau – ketinimų raštas), kuriame valstybei narei pranešė savo vertinimą pagal to reglamento 6 straipsnio 6 dalį ir priemones, kurias Komisija numatė siūlyti priimti Tarybai pagal to reglamento 6 straipsnio 9 dalį, jeigu Vengrija neįsipareigos imtis tinkamų taisomųjų priemonių. Ketinimų rašte Komisija Vengrijai suteikė galimybę pateikti savo pastabas, visų pirma dėl numatomų priemonių proporcingumo;

| (9) | 2022 m. rugpjūčio 22 d. Vengrija atsakė į ketinimų raštą (toliau – antrasis atsakymas) ir pateikė savo pastabas dėl Komisijos išvadų, procedūros ir ketinimų rašte nurodytų priemonių proporcingumo. Nors ir ginčijo Komisijos išvadas, Vengrija, siekdama reaguoti į Komisijos išsakytą susirūpinimą, pasiūlė tam tikrų taisomųjų priemonių. 2022 m. rugsėjo 13 d. Vengrija išsiuntė Komisijai raštą, kuriame pateikti paaiškinimai ir tolesni įsipareigojimai, susiję su siūlomomis taisomosiomis priemonėmis. Vengrijos nuomone, taisomosiomis priemonėmis, įskaitant į 2022 m. rugsėjo 13 d. raštą įtrauktus papildomus įsipareigojimus, visapusiškai reaguota į Komisijos susirūpinimą, todėl Komisija Tarybai neturėjo siūlyti priemonių; |
| --- | --- |

(9)

2022 m. rugpjūčio 22 d. Vengrija atsakė į ketinimų raštą (toliau – antrasis atsakymas) ir pateikė savo pastabas dėl Komisijos išvadų, procedūros ir ketinimų rašte nurodytų priemonių proporcingumo. Nors ir ginčijo Komisijos išvadas, Vengrija, siekdama reaguoti į Komisijos išsakytą susirūpinimą, pasiūlė tam tikrų taisomųjų priemonių. 2022 m. rugsėjo 13 d. Vengrija išsiuntė Komisijai raštą, kuriame pateikti paaiškinimai ir tolesni įsipareigojimai, susiję su siūlomomis taisomosiomis priemonėmis. Vengrijos nuomone, taisomosiomis priemonėmis, įskaitant į 2022 m. rugsėjo 13 d. raštą įtrauktus papildomus įsipareigojimus, visapusiškai reaguota į Komisijos susirūpinimą, todėl Komisija Tarybai neturėjo siūlyti priemonių;

| (10) | atsižvelgdama į tai, kad Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 4 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos buvo tenkinamos, 2022 m. rugsėjo 18 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl priemonių Sąjungos biudžetui apsaugoti nuo teisinės valstybės principų pažeidimų Vengrijoje. Pagrindinės Komisijos pasiūlyme pateikiamos išvados apibendrintos tolesnėse konstatuojamosiose dalyse (toliau – Komisijos pasiūlymas); |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgdama į tai, kad Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 4 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos buvo tenkinamos, 2022 m. rugsėjo 18 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl priemonių Sąjungos biudžetui apsaugoti nuo teisinės valstybės principų pažeidimų Vengrijoje. Pagrindinės Komisijos pasiūlyme pateikiamos išvados apibendrintos tolesnėse konstatuojamosiose dalyse (toliau – Komisijos pasiūlymas);

| (11) | pagal Komisijos pasiūlyme nurodytas išvadas, pirma, viešųjų pirkimų procedūrose Vengrijoje esama didelių sisteminių pažeidimų ir trūkumų. Tokie pažeidimai buvo nustatyti po Komisijos tarnybų auditų, kurie vienas po kito atlikti tiek 2007–2013 m., tiek 2014–2020 m. programavimo laikotarpiais. Tie auditai užbaigti atlikus labai didelių bendrų sumų finansines pataisas, taip pat kelis OLAF tyrimus, po kurių pateiktos finansinės rekomendacijos dėl didelių sumų susigrąžinimo iš Vengrijos. Be to, iš turimų duomenų matyti, kad buvo neįprastai didelė procentinė sutarčių, skirtų konkurso procedūrose dalyvavus tik vienam dalyviui, dalis; sutartys buvo priskirtos konkrečioms įmonėms, kurios palaipsniui įgijo didelę rinkos dalį; taip pat buvo didelių preliminariųjų sutarčių priskyrimo trūkumų. Be to, susirūpinimą kelia tai, kad viešųjų pirkimų ir interesų konfliktų taisyklės netaikomos viešojo intereso patikos fondams ir jų valdomiems subjektams, taip pat nepakankamas šių patikos fondų lėšų valdymo skaidrumas. Tos problemos ir jų pasikartojimas laikui bėgant rodo Vengrijos valdžios institucijų sisteminį nepajėgumą, nesėkmę ar nenorą užkirsti kelią sprendimams, kuriais pažeidžiama taikytina teisė, susijusi su viešaisiais pirkimais ir interesų konfliktais, ir taip tinkamai kovoti su korupcijos rizika. Taip pažeidžiami teisinės valstybės principai, visų pirma teisinio tikrumo ir vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo principai, ir tai kelia susirūpinimą dėl valdžios padalijimo; |
| --- | --- |

(11)

pagal Komisijos pasiūlyme nurodytas išvadas, pirma, viešųjų pirkimų procedūrose Vengrijoje esama didelių sisteminių pažeidimų ir trūkumų. Tokie pažeidimai buvo nustatyti po Komisijos tarnybų auditų, kurie vienas po kito atlikti tiek 2007–2013 m., tiek 2014–2020 m. programavimo laikotarpiais. Tie auditai užbaigti atlikus labai didelių bendrų sumų finansines pataisas, taip pat kelis OLAF tyrimus, po kurių pateiktos finansinės rekomendacijos dėl didelių sumų susigrąžinimo iš Vengrijos. Be to, iš turimų duomenų matyti, kad buvo neįprastai didelė procentinė sutarčių, skirtų konkurso procedūrose dalyvavus tik vienam dalyviui, dalis; sutartys buvo priskirtos konkrečioms įmonėms, kurios palaipsniui įgijo didelę rinkos dalį; taip pat buvo didelių preliminariųjų sutarčių priskyrimo trūkumų. Be to, susirūpinimą kelia tai, kad viešųjų pirkimų ir interesų konfliktų taisyklės netaikomos viešojo intereso patikos fondams ir jų valdomiems subjektams, taip pat nepakankamas šių patikos fondų lėšų valdymo skaidrumas. Tos problemos ir jų pasikartojimas laikui bėgant rodo Vengrijos valdžios institucijų sisteminį nepajėgumą, nesėkmę ar nenorą užkirsti kelią sprendimams, kuriais pažeidžiama taikytina teisė, susijusi su viešaisiais pirkimais ir interesų konfliktais, ir taip tinkamai kovoti su korupcijos rizika. Taip pažeidžiami teisinės valstybės principai, visų pirma teisinio tikrumo ir vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo principai, ir tai kelia susirūpinimą dėl valdžios padalijimo;

| (12) | antra, kyla papildomų problemų, susijusių su veiksmingo įtariamos nusikalstamos veikos tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo apribojimais, prokuratūrų organizavimu ir tuo, kad nėra veikiančios ir veiksmingos kovos su korupcija sistemos. Konkrečiai, trūksta galimybės nepriklausomam teismui veiksmingai apskųsti prokuratūros sprendimus netirti įtariamos korupcijos, sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų, kenkiančių Sąjungos finansiniams interesams, ir nevykdyti jų baudžiamojo persekiojimo, taip pat trūksta reikalavimo pateikti priežastis, kai tokios bylos priskiriamos ar perskiriamos, ir nėra taisyklių, kuriomis būtų užkirstas kelias dėl jų priimti savavališkus sprendimus. Be to, trūksta išsamios kovos su korupcija strategijos, kuri apimtų svarbiausias korupcijos prevencijos sritis; nepakankamai išnaudojamos visos prevencinės priemonės, kurios padėtų atlikti korupcijos tyrimus, visų pirma aukšto lygio korupcijos atvejais; taip pat apskritai trūksta veiksmingos sukčiavimo ir korupcijos nusikaltimų prevencijos ir sustabdymo. Tai laikytina teisinės valstybės principų, visų pirma teisinio tikrumo, vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo ir veiksmingos teisminės apsaugos principų, pažeidimais; |
| --- | --- |

(12)

antra, kyla papildomų problemų, susijusių su veiksmingo įtariamos nusikalstamos veikos tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo apribojimais, prokuratūrų organizavimu ir tuo, kad nėra veikiančios ir veiksmingos kovos su korupcija sistemos. Konkrečiai, trūksta galimybės nepriklausomam teismui veiksmingai apskųsti prokuratūros sprendimus netirti įtariamos korupcijos, sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų, kenkiančių Sąjungos finansiniams interesams, ir nevykdyti jų baudžiamojo persekiojimo, taip pat trūksta reikalavimo pateikti priežastis, kai tokios bylos priskiriamos ar perskiriamos, ir nėra taisyklių, kuriomis būtų užkirstas kelias dėl jų priimti savavališkus sprendimus. Be to, trūksta išsamios kovos su korupcija strategijos, kuri apimtų svarbiausias korupcijos prevencijos sritis; nepakankamai išnaudojamos visos prevencinės priemonės, kurios padėtų atlikti korupcijos tyrimus, visų pirma aukšto lygio korupcijos atvejais; taip pat apskritai trūksta veiksmingos sukčiavimo ir korupcijos nusikaltimų prevencijos ir sustabdymo. Tai laikytina teisinės valstybės principų, visų pirma teisinio tikrumo, vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo ir veiksmingos teisminės apsaugos principų, pažeidimais;

| (13) | pasak Komisijos, Vengrijos atsakymuose pateiktomis pastabomis nėra tinkamai reaguojama į pranešime ir ketinimų rašte pateiktas išvadas. Konkrečiai, atsakymuose nepateikta įrodymų apie Vengrijos atliktus naujausius viešųjų pirkimų sistemos patobulinimus (susijusius su skaidrumu, konkurencijos intensyvumu, interesų konfliktų patikromis). Nors po Komisijos tarnybų auditų Vengrijos viešųjų pirkimų sistemoje įvyko pokyčių, nėra požymių, kad tie pokyčiai būtų turėję įtakos konkurencijos lygiui Vengrijos rinkoje. Iš Komisijos turimų duomenų matyti, kad padidėjo ne tik viešųjų pirkimų sutarčių skyrimo koncentracija, bet ir tikimybė konkursą laimėti Vengrijos valdančiosios partijos atstovams. Komisija užsakė tyrimą, kuriame pateikta 2005–2021 m. Vengrijoje sudarytų daugiau kaip 270 000 viešųjų pirkimų sutarčių statistinė empirinė analizė. Tyrimo pastabas patvirtino išvados, padarytos išnagrinėjus tam tikrus konkursų duomenis, susijusius su sutartimis, skirtomis kai kurioms įmonėms, laikomoms politinių ryšių turinčiomis įmonėmis. Be to, turizmo, ryšių ir sporto sektoriuose Komisija surinko žiniasklaidos ir suinteresuotųjų subjektų pranešimų. Vengrija nepateikė įrodymų dėl interesų konfliktų taisyklių, svarbių Sąjungos biudžeto apsaugai, taikomumo (arba taikymo praktikoje) viešojo intereso patikos fondams; |
| --- | --- |

(13)

pasak Komisijos, Vengrijos atsakymuose pateiktomis pastabomis nėra tinkamai reaguojama į pranešime ir ketinimų rašte pateiktas išvadas. Konkrečiai, atsakymuose nepateikta įrodymų apie Vengrijos atliktus naujausius viešųjų pirkimų sistemos patobulinimus (susijusius su skaidrumu, konkurencijos intensyvumu, interesų konfliktų patikromis). Nors po Komisijos tarnybų auditų Vengrijos viešųjų pirkimų sistemoje įvyko pokyčių, nėra požymių, kad tie pokyčiai būtų turėję įtakos konkurencijos lygiui Vengrijos rinkoje. Iš Komisijos turimų duomenų matyti, kad padidėjo ne tik viešųjų pirkimų sutarčių skyrimo koncentracija, bet ir tikimybė konkursą laimėti Vengrijos valdančiosios partijos atstovams. Komisija užsakė tyrimą, kuriame pateikta 2005–2021 m. Vengrijoje sudarytų daugiau kaip 270 000 viešųjų pirkimų sutarčių statistinė empirinė analizė. Tyrimo pastabas patvirtino išvados, padarytos išnagrinėjus tam tikrus konkursų duomenis, susijusius su sutartimis, skirtomis kai kurioms įmonėms, laikomoms politinių ryšių turinčiomis įmonėmis. Be to, turizmo, ryšių ir sporto sektoriuose Komisija surinko žiniasklaidos ir suinteresuotųjų subjektų pranešimų. Vengrija nepateikė įrodymų dėl interesų konfliktų taisyklių, svarbių Sąjungos biudžeto apsaugai, taikomumo (arba taikymo praktikoje) viešojo intereso patikos fondams;

| (14) | nustatyti pažeidimai ir trūkumai yra plačiai paplitę ir tarpusavyje susiję, o tai reiškia, kad kitomis nei Reglamente (ES, Euratomas) 2020/2092 numatytomis procedūromis negalima veiksmingiau pašalinti Sąjungos biudžetui kylančios rizikos. Nors ir galima pasinaudoti tam tikromis sektorinėmis taisyklėmis nustatytomis priemonėmis, pvz., Komisijos tarnybų atliekamais auditais ir finansinėmis pataisomis Vengrijos valdžios institucijų neištaisytų pažeidimų atveju, tos priemonės apskritai yra susijusios su Komisijai jau deklaruotomis išlaidomis, o tai, kad trūkumai tebenustatomi daugelį metų, rodo, kad finansinių pataisų nepakanka Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti nuo dabartinės arba būsimos rizikos; |
| --- | --- |

(14)

nustatyti pažeidimai ir trūkumai yra plačiai paplitę ir tarpusavyje susiję, o tai reiškia, kad kitomis nei Reglamente (ES, Euratomas) 2020/2092 numatytomis procedūromis negalima veiksmingiau pašalinti Sąjungos biudžetui kylančios rizikos. Nors ir galima pasinaudoti tam tikromis sektorinėmis taisyklėmis nustatytomis priemonėmis, pvz., Komisijos tarnybų atliekamais auditais ir finansinėmis pataisomis Vengrijos valdžios institucijų neištaisytų pažeidimų atveju, tos priemonės apskritai yra susijusios su Komisijai jau deklaruotomis išlaidomis, o tai, kad trūkumai tebenustatomi daugelį metų, rodo, kad finansinių pataisų nepakanka Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti nuo dabartinės arba būsimos rizikos;

| (15) | dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1060 (2) įtvirtintų reikiamų sąlygų laikymosi ir stebėsenos, reikėtų pažymėti, kad vienintelė to reglamento 15 straipsnio 5 dalyje nustatytos reikiamos sąlygos nesilaikymo pasekmė yra tai, kad Komisija atitinkamai valstybei narei neatlygins išlaidų, susijusių su veiksmais, siejamais su konkrečiu tikslu. Reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2092 nustatyta įvairesnių galimų Sąjungos biudžeto apsaugos priemonių, įskaitant vienos ar daugiau programų patvirtinimo sustabdymą ir įsipareigojimų pagal pasidalijamojo valdymo principą sustabdymą. Galimos priemonės pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 taip pat taikomos išankstiniam finansavimui, o tai nenumatyta pagal Reglamento (ES) 2021/1060 15 straipsnį; |
| --- | --- |

(15)

dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1060 (2) įtvirtintų reikiamų sąlygų laikymosi ir stebėsenos, reikėtų pažymėti, kad vienintelė to reglamento 15 straipsnio 5 dalyje nustatytos reikiamos sąlygos nesilaikymo pasekmė yra tai, kad Komisija atitinkamai valstybei narei neatlygins išlaidų, susijusių su veiksmais, siejamais su konkrečiu tikslu. Reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2092 nustatyta įvairesnių galimų Sąjungos biudžeto apsaugos priemonių, įskaitant vienos ar daugiau programų patvirtinimo sustabdymą ir įsipareigojimų pagal pasidalijamojo valdymo principą sustabdymą. Galimos priemonės pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 taip pat taikomos išankstiniam finansavimui, o tai nenumatyta pagal Reglamento (ES) 2021/1060 15 straipsnį;

| (16) | kalbant apie viešųjų pirkimų taisyklių taikymą ir aiškinimą, Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 17 konstatuojamojoje dalyje patikslinta, kad to reglamento 6 straipsnio 1 dalyje nurodyti Sąjungos teisės aktai yra finansų srities ir konkrečių sektorių teisės aktai. Pažeidimo nagrinėjimo procedūros yra grindžiamos ne teisėkūros procedūra priimtu aktu, bet tiesiogiai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsniu. Ta pirminės teisės nuostata negali būti laikoma Sąjungos teisės aktu, kaip tai suprantama Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(16)

kalbant apie viešųjų pirkimų taisyklių taikymą ir aiškinimą, Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 17 konstatuojamojoje dalyje patikslinta, kad to reglamento 6 straipsnio 1 dalyje nurodyti Sąjungos teisės aktai yra finansų srities ir konkrečių sektorių teisės aktai. Pažeidimo nagrinėjimo procedūros yra grindžiamos ne teisėkūros procedūra priimtu aktu, bet tiesiogiai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsniu. Ta pirminės teisės nuostata negali būti laikoma Sąjungos teisės aktu, kaip tai suprantama Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 1 dalyje;

| (17) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/241 (3) 22 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės, įgyvendindamos priemones pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, turi imtis visų tinkamų priemonių Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti. Siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi to reglamento 22 straipsnio, 2022 m. lapkričio 30 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Vengrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo patvirtinimo, kuriame nustatytos tarpinės reikšmės, apimančios Vengrijos prisiimtus įsipareigojimus pagal taisomąsias priemones, dėl kurių susitarta su Komisija pagal šią procedūrą.
  Pagrindinė atsakomybė už Sąjungos ir nacionalinės teisės laikymąsi įgyvendinant priemones, priimtas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, pagal Reglamento (ES) 2021/241 22 straipsnio 1 dalį tenka valstybėms narėms, o Komisija pagal to reglamento 22 straipsnio 5 dalį gali imtis taisomųjų priemonių sukčiavimo, korupcijos ir interesų konfliktų, kurie kenkia Sąjungos finansiniams interesams, atvejais, kai jie nebuvo ištaisyti valstybės narės, arba pareigų, kylančių iš paskolos susitarimo ar finansavimo susitarimo, šiurkštaus pažeidimo atveju. Be to, tarpinės reikšmės yra sąlygos, kurias reikia įvykdyti, kad Vengrija galėtų pateikti būsimų mokėjimų prašymus pagal gaivinimo ir atsparumo planą. Todėl jos negali apsaugoti Sąjungos finansinių interesų, susijusių su teisinės valstybės principų pažeidimais, kurie pakankamai tiesiogiai jau daro arba gali daryti poveikį kitų iš Sąjungos biudžeto finansuojamų išlaidų programų įgyvendinimui Vengrijoje. Todėl Reglamento (ES) 2021/241 nuostatų taikymas šiuo atveju neleistų Komisijai veiksmingiau apsaugoti Sąjungos biudžetą; |
| --- | --- |

(17)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/241 (3) 22 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės, įgyvendindamos priemones pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, turi imtis visų tinkamų priemonių Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti. Siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi to reglamento 22 straipsnio, 2022 m. lapkričio 30 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Vengrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo patvirtinimo, kuriame nustatytos tarpinės reikšmės, apimančios Vengrijos prisiimtus įsipareigojimus pagal taisomąsias priemones, dėl kurių susitarta su Komisija pagal šią procedūrą.

Pagrindinė atsakomybė už Sąjungos ir nacionalinės teisės laikymąsi įgyvendinant priemones, priimtas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, pagal Reglamento (ES) 2021/241 22 straipsnio 1 dalį tenka valstybėms narėms, o Komisija pagal to reglamento 22 straipsnio 5 dalį gali imtis taisomųjų priemonių sukčiavimo, korupcijos ir interesų konfliktų, kurie kenkia Sąjungos finansiniams interesams, atvejais, kai jie nebuvo ištaisyti valstybės narės, arba pareigų, kylančių iš paskolos susitarimo ar finansavimo susitarimo, šiurkštaus pažeidimo atveju. Be to, tarpinės reikšmės yra sąlygos, kurias reikia įvykdyti, kad Vengrija galėtų pateikti būsimų mokėjimų prašymus pagal gaivinimo ir atsparumo planą. Todėl jos negali apsaugoti Sąjungos finansinių interesų, susijusių su teisinės valstybės principų pažeidimais, kurie pakankamai tiesiogiai jau daro arba gali daryti poveikį kitų iš Sąjungos biudžeto finansuojamų išlaidų programų įgyvendinimui Vengrijoje. Todėl Reglamento (ES) 2021/241 nuostatų taikymas šiuo atveju neleistų Komisijai veiksmingiau apsaugoti Sąjungos biudžetą;

| (18) | atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta pirmiau, kitos Sąjungos teisėje nustatytos procedūros neleistų Komisijai veiksmingiau apsaugoti Sąjungos biudžetą negu Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnyje nustatyta procedūra; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta pirmiau, kitos Sąjungos teisėje nustatytos procedūros neleistų Komisijai veiksmingiau apsaugoti Sąjungos biudžetą negu Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnyje nustatyta procedūra;

| (19) | nustatytų patikimo Sąjungos biudžeto finansų valdymo ar Sąjungos finansinių interesų apsaugos pažeidimų galimas poveikis laikomas itin dideliu turint omenyje tai, kad tie pažeidimai yra iš esmės susiję su procesu, pagal kurį Vengrija naudoja Sąjungos lėšas, nes juos sudaro netinkamas valdžios institucijų, priimančių sprendimus dėl sutarčių, finansuojamų iš Sąjungos biudžeto, skyrimo, veikimas. Be to, jei nustatyti pažeidimai yra susiejami su sukčiavimo nustatymo, tyrimo ir ištaisymo apribojimais ir kliūtimis, laikomais papildomomis priežastimis, susijusiomis su tyrimu, baudžiamuoju persekiojimu ir kovos su korupcija sistema, tas poveikis gali būti laikomas dar didesniu; |
| --- | --- |

(19)

nustatytų patikimo Sąjungos biudžeto finansų valdymo ar Sąjungos finansinių interesų apsaugos pažeidimų galimas poveikis laikomas itin dideliu turint omenyje tai, kad tie pažeidimai yra iš esmės susiję su procesu, pagal kurį Vengrija naudoja Sąjungos lėšas, nes juos sudaro netinkamas valdžios institucijų, priimančių sprendimus dėl sutarčių, finansuojamų iš Sąjungos biudžeto, skyrimo, veikimas. Be to, jei nustatyti pažeidimai yra susiejami su sukčiavimo nustatymo, tyrimo ir ištaisymo apribojimais ir kliūtimis, laikomais papildomomis priežastimis, susijusiomis su tyrimu, baudžiamuoju persekiojimu ir kovos su korupcija sistema, tas poveikis gali būti laikomas dar didesniu;

| (20) | atsižvelgiant į su viešaisiais pirkimais susijusių išvadų pobūdį, atitinkamos priemonės, kurių reikia imtis pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 4 straipsnio 1 dalį (toliau – atitinkamos priemonės), turėtų būti susijusios su Sąjungos finansavimu, kuris daugiausia įgyvendinamas vykdant viešuosius pirkimus. Komisijos auditai, per kuriuos nustatyti trūkumų ir pažeidimų turintys viešųjų pirkimų procesai, buvo susiję su sanglaudos politikos sritimi, ir nepaisant to, kad tų trūkumų ir pažeidimų poveikis ES biudžetui buvo finansiškai ištaisytas taikant sanglaudos politikos taisykles, jie rodo Vengrijos valdžios institucijų sisteminį nepajėgumą, nesėkmę ar nenorą užkirsti kelią sprendimams, kuriais pažeidžiama taikytina teisė, susijusi su viešaisiais pirkimais ir interesų konfliktais, ir taip tinkamai kovoti su korupcijos rizika; |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgiant į su viešaisiais pirkimais susijusių išvadų pobūdį, atitinkamos priemonės, kurių reikia imtis pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 4 straipsnio 1 dalį (toliau – atitinkamos priemonės), turėtų būti susijusios su Sąjungos finansavimu, kuris daugiausia įgyvendinamas vykdant viešuosius pirkimus. Komisijos auditai, per kuriuos nustatyti trūkumų ir pažeidimų turintys viešųjų pirkimų procesai, buvo susiję su sanglaudos politikos sritimi, ir nepaisant to, kad tų trūkumų ir pažeidimų poveikis ES biudžetui buvo finansiškai ištaisytas taikant sanglaudos politikos taisykles, jie rodo Vengrijos valdžios institucijų sisteminį nepajėgumą, nesėkmę ar nenorą užkirsti kelią sprendimams, kuriais pažeidžiama taikytina teisė, susijusi su viešaisiais pirkimais ir interesų konfliktais, ir taip tinkamai kovoti su korupcijos rizika;

| (21) | programos, kurios turi būti apsaugotos atitinkamomis priemonėmis, pirmiausia turėtų būti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programos, kurias tikimasi įgyvendinti daugiausia vykdant viešuosius pirkimus pagal analogiją su tuo, kaip Vengrija įgyvendino lygiavertes programas pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Tos programos yra Aplinkos ir energijos vartojimo efektyvumo veiksmų programa plius, Integruoto transporto veiksmų programa plius ir Teritorinės plėtros ir gyvenviečių plėtros veiksmų programa plius (toliau – atitinkamos programos). Apskaičiuota, kad atitinkamų programų įgyvendinimo vykdant viešuosius pirkimus lygis būtų 85–90 %; |
| --- | --- |

(21)

programos, kurios turi būti apsaugotos atitinkamomis priemonėmis, pirmiausia turėtų būti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programos, kurias tikimasi įgyvendinti daugiausia vykdant viešuosius pirkimus pagal analogiją su tuo, kaip Vengrija įgyvendino lygiavertes programas pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Tos programos yra Aplinkos ir energijos vartojimo efektyvumo veiksmų programa plius, Integruoto transporto veiksmų programa plius ir Teritorinės plėtros ir gyvenviečių plėtros veiksmų programa plius (toliau – atitinkamos programos). Apskaičiuota, kad atitinkamų programų įgyvendinimo vykdant viešuosius pirkimus lygis būtų 85–90 %;

| (22) | atitinkamos priemonės taip pat turėtų būti susijusios su veiksmais pagal Sąjungos programas, kurios įgyvendinamos taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą ir kurių naudos gavėjai arba įgyvendinantieji subjektai gali būti viešojo intereso patikos fondai ir jų valdomi subjektai, kurie laikomi valdžios subjektais, kaip tai suprantama Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 2 straipsnio b punkte ir 5 straipsnio 1 dalies a punkte. Kalbant apie nustatytus pažeidimus, susijusius su viešojo intereso patikos fondais, šios atitinkamos priemonės turėtų būti taikomos visoms Sąjungos programoms, įgyvendinamoms taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą; |
| --- | --- |

(22)

atitinkamos priemonės taip pat turėtų būti susijusios su veiksmais pagal Sąjungos programas, kurios įgyvendinamos taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą ir kurių naudos gavėjai arba įgyvendinantieji subjektai gali būti viešojo intereso patikos fondai ir jų valdomi subjektai, kurie laikomi valdžios subjektais, kaip tai suprantama Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 2 straipsnio b punkte ir 5 straipsnio 1 dalies a punkte. Kalbant apie nustatytus pažeidimus, susijusius su viešojo intereso patikos fondais, šios atitinkamos priemonės turėtų būti taikomos visoms Sąjungos programoms, įgyvendinamoms taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą;

| (23) | laikantis Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 5 straipsnio 3 dalyje nustatytų reikalavimų, tinkamas taikytinų priemonių lygis turėtų būti išreiškiamas procentine dalimi, kuri atspindi susijusią riziką Sąjungos biudžetui; |
| --- | --- |

(23)

laikantis Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 5 straipsnio 3 dalyje nustatytų reikalavimų, tinkamas taikytinų priemonių lygis turėtų būti išreiškiamas procentine dalimi, kuri atspindi susijusią riziką Sąjungos biudžetui;

| (24) | atsižvelgiant į viešųjų pirkimų srityje nustatytų sisteminių pažeidimų sunkumą, dažnumą ir trukmę, galima laikyti, kad finansinė rizika patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui yra labai didelė, todėl pateisina priemones, kurių finansinis poveikis labai didelis; |
| --- | --- |

(24)

atsižvelgiant į viešųjų pirkimų srityje nustatytų sisteminių pažeidimų sunkumą, dažnumą ir trukmę, galima laikyti, kad finansinė rizika patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui yra labai didelė, todėl pateisina priemones, kurių finansinis poveikis labai didelis;

| (25) | pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 6 dalį, sprendžiant dėl atitinkamų priemonių, reikia atsižvelgti į informaciją, gautą iš atitinkamos valstybės narės, ir į jos pateiktas pastabas, taip pat į siūlomų taisomųjų priemonių tinkamumą. Todėl į vertinimą reikėtų įtraukti Vengrijos pasiūlytas taisomąsias priemones; |
| --- | --- |

(25)

pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 6 dalį, sprendžiant dėl atitinkamų priemonių, reikia atsižvelgti į informaciją, gautą iš atitinkamos valstybės narės, ir į jos pateiktas pastabas, taip pat į siūlomų taisomųjų priemonių tinkamumą. Todėl į vertinimą reikėtų įtraukti Vengrijos pasiūlytas taisomąsias priemones;

| (26) | antrajame atsakyme Vengrija pateikė 17 taisomųjų priemonių, kurių įsipareigojimą ji papildė 2022 m. rugsėjo 13 d. Komisijai pateiktu raštu. Vengrijos nuomone, jomis būtų reaguojama į visas Komisijos pranešime iškeltas problemas. Nurodytos šios siūlomos taisomosios priemonės:






  a) | neteisėtų veiksmų ir pažeidimų, susijusių su Sąjungos lėšų panaudojimu, prevencijos, nustatymo ir ištaisymo stiprinimas pasitelkiant naujai įsteigtą Tarnybinės etikos instituciją; |
| --- | --- | --- |

(26)

antrajame atsakyme Vengrija pateikė 17 taisomųjų priemonių, kurių įsipareigojimą ji papildė 2022 m. rugsėjo 13 d. Komisijai pateiktu raštu. Vengrijos nuomone, jomis būtų reaguojama į visas Komisijos pranešime iškeltas problemas. Nurodytos šios siūlomos taisomosios priemonės:

a)

neteisėtų veiksmų ir pažeidimų, susijusių su Sąjungos lėšų panaudojimu, prevencijos, nustatymo ir ištaisymo stiprinimas pasitelkiant naujai įsteigtą Tarnybinės etikos instituciją;

| b) | kovos su korupcija darbo grupė; |
| --- | --- |

b)

kovos su korupcija darbo grupė;

| c) | kovos su korupcija sistemos stiprinimas; |
| --- | --- |

c)

kovos su korupcija sistemos stiprinimas;

| d) | viešojo intereso turto valdymo fondų vykdomo Sąjungos paramos naudojimo skaidrumo užtikrinimas; |
| --- | --- |

d)

viešojo intereso turto valdymo fondų vykdomo Sąjungos paramos naudojimo skaidrumo užtikrinimas;

| e) | konkrečios procedūros, taikomos specialiems nusikaltimams, susijusiems su viešosios valdžios funkcijų vykdymu arba valstybės turto valdymu, nustatymas; |
| --- | --- |

e)

konkrečios procedūros, taikomos specialiems nusikaltimams, susijusiems su viešosios valdžios funkcijų vykdymu arba valstybės turto valdymu, nustatymas;

| f) | audito ir kontrolės mechanizmų, skirtų tinkamam Sąjungos paramos naudojimui užtikrinti, stiprinimas; |
| --- | --- |

f)

audito ir kontrolės mechanizmų, skirtų tinkamam Sąjungos paramos naudojimui užtikrinti, stiprinimas;

| g) | konkursų procedūrų, kurios finansuojamos iš Sąjungos lėšų ir kuriose pateiktas vienintelis pasiūlymas, dalies sumažinimas; |
| --- | --- |

g)

konkursų procedūrų, kurios finansuojamos iš Sąjungos lėšų ir kuriose pateiktas vienintelis pasiūlymas, dalies sumažinimas;

| h) | konkursų procedūrų, kurios finansuojamos iš nacionalinio biudžeto lėšų ir kuriose pateiktas vienintelis pasiūlymas, dalies sumažinimas; |
| --- | --- |

h)

konkursų procedūrų, kurios finansuojamos iš nacionalinio biudžeto lėšų ir kuriose pateiktas vienintelis pasiūlymas, dalies sumažinimas;

| i) | pranešimo apie vienintelio pasiūlymo konkursus priemonės, skirtos viešųjų pirkimų konkursų procedūroms, kurios užbaigiamos gavus vienintelį pasiūlymą, stebėti ir apie juos pranešti, sukūrimas; |
| --- | --- |

i)

pranešimo apie vienintelio pasiūlymo konkursus priemonės, skirtos viešųjų pirkimų konkursų procedūroms, kurios užbaigiamos gavus vienintelį pasiūlymą, stebėti ir apie juos pranešti, sukūrimas;

| j) | Elektroninės viešųjų pirkimų sistemos, skirtos skaidrumui didinti, sukūrimas; |
| --- | --- |

j)

Elektroninės viešųjų pirkimų sistemos, skirtos skaidrumui didinti, sukūrimas;

| k) | veiklos rezultatų vertinimo sistemos, pagal kurią būtų vertinamas viešųjų pirkimų veiksmingumas ir ekonominis efektyvumas, parengimas; |
| --- | --- |

k)

veiklos rezultatų vertinimo sistemos, pagal kurią būtų vertinamas viešųjų pirkimų veiksmingumas ir ekonominis efektyvumas, parengimas;

| l) | veiksmų plano konkurencijos lygiui viešųjų pirkimų srityje padidinti priėmimas; |
| --- | --- |

l)

veiksmų plano konkurencijos lygiui viešųjų pirkimų srityje padidinti priėmimas;

| m) | labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms surengtini mokymai apie viešųjų pirkimų praktiką; |
| --- | --- |

m)

labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms surengtini mokymai apie viešųjų pirkimų praktiką;

| n) | paramos sistemos, pagal kurią būtų kompensuojamos labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių išlaidos, susijusios su dalyvavimu viešųjų pirkimų procedūrose, sukūrimas; |
| --- | --- |

n)

paramos sistemos, pagal kurią būtų kompensuojamos labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių išlaidos, susijusios su dalyvavimu viešųjų pirkimų procedūrose, sukūrimas;

| o) | Komisijos rizikos vertinimo priemonės ARACHNE taikymas; |
| --- | --- |

o)

Komisijos rizikos vertinimo priemonės ARACHNE taikymas;

| p) | bendradarbiavimo su OLAF stiprinimas ir |
| --- | --- |

p)

bendradarbiavimo su OLAF stiprinimas ir

| q) | teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo užtikrinamas didesnis viešųjų išlaidų skaidrumas, priėmimas; |
| --- | --- |

q)

teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo užtikrinamas didesnis viešųjų išlaidų skaidrumas, priėmimas;

| (27) | trylikoje iš taisomųjų priemonių nustatyti pagrindiniai įgyvendinimo veiksmai, kurie turėjo būti įgyvendinti iki 2022 m. lapkričio 19 d. Vengrija įsipareigojo iki 2022 m. lapkričio 19 d., o po to – kas tris mėnesius informuoti Komisiją apie taisomųjų priemonių, įskaitant papildomus įsipareigojimus, įtrauktus į 2022 m. rugsėjo 13 d. raštą, įgyvendinimą Kalbant apie keturias taisomąsias priemones, t. y. h ir l–n punktuose nurodytas taisomąsias priemones, Komisija nurodė, kad neatidėliotinų pagrindinių įgyvendinimo veiksmų nebuvo, nes joms įgyvendinti reikia ilgesnio įgyvendinimo laikotarpio, ir kad jų įgyvendinimą ji stebės vykdydama visų taisomųjų priemonių stebėseną, remdamasi ketvirčio ataskaitomis, kurias Vengrija 2022 m. lapkričio 19 d. raštu įsipareigojo teikti iki 2028 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(27)

trylikoje iš taisomųjų priemonių nustatyti pagrindiniai įgyvendinimo veiksmai, kurie turėjo būti įgyvendinti iki 2022 m. lapkričio 19 d. Vengrija įsipareigojo iki 2022 m. lapkričio 19 d., o po to – kas tris mėnesius informuoti Komisiją apie taisomųjų priemonių, įskaitant papildomus įsipareigojimus, įtrauktus į 2022 m. rugsėjo 13 d. raštą, įgyvendinimą Kalbant apie keturias taisomąsias priemones, t. y. h ir l–n punktuose nurodytas taisomąsias priemones, Komisija nurodė, kad neatidėliotinų pagrindinių įgyvendinimo veiksmų nebuvo, nes joms įgyvendinti reikia ilgesnio įgyvendinimo laikotarpio, ir kad jų įgyvendinimą ji stebės vykdydama visų taisomųjų priemonių stebėseną, remdamasi ketvirčio ataskaitomis, kurias Vengrija 2022 m. lapkričio 19 d. raštu įsipareigojo teikti iki 2028 m. gruodžio 31 d.;

| (28) | apskritai Vengrija įsipareigojo imtis taisomųjų priemonių, kurias pasiūlė antrajame atsakyme, siekdama besąlygiškai reaguoti į pranešime iškeltas problemas, ir tas priemones bei susijusius teisės aktus palikti galioti neribotą laiką ir tinkamai užtikrinti juose nustatytų taisyklių vykdymą; |
| --- | --- |

(28)

apskritai Vengrija įsipareigojo imtis taisomųjų priemonių, kurias pasiūlė antrajame atsakyme, siekdama besąlygiškai reaguoti į pranešime iškeltas problemas, ir tas priemones bei susijusius teisės aktus palikti galioti neribotą laiką ir tinkamai užtikrinti juose nustatytų taisyklių vykdymą;

| (29) | kaip Komisija paaiškino prie Komisijos pasiūlymo pridedamame aiškinamajame memorandume, siūlomomis taisomosiomis priemonėmis, jas visas taikant kartu, iš esmės būtų galima reaguoti į problemas, susijusias su viešųjų pirkimų procedūrų sisteminiais pažeidimais ir trūkumais, interesų konfliktų rizika ir susirūpinimu dėl viešojo intereso patikos fondų, taip pat į papildomas priežastis, susijusias su tyrimu, baudžiamuoju persekiojimu ir kovos su korupcija sistema, su sąlyga, kad visos priemonės būtų tinkamai ir veiksmingai įgyvendintos; |
| --- | --- |

(29)

kaip Komisija paaiškino prie Komisijos pasiūlymo pridedamame aiškinamajame memorandume, siūlomomis taisomosiomis priemonėmis, jas visas taikant kartu, iš esmės būtų galima reaguoti į problemas, susijusias su viešųjų pirkimų procedūrų sisteminiais pažeidimais ir trūkumais, interesų konfliktų rizika ir susirūpinimu dėl viešojo intereso patikos fondų, taip pat į papildomas priežastis, susijusias su tyrimu, baudžiamuoju persekiojimu ir kovos su korupcija sistema, su sąlyga, kad visos priemonės būtų tinkamai ir veiksmingai įgyvendintos;

| (30) | tačiau Komisija taip pat pridūrė, kad dar reikia nustatyti išsamias siūlomų taisomųjų priemonių įgyvendinimo taisykles, visų pirma tai, kaip pagrindiniai priemonių elementai bus perkelti į faktinius teisės aktus, kurie turi būti priimti siekiant įgyvendinti taisomąsias priemones. Turint omenyje, kad keletas Vengrijoje nustatytų problemų yra susijusios ne tik su teisinės sistemos pokyčiais, bet ir su konkrečiu pokyčių įgyvendinimu praktikoje, o pastarajam reikia ilgesnio laikotarpio, kad būtų pasiekta konkrečių rezultatų, kol Komisijos pasiūlymo teikimo momentu bus įgyvendinti bent pagrindiniai kai kurių taisomųjų priemonių elementai, kaip nurodyta Vengrijos antrame atsakyme pateiktų taisomųjų priemonių įgyvendinimo tvarkaraštyje, rizika Sąjungos biudžetui išlieka. Kol įsigalios pagrindiniai teisės aktai, kuriais būtų įgyvendinta daugelis siūlomų taisomųjų priemonių, ir atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymo aiškinamajame memorandume pateiktą vertinimą, taip pat į galimybę, kad priemonės galėtų būti netinkamai įgyvendintos arba kad jų veiksmingumas būtų susilpnintas dėl tam tikrų tų priemonių įgyvendinimo detalių, Komisijos vertinimu, Sąjungos biudžetui kylančios rizikos lygis atitinka 65 % atitinkamos programos, t. y. 5 procentiniais punktais mažiau nei įvertinta rizika, jei taisomųjų priemonių nebūtų. Todėl Tarybai siūloma priimti atitinkamas priemones pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 9 dalį; |
| --- | --- |

(30)

tačiau Komisija taip pat pridūrė, kad dar reikia nustatyti išsamias siūlomų taisomųjų priemonių įgyvendinimo taisykles, visų pirma tai, kaip pagrindiniai priemonių elementai bus perkelti į faktinius teisės aktus, kurie turi būti priimti siekiant įgyvendinti taisomąsias priemones. Turint omenyje, kad keletas Vengrijoje nustatytų problemų yra susijusios ne tik su teisinės sistemos pokyčiais, bet ir su konkrečiu pokyčių įgyvendinimu praktikoje, o pastarajam reikia ilgesnio laikotarpio, kad būtų pasiekta konkrečių rezultatų, kol Komisijos pasiūlymo teikimo momentu bus įgyvendinti bent pagrindiniai kai kurių taisomųjų priemonių elementai, kaip nurodyta Vengrijos antrame atsakyme pateiktų taisomųjų priemonių įgyvendinimo tvarkaraštyje, rizika Sąjungos biudžetui išlieka. Kol įsigalios pagrindiniai teisės aktai, kuriais būtų įgyvendinta daugelis siūlomų taisomųjų priemonių, ir atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymo aiškinamajame memorandume pateiktą vertinimą, taip pat į galimybę, kad priemonės galėtų būti netinkamai įgyvendintos arba kad jų veiksmingumas būtų susilpnintas dėl tam tikrų tų priemonių įgyvendinimo detalių, Komisijos vertinimu, Sąjungos biudžetui kylančios rizikos lygis atitinka 65 % atitinkamos programos, t. y. 5 procentiniais punktais mažiau nei įvertinta rizika, jei taisomųjų priemonių nebūtų. Todėl Tarybai siūloma priimti atitinkamas priemones pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 9 dalį;

| (31) | atsižvelgdama į tai, kad Vengrija įsipareigojo imtis taisomųjų priemonių padėčiai ištaisyti pagal išsamų tvarkaraštį ir kad Komisija laikėsi nuomonės, kad siūlomomis taisomosiomis priemonėmis, jas visas taikant kartu, jei jos būtų teisingai nurodytos ir įgyvendintos pagal detalų tvarkaraštį, iš esmės būtų galima išspręsti tuos probleminius klausimus, 2022 m. spalio 13 d. Taryba, gavusi Vengrijos prašymą dėl susiklosčiusių išskirtinių aplinkybių pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 10 dalį, nusprendė pratęsti įgyvendinimo sprendimo priėmimo terminą dar dviem mėnesiais, kad Komisija ir Taryba turėtų pakankamai laiko įvertinti taisomųjų priemonių priėmimą ir veiksmingą įgyvendinimą, atsižvelgdama į tai, kad jų yra daug ir jos yra techniškai sudėtingos; |
| --- | --- |

(31)

atsižvelgdama į tai, kad Vengrija įsipareigojo imtis taisomųjų priemonių padėčiai ištaisyti pagal išsamų tvarkaraštį ir kad Komisija laikėsi nuomonės, kad siūlomomis taisomosiomis priemonėmis, jas visas taikant kartu, jei jos būtų teisingai nurodytos ir įgyvendintos pagal detalų tvarkaraštį, iš esmės būtų galima išspręsti tuos probleminius klausimus, 2022 m. spalio 13 d. Taryba, gavusi Vengrijos prašymą dėl susiklosčiusių išskirtinių aplinkybių pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 10 dalį, nusprendė pratęsti įgyvendinimo sprendimo priėmimo terminą dar dviem mėnesiais, kad Komisija ir Taryba turėtų pakankamai laiko įvertinti taisomųjų priemonių priėmimą ir veiksmingą įgyvendinimą, atsižvelgdama į tai, kad jų yra daug ir jos yra techniškai sudėtingos;

| (32) | siekdama laikytis pagrindiniams įgyvendinimo veiksmams taikomų terminų, Vengrija 2022 m. rugsėjo mėn. pabaigoje – spalio mėn. pradžioje priėmė kelis teisės aktus. Siekiant užtikrinti, kad šie aktai būtų visapusiškai suderinti su taisomosiomis priemonėmis ir kad jie būtų veiksmingi, prireikė tolesnių intensyvių Vengrijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų diskusijų. Atsižvelgdama į šių diskusijų rezultatus, 2022 m. lapkričio 15 d. Vengrijos Vyriausybė Nacionalinei Asamblėjai pateikė vadinamąjį paslaugų dokumentų rinkinį, kuriame pasiūlyti keli teisės aktų, kurie buvo priimti 2022 m. rugsėjo mėn. pabaigoje – spalio mėn. pradžioje, pakeitimai.
  Paslaugų dokumentų rinkinį sudaro du aktų projektai: akto projektas T/2033, kuris turi būti priimtas pagal įprastą procedūrą ir dėl kurio galutinis balsavimas įvyko 2022 m. lapkričio 22 d., ir akto projektas T/2032, kuris turi būti priimtas pagal konstituciniams aktams taikomą procedūrą (reikia dviejų trečdalių balsų daugumos) ir dėl kurio galutinis balsavimas įvyko 2022 m. gruodžio 7 d. Nacionalinė Asamblėja priėmė abu aktus. 2022 m. lapkričio 19 d., lapkričio 26 d., gruodžio 6 d. ir gruodžio 7 d. Komisijai adresuotais laiškais Vengrija informavo Komisiją apie veiksmus, kurių ėmėsi anksčiau prisiimtiems įsipareigojimams įgyvendinti; |
| --- | --- |

(32)

siekdama laikytis pagrindiniams įgyvendinimo veiksmams taikomų terminų, Vengrija 2022 m. rugsėjo mėn. pabaigoje – spalio mėn. pradžioje priėmė kelis teisės aktus. Siekiant užtikrinti, kad šie aktai būtų visapusiškai suderinti su taisomosiomis priemonėmis ir kad jie būtų veiksmingi, prireikė tolesnių intensyvių Vengrijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų diskusijų. Atsižvelgdama į šių diskusijų rezultatus, 2022 m. lapkričio 15 d. Vengrijos Vyriausybė Nacionalinei Asamblėjai pateikė vadinamąjį paslaugų dokumentų rinkinį, kuriame pasiūlyti keli teisės aktų, kurie buvo priimti 2022 m. rugsėjo mėn. pabaigoje – spalio mėn. pradžioje, pakeitimai.

Paslaugų dokumentų rinkinį sudaro du aktų projektai: akto projektas T/2033, kuris turi būti priimtas pagal įprastą procedūrą ir dėl kurio galutinis balsavimas įvyko 2022 m. lapkričio 22 d., ir akto projektas T/2032, kuris turi būti priimtas pagal konstituciniams aktams taikomą procedūrą (reikia dviejų trečdalių balsų daugumos) ir dėl kurio galutinis balsavimas įvyko 2022 m. gruodžio 7 d. Nacionalinė Asamblėja priėmė abu aktus. 2022 m. lapkričio 19 d., lapkričio 26 d., gruodžio 6 d. ir gruodžio 7 d. Komisijai adresuotais laiškais Vengrija informavo Komisiją apie veiksmus, kurių ėmėsi anksčiau prisiimtiems įsipareigojimams įgyvendinti;

| (33) | 2022 m. lapkričio 30 d. Komisija paskelbė Komunikatą dėl taisomųjų priemonių, apie kurias pranešė Vengrija, kuriame Tarybai pateikiamas taisomųjų priemonių, kurias Vengrija priėmė nuo 2022 m. lapkričio 19 d., tinkamumo vertinimas. Gavusi Tarybos 2022 m. gruodžio 6 d. prašymą, Komisija 2022 m. gruodžio 9 d. pateikė atnaujintą vertinimą dėl papildomų priemonių, kurių Vengrija ėmėsi iki 2022 m. gruodžio 7 d.2022 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatas ir 2022 m. gruodžio 9 d. atnaujintas vertinimas kartu su prie Komisijos pasiūlymo pridėtu aiškinamuoju memorandumu yra svarstymų Taryboje pagrindas; |
| --- | --- |

(33)

2022 m. lapkričio 30 d. Komisija paskelbė Komunikatą dėl taisomųjų priemonių, apie kurias pranešė Vengrija, kuriame Tarybai pateikiamas taisomųjų priemonių, kurias Vengrija priėmė nuo 2022 m. lapkričio 19 d., tinkamumo vertinimas. Gavusi Tarybos 2022 m. gruodžio 6 d. prašymą, Komisija 2022 m. gruodžio 9 d. pateikė atnaujintą vertinimą dėl papildomų priemonių, kurių Vengrija ėmėsi iki 2022 m. gruodžio 7 d.2022 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatas ir 2022 m. gruodžio 9 d. atnaujintas vertinimas kartu su prie Komisijos pasiūlymo pridėtu aiškinamuoju memorandumu yra svarstymų Taryboje pagrindas;

a)   Neteisėtų veiksmų ir pažeidimų, susijusių su Sąjungos lėšų panaudojimu, prevencijos, nustatymo ir ištaisymo stiprinimas pasitelkiant naujai įsteigtą Tarnybinės etikos instituciją

Neteisėtų veiksmų ir pažeidimų, susijusių su Sąjungos lėšų panaudojimu, prevencijos, nustatymo ir ištaisymo stiprinimas pasitelkiant naujai įsteigtą Tarnybinės etikos instituciją

| (34) | Vengrija įsipareigojo įsteigti naują Tarnybinės etikos instituciją, kurios tikslas – stiprinti sukčiavimo, interesų konfliktų ir korupcijos, taip pat kitų pažeidimų ir pažeidimų, susijusių su bet kurios Sąjungos finansinės paramos įgyvendinimu, prevenciją, nustatymą ir ištaisymą. Tarnybinės etikos institucijos – naujos įstaigos Vengrijos kontekste – sukūrimas yra horizontalioji priemonė, kuria siekiama ištaisyti sisteminius teisinės valstybės principų pažeidimus, susijusius su viešaisiais pirkimais, darančiais poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Todėl tai yra viena iš pagrindinių Vengrijos pasiūlytų taisomųjų priemonių Komisijos nurodytoms problemoms spręsti; |
| --- | --- |

(34)

Vengrija įsipareigojo įsteigti naują Tarnybinės etikos instituciją, kurios tikslas – stiprinti sukčiavimo, interesų konfliktų ir korupcijos, taip pat kitų pažeidimų ir pažeidimų, susijusių su bet kurios Sąjungos finansinės paramos įgyvendinimu, prevenciją, nustatymą ir ištaisymą. Tarnybinės etikos institucijos – naujos įstaigos Vengrijos kontekste – sukūrimas yra horizontalioji priemonė, kuria siekiama ištaisyti sisteminius teisinės valstybės principų pažeidimus, susijusius su viešaisiais pirkimais, darančiais poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Todėl tai yra viena iš pagrindinių Vengrijos pasiūlytų taisomųjų priemonių Komisijos nurodytoms problemoms spręsti;

| (35) | Vengrija į siūlomą taisomąją priemonę įtraukė tam tikrus elementus, kurie Komisijos pasiūlymo teikimo momentu buvo teigiamai įvertinti, visų pirma dėl: i) naujos Tarnybinės etikos institucijos paskirties ir tikslų, ii) jos įgaliojimų apimties ir plačių įgaliojimų, įskaitant įgaliojimus nurodyti perkančiosioms organizacijoms sustabdyti konkursus, įgaliojimus prašyti administracinių tyrimo įstaigų atlikti tyrimus, įgaliojimus rekomenduoti Sąjungos finansavimo neskirti konkretiems ekonominės veiklos vykdytojams; teisės prašyti atlikti visų institucijų sprendimų, susijusių su viešųjų pirkimų procedūromis, kurios susijusios su Sąjungos parama (ir kurioms gali būti taikoma teisminė peržiūra), teisminę peržiūrą ir kt.; iii) taisyklių dėl Tarnybinės etikos institucijos valdybos skyrimo ir tinkamumo komiteto, kurio tikslas – užtikrinti, kad Tarnybinės etikos institucija būtų visiškai nepriklausoma, dalyvavimo. Be to, Vengrija įsipareigojo, kad Tarnybinės etikos institucija remsis teismo sprendimuose nustatytais faktais, galės kreiptis į teismus, o jos pačios sprendimams bus taikoma teisminė peržiūra.
  Todėl Vengrija taip pat įsipareigojo, kad visi Vengrijos teismai, nagrinėjantys civilines, administracines ir baudžiamąsias bylas, įskaitant bylas, susijusias su Sąjungos finansinių interesų apsauga, laikytųsi nepriklausomumo ir nešališkumo reikalavimų, taip pat reikalavimų, nustatytų teisės aktais pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 19 straipsnio 1 dalį ir atitinkamą Sąjungos acquis. Vengrija taip pat įsipareigojo imtis pagrindinių įgyvendinimo veiksmų, kad Tarnybinės etikos institucija būtų sukurta ne vėliau kaip 2022 m. lapkričio 19 d. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Vengrija 2022 m. spalio 4 d. priėmė Aktą dėl Tarnybinės etikos institucijos įsteigimo (2022 m. Aktas XXVII dėl Europos Sąjungos biudžeto lėšų naudojimo kontrolės, toliau – Tarnybinės etikos institucijos aktas); jis įsigaliojo 2022 m. spalio 11 d. Kiti Tarnybinės etikos institucijos akto pakeitimai buvo padaryti dviejuose aktų projektuose, sudarančiais paslaugų dokumentų rinkinį; jie pateikti Nacionalinei Asamblėjai 2022 m. lapkričio 15 d., dėl jų balsuota 2022 m. lapkričio 22 d. ir 2022 m. gruodžio 7 d. Kaip reikalaujama pagal taisomąją priemonę, Vengrija konsultavosi su Europos Taryba ir EBPO dėl proceso, susijusio su Tarnybinės etikos institucijos akto priėmimu, ir atsižvelgė į tam tikras rekomendacijas. Kartu su teisėkūros procedūromis Vengrijos valdžios institucijos 2022 m. rugsėjo 23 d. pradėjo Tinkamumo komiteto, o 2022 m. spalio 14 d. – Tarnybinės etikos institucijos valdybos narių atrankos ir skyrimo procedūrą; valdybos nariai galiausiai buvo paskirti iki 2022 m. lapkričio 4 d. Pirmasis oficialus Tarnybinės etikos institucijos posėdis įvyko 2022 m. lapkričio 18 d.; |
| --- | --- |

(35)

Vengrija į siūlomą taisomąją priemonę įtraukė tam tikrus elementus, kurie Komisijos pasiūlymo teikimo momentu buvo teigiamai įvertinti, visų pirma dėl: i) naujos Tarnybinės etikos institucijos paskirties ir tikslų, ii) jos įgaliojimų apimties ir plačių įgaliojimų, įskaitant įgaliojimus nurodyti perkančiosioms organizacijoms sustabdyti konkursus, įgaliojimus prašyti administracinių tyrimo įstaigų atlikti tyrimus, įgaliojimus rekomenduoti Sąjungos finansavimo neskirti konkretiems ekonominės veiklos vykdytojams; teisės prašyti atlikti visų institucijų sprendimų, susijusių su viešųjų pirkimų procedūromis, kurios susijusios su Sąjungos parama (ir kurioms gali būti taikoma teisminė peržiūra), teisminę peržiūrą ir kt.; iii) taisyklių dėl Tarnybinės etikos institucijos valdybos skyrimo ir tinkamumo komiteto, kurio tikslas – užtikrinti, kad Tarnybinės etikos institucija būtų visiškai nepriklausoma, dalyvavimo. Be to, Vengrija įsipareigojo, kad Tarnybinės etikos institucija remsis teismo sprendimuose nustatytais faktais, galės kreiptis į teismus, o jos pačios sprendimams bus taikoma teisminė peržiūra.

Todėl Vengrija taip pat įsipareigojo, kad visi Vengrijos teismai, nagrinėjantys civilines, administracines ir baudžiamąsias bylas, įskaitant bylas, susijusias su Sąjungos finansinių interesų apsauga, laikytųsi nepriklausomumo ir nešališkumo reikalavimų, taip pat reikalavimų, nustatytų teisės aktais pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 19 straipsnio 1 dalį ir atitinkamą Sąjungos acquis. Vengrija taip pat įsipareigojo imtis pagrindinių įgyvendinimo veiksmų, kad Tarnybinės etikos institucija būtų sukurta ne vėliau kaip 2022 m. lapkričio 19 d. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Vengrija 2022 m. spalio 4 d. priėmė Aktą dėl Tarnybinės etikos institucijos įsteigimo (2022 m. Aktas XXVII dėl Europos Sąjungos biudžeto lėšų naudojimo kontrolės, toliau – Tarnybinės etikos institucijos aktas); jis įsigaliojo 2022 m. spalio 11 d. Kiti Tarnybinės etikos institucijos akto pakeitimai buvo padaryti dviejuose aktų projektuose, sudarančiais paslaugų dokumentų rinkinį; jie pateikti Nacionalinei Asamblėjai 2022 m. lapkričio 15 d., dėl jų balsuota 2022 m. lapkričio 22 d. ir 2022 m. gruodžio 7 d. Kaip reikalaujama pagal taisomąją priemonę, Vengrija konsultavosi su Europos Taryba ir EBPO dėl proceso, susijusio su Tarnybinės etikos institucijos akto priėmimu, ir atsižvelgė į tam tikras rekomendacijas. Kartu su teisėkūros procedūromis Vengrijos valdžios institucijos 2022 m. rugsėjo 23 d. pradėjo Tinkamumo komiteto, o 2022 m. spalio 14 d. – Tarnybinės etikos institucijos valdybos narių atrankos ir skyrimo procedūrą; valdybos nariai galiausiai buvo paskirti iki 2022 m. lapkričio 4 d. Pirmasis oficialus Tarnybinės etikos institucijos posėdis įvyko 2022 m. lapkričio 18 d.;

acquis

| (36) | tačiau Komisija, 2022 m. lapkričio 30 d. komunikate padarė išvadą ir, atlikusi išsamų vertinimą, 2022 m. gruodžio 9 d. patvirtino,, kad Tarnybinės etikos institucijos reglamentavimo sistema, išdėstyta Tarnybinės etikos institucijos akte, neatitinka tam tikrų įsipareigojimų, prisiimtų pagal taisomąją priemonę, todėl negali būti laikoma visiškai veiksminga ir tinkama pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092. Taisomosios priemonės trūkumai, rizika ir spragos, kurie kelia pavojų Tarnybinės etikos institucijos veiksmingumui ir nepriklausomumui bei jos gebėjimui spręsti Komisijos nustatytus probleminius klausimus, visų pirma yra šie: i) nėra aiškios taisyklės, nurodančios, kad Tarnybinės etikos institucija išsaugos savo kompetenciją po to, kai bus nutrauktas projektui teikiamas Sąjungos finansavimas; ii) perkančiųjų organizacijų sprendimų, kuriais nesilaikoma Tarnybinės etikos institucijos rekomendacijų, teisminės peržiūros sistemos trūkumai; iii) atleidimo iš darbo procedūros trūkumai; iv) tiesioginiai, o ne priežiūros įgaliojimai, kuriais Tarnybinės etikos institucija turėtų naudotis įvairių deklarantų grupių atžvilgiu, ir sąlygų, kuriomis Tarnybinės etikos institucijai būtų perduoti įgaliojimai tikrinti vyriausybės narių turto deklaracijas, nesudarymas; v) ribota taikymo sritis, kadangi į Tarnybinės etikos institucijos tikrinimo įgaliojimus, susijusius su turto deklaracijomis, įtraukti ne visi su didele rizika susiję pareigūnai. Taryba mano, kad dėl šių priežasčių, kurios išsamiau nurodytos Komisijos komunikate, nustatyti trūkumai, visų pirma Tarnybinės etikos institucijos įgaliojimų apribojimai, yra tokie dideli, kad rimtai kenkia Tarnybinės etikos institucijos gebėjimui ištaisyti sisteminius teisinės valstybės principų pažeidimus, susijusius su viešaisiais pirkimais, darančiais poveikį Sąjungos finansiniams interesams; |
| --- | --- |

(36)

tačiau Komisija, 2022 m. lapkričio 30 d. komunikate padarė išvadą ir, atlikusi išsamų vertinimą, 2022 m. gruodžio 9 d. patvirtino,, kad Tarnybinės etikos institucijos reglamentavimo sistema, išdėstyta Tarnybinės etikos institucijos akte, neatitinka tam tikrų įsipareigojimų, prisiimtų pagal taisomąją priemonę, todėl negali būti laikoma visiškai veiksminga ir tinkama pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092. Taisomosios priemonės trūkumai, rizika ir spragos, kurie kelia pavojų Tarnybinės etikos institucijos veiksmingumui ir nepriklausomumui bei jos gebėjimui spręsti Komisijos nustatytus probleminius klausimus, visų pirma yra šie: i) nėra aiškios taisyklės, nurodančios, kad Tarnybinės etikos institucija išsaugos savo kompetenciją po to, kai bus nutrauktas projektui teikiamas Sąjungos finansavimas; ii) perkančiųjų organizacijų sprendimų, kuriais nesilaikoma Tarnybinės etikos institucijos rekomendacijų, teisminės peržiūros sistemos trūkumai; iii) atleidimo iš darbo procedūros trūkumai; iv) tiesioginiai, o ne priežiūros įgaliojimai, kuriais Tarnybinės etikos institucija turėtų naudotis įvairių deklarantų grupių atžvilgiu, ir sąlygų, kuriomis Tarnybinės etikos institucijai būtų perduoti įgaliojimai tikrinti vyriausybės narių turto deklaracijas, nesudarymas; v) ribota taikymo sritis, kadangi į Tarnybinės etikos institucijos tikrinimo įgaliojimus, susijusius su turto deklaracijomis, įtraukti ne visi su didele rizika susiję pareigūnai. Taryba mano, kad dėl šių priežasčių, kurios išsamiau nurodytos Komisijos komunikate, nustatyti trūkumai, visų pirma Tarnybinės etikos institucijos įgaliojimų apribojimai, yra tokie dideli, kad rimtai kenkia Tarnybinės etikos institucijos gebėjimui ištaisyti sisteminius teisinės valstybės principų pažeidimus, susijusius su viešaisiais pirkimais, darančiais poveikį Sąjungos finansiniams interesams;

b)   Kovos su korupcija darbo grupė

Kovos su korupcija darbo grupė

| (37) | Vengrija įsipareigojo įsteigti Kovos su korupcija darbo grupę, kurios užduotis, inter alia, būtų išnagrinėti esamas kovos su korupcija priemones ir parengti pasiūlymus dėl korupcinių veiksmų prevencijos, nustatymo, tyrimo, baudžiamojo persekiojimo už juos ir sankcijų taikymo gerinimo. Vienas iš pagrindinių taisomosios priemonės elementų – visapusiškas, struktūrizuotas ir veiksmingas nevyriausybinių subjektų, veikiančių kovos su korupcija srityje, ir vyriausybės atstovų dalyvavimas. Be to, Vengrija įsipareigojo rengiant teisės akto projektą išsamiai konsultuotis su nacionaliniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant Komisiją. Vengrija įsipareigojo imtis pagrindinių įgyvendinimo veiksmų, kad iki 2022 m. rugsėjo 30 d. būtų nustatyta naujos Kovos su korupcija darbo grupės reglamentavimo sistema. Atsižvelgiant į taisomąją priemonę, atitinkamose Tarnybinės etikos institucijos akto nuostatose nustatyta, kad 50 % naujosios Kovos su korupcija darbo grupės narių atstovauja nevyriausybiniams subjektams ir atrenkami remiantis atviru, skaidriu ir nediskriminaciniu atrankos procesu, taikant objektyvius kriterijus, susijusius su ekspertinėmis žiniomis ir nuopelnais. Po to, kai buvo pateiktas Komisijos pasiūlymas, Vengrija konsultavosi su EBPO ir Europos Taryba ir numatė įsteigti naują Kovos su korupcija darbo grupę pagal Tarnybinės etikos institucijos aktą. Nauja Kovos su korupcija darbo grupė buvo galiausiai įsteigta 2022 m. gruodžio 1 d.; |
| --- | --- |

(37)

Vengrija įsipareigojo įsteigti Kovos su korupcija darbo grupę, kurios užduotis, inter alia, būtų išnagrinėti esamas kovos su korupcija priemones ir parengti pasiūlymus dėl korupcinių veiksmų prevencijos, nustatymo, tyrimo, baudžiamojo persekiojimo už juos ir sankcijų taikymo gerinimo. Vienas iš pagrindinių taisomosios priemonės elementų – visapusiškas, struktūrizuotas ir veiksmingas nevyriausybinių subjektų, veikiančių kovos su korupcija srityje, ir vyriausybės atstovų dalyvavimas. Be to, Vengrija įsipareigojo rengiant teisės akto projektą išsamiai konsultuotis su nacionaliniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant Komisiją. Vengrija įsipareigojo imtis pagrindinių įgyvendinimo veiksmų, kad iki 2022 m. rugsėjo 30 d. būtų nustatyta naujos Kovos su korupcija darbo grupės reglamentavimo sistema. Atsižvelgiant į taisomąją priemonę, atitinkamose Tarnybinės etikos institucijos akto nuostatose nustatyta, kad 50 % naujosios Kovos su korupcija darbo grupės narių atstovauja nevyriausybiniams subjektams ir atrenkami remiantis atviru, skaidriu ir nediskriminaciniu atrankos procesu, taikant objektyvius kriterijus, susijusius su ekspertinėmis žiniomis ir nuopelnais. Po to, kai buvo pateiktas Komisijos pasiūlymas, Vengrija konsultavosi su EBPO ir Europos Taryba ir numatė įsteigti naują Kovos su korupcija darbo grupę pagal Tarnybinės etikos institucijos aktą. Nauja Kovos su korupcija darbo grupė buvo galiausiai įsteigta 2022 m. gruodžio 1 d.;

inter alia

| (38) | atsižvelgdama į tuos pokyčius ir remdamasi Komisijos vertinimu, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi atitinkamų pagrindinių įgyvendinimo veiksmų ir kad naujos Kovos su korupcija darbo grupės reglamentavimo sistema, kaip nustatyta Tarnybinės etikos institucijos akte, reiškia, kad vykdomi taisomojoje priemonėje nustatyti įsipareigojimai; |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgdama į tuos pokyčius ir remdamasi Komisijos vertinimu, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi atitinkamų pagrindinių įgyvendinimo veiksmų ir kad naujos Kovos su korupcija darbo grupės reglamentavimo sistema, kaip nustatyta Tarnybinės etikos institucijos akte, reiškia, kad vykdomi taisomojoje priemonėje nustatyti įsipareigojimai;

c)   Kovos su korupcija sistemos stiprinimas

Kovos su korupcija sistemos stiprinimas

| (39) | Vengrija įsipareigojo iki 2022 m. rugsėjo 30 d. priimti kovos su sukčiavimu ir korupcija strategijas, kuriose būtų apibrėžtos subjektų, dalyvaujančių naudojant Sąjungos finansinę paramą, užduotys, susijusios su sukčiavimo, interesų konfliktų ir korupcijos prevencija, nustatymu ir ištaisymu. Vengrija taip pat įsipareigojo nuo 2022 m. lapkričio 1 d. išplėsti turto deklaracijų subjektinę ir materialinę taikymo sritį. Siekiant kovoti su korupcija ir užtikrinti skaidrumą politinėje sferoje, ši taisomoji priemonė yra horizontaliojo ir sisteminio pobūdžio. Taigi tai yra viena iš pagrindinių Vengrijos pasiūlytų taisomųjų priemonių; |
| --- | --- |

(39)

Vengrija įsipareigojo iki 2022 m. rugsėjo 30 d. priimti kovos su sukčiavimu ir korupcija strategijas, kuriose būtų apibrėžtos subjektų, dalyvaujančių naudojant Sąjungos finansinę paramą, užduotys, susijusios su sukčiavimo, interesų konfliktų ir korupcijos prevencija, nustatymu ir ištaisymu. Vengrija taip pat įsipareigojo nuo 2022 m. lapkričio 1 d. išplėsti turto deklaracijų subjektinę ir materialinę taikymo sritį. Siekiant kovoti su korupcija ir užtikrinti skaidrumą politinėje sferoje, ši taisomoji priemonė yra horizontaliojo ir sisteminio pobūdžio. Taigi tai yra viena iš pagrindinių Vengrijos pasiūlytų taisomųjų priemonių;

| (40) | pateikus Komisijos pasiūlymą, Vengrija ėmėsi tam tikrų veiksmų, kad įvykdytų tos taisomosios priemonės pagrindinius įgyvendinimo veiksmus. 2022 m. rugsėjo 30 d. Vengrija priėmė Kovos su sukčiavimu ir korupcija strategiją, skirtą 2021–2027 m. programavimo laikotarpiui ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimui (Vyriausybės sprendimas 1470/2022). Vėliau strategija buvo iš dalies pakeista, o nauja redakcija buvo priimta ir paskelbta 2022 m. lapkričio 15 d. (Vyriausybės sprendimas 1540/2022). 2022 m. spalio 25 d. Nacionalinė Asamblėja priėmė Turto deklaravimo aktą (2022 m. Aktas XXXI), kuris su tam tikromis išimtimis įsigaliojo 2022 m. lapkričio 1 d.2022 m. lapkričio 15 d. Vengrija Nacionalinei Asamblėjai pateikė akto, kuriuo iš dalies keičiamas Turto deklaravimo aktas, projektą, kuris yra 2022 m. gruodžio 7 d. priimto paslaugų dokumentų rinkinio dalis; |
| --- | --- |

(40)

pateikus Komisijos pasiūlymą, Vengrija ėmėsi tam tikrų veiksmų, kad įvykdytų tos taisomosios priemonės pagrindinius įgyvendinimo veiksmus. 2022 m. rugsėjo 30 d. Vengrija priėmė Kovos su sukčiavimu ir korupcija strategiją, skirtą 2021–2027 m. programavimo laikotarpiui ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimui (Vyriausybės sprendimas 1470/2022). Vėliau strategija buvo iš dalies pakeista, o nauja redakcija buvo priimta ir paskelbta 2022 m. lapkričio 15 d. (Vyriausybės sprendimas 1540/2022). 2022 m. spalio 25 d. Nacionalinė Asamblėja priėmė Turto deklaravimo aktą (2022 m. Aktas XXXI), kuris su tam tikromis išimtimis įsigaliojo 2022 m. lapkričio 1 d.2022 m. lapkričio 15 d. Vengrija Nacionalinei Asamblėjai pateikė akto, kuriuo iš dalies keičiamas Turto deklaravimo aktas, projektą, kuris yra 2022 m. gruodžio 7 d. priimto paslaugų dokumentų rinkinio dalis;

| (41) | kalbant apie kovos su sukčiavimu ir korupcija strategijas, 2022 m. lapkričio 30 d. komunikate Komisija nurodė, kad, nepaisant to, jog dėl pakeitimų priėmimo buvo vėluojama laikytis sutarto termino, Vengrija vis dėlto įvykdė taisomojoje priemonėje nustatytus įsipareigojimus. Kalbant apie turto deklaracijas, Komisija nustatė, kad, atsižvelgiant į taisomąją priemonę, Turto deklaravimo aktu išplečiama subjektinė turto deklaracijų taikymo sritis, į ją įtraukiant asmenis, kuriems pavestos aukščiausio lygmens politinės funkcijos, ir Nacionalinės Asamblėjos narius, taip pat tame pačiame namų ūkyje gyvenančius giminaičius. Aktu taip pat išplečiama materialinė turto deklaracijų taikymo sritis, į ją įtraukiant visą atitinkamą turtą. Tačiau, remiantis Komisijos vertinimu, Vengrijos nustatytoje turto deklaravimo reglamentavimo sistemoje tebėra svarbių trūkumų, rizikos ir spragų, visų pirma: i) trūksta aiškumo ir teisinio tikrumo, susijusio su informacijos apie nekilnojamąjį turtą, be kita ko, turtą esantį už Vengrijos jurisdikcijos ribų, atskleidimo pareigomis; ii) trūksta aiškumo dėl tam tikrų vadovų, pareigūnų ir Nacionalinės Asamblėjos narių, taip pat jų sutuoktinių ar sugyventinių ir tame pačiame namų ūkyje gyvenančio (-ių) vaiko (-ų) turto, pajamų ir ekonominių interesų deklaravimo subjektinės, materialinės taikymo srities ir taikymo srities laiko atžvilgiu; iii) į Turto deklaravimo aktą neįtraukta aiški nuoroda į elektroniniu būdu skaitmeniniu formatu pateikiamų turto deklaracijų, kurios turi būti saugomos viešoje duomenų bazėje, kurioje galima atlikti paiešką be jokių mokesčių ar būtinybės užsiregistruoti, sistemos sukūrimą. Taryba mano, kad dėl šių priežasčių (kurios išsamiau nurodytos Komisijos komunikate) nustatyti trūkumai sukuria galimas teisės spragas ir dėl to mažėja taisomosios priemonės veiksmingumas.; |
| --- | --- |

(41)

kalbant apie kovos su sukčiavimu ir korupcija strategijas, 2022 m. lapkričio 30 d. komunikate Komisija nurodė, kad, nepaisant to, jog dėl pakeitimų priėmimo buvo vėluojama laikytis sutarto termino, Vengrija vis dėlto įvykdė taisomojoje priemonėje nustatytus įsipareigojimus. Kalbant apie turto deklaracijas, Komisija nustatė, kad, atsižvelgiant į taisomąją priemonę, Turto deklaravimo aktu išplečiama subjektinė turto deklaracijų taikymo sritis, į ją įtraukiant asmenis, kuriems pavestos aukščiausio lygmens politinės funkcijos, ir Nacionalinės Asamblėjos narius, taip pat tame pačiame namų ūkyje gyvenančius giminaičius. Aktu taip pat išplečiama materialinė turto deklaracijų taikymo sritis, į ją įtraukiant visą atitinkamą turtą. Tačiau, remiantis Komisijos vertinimu, Vengrijos nustatytoje turto deklaravimo reglamentavimo sistemoje tebėra svarbių trūkumų, rizikos ir spragų, visų pirma: i) trūksta aiškumo ir teisinio tikrumo, susijusio su informacijos apie nekilnojamąjį turtą, be kita ko, turtą esantį už Vengrijos jurisdikcijos ribų, atskleidimo pareigomis; ii) trūksta aiškumo dėl tam tikrų vadovų, pareigūnų ir Nacionalinės Asamblėjos narių, taip pat jų sutuoktinių ar sugyventinių ir tame pačiame namų ūkyje gyvenančio (-ių) vaiko (-ų) turto, pajamų ir ekonominių interesų deklaravimo subjektinės, materialinės taikymo srities ir taikymo srities laiko atžvilgiu; iii) į Turto deklaravimo aktą neįtraukta aiški nuoroda į elektroniniu būdu skaitmeniniu formatu pateikiamų turto deklaracijų, kurios turi būti saugomos viešoje duomenų bazėje, kurioje galima atlikti paiešką be jokių mokesčių ar būtinybės užsiregistruoti, sistemos sukūrimą. Taryba mano, kad dėl šių priežasčių (kurios išsamiau nurodytos Komisijos komunikate) nustatyti trūkumai sukuria galimas teisės spragas ir dėl to mažėja taisomosios priemonės veiksmingumas.;

d)   Viešojo intereso turto valdymo fondų vykdomo Sąjungos paramos naudojimo skaidrumo užtikrinimas

Viešojo intereso turto valdymo fondų vykdomo Sąjungos paramos naudojimo skaidrumo užtikrinimas

| (42) | Vengrija įsipareigojo iki 2022 m. rugsėjo 30 d. iš dalies pakeisti atitinkamą reguliavimo sistemą ir taip užtikrinti viešojo intereso turto valdymo fondų vykdomo Sąjungos paramos naudojimo skaidrumą. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Nacionalinė Asamblėja priėmė teisės aktą, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri aktai, susiję su viešojo intereso turto valdymo fondais, vykdančiais viešąsias pareigas, Nacionaline mokesčių ir muitų administracija ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos patikrinimais, kiek tai susiję su Europos Sąjungos biudžeto lėšų naudojimo kontrole (2022 m. Aktas XXIX); jis įsigaliojo 2022 m. spalio 13 d.; |
| --- | --- |

(42)

Vengrija įsipareigojo iki 2022 m. rugsėjo 30 d. iš dalies pakeisti atitinkamą reguliavimo sistemą ir taip užtikrinti viešojo intereso turto valdymo fondų vykdomo Sąjungos paramos naudojimo skaidrumą. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Nacionalinė Asamblėja priėmė teisės aktą, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri aktai, susiję su viešojo intereso turto valdymo fondais, vykdančiais viešąsias pareigas, Nacionaline mokesčių ir muitų administracija ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos patikrinimais, kiek tai susiję su Europos Sąjungos biudžeto lėšų naudojimo kontrole (2022 m. Aktas XXIX); jis įsigaliojo 2022 m. spalio 13 d.;

| (43) | atsižvelgiant į taisomąją priemonę, 2022 m. Aktu XXIX padaryti pakeitimai, kuriais išplėsta taisyklių dėl viešųjų pirkimų ir interesų konfliktų taikymo sritis, kad jos būtų taikomos ir viešojo intereso turto valdymo fondams, vykdantiems viešąsias pareigas. Tačiau reglamentavimo sistema vis dar neužkerta kelio aukščiausio lygio pareigūnams, įskaitant aukščiausiuosius Nacionalinės Asamblėjos ir Vengrijos autonominių organų politinius vadovus, priklausyti viešojo intereso turto valdymo fondų valdyboms, kaip ne kartą yra prašiusi Komisija. Be to, nuo 2022 m. lapkričio 1 d. Vengrija vėl nustatė galimybę (kaip bendrojo draudimo išimtį) aukščiausiesiems politiniams vadovams dirbti kitą apmokamą darbą, be kita ko, priklausyti viešojo intereso turto valdymo fondų valdyboms. Taryba mano, kad dėl šių priežasčių (kurios išsamiau nurodytos Komisijos komunikate), reglamentavimo sistemos trūkumai kartu su naujais teisės aktų pakeitimais dar labiau padidina interesų konflikto tikimybę, kurią siekta pašalinti taikant taisomąją priemonę, todėl tai yra tinkama siekiant išspręsti pirminius Komisijos iškeltus susirūpinimą keliančius klausimus; |
| --- | --- |

(43)

atsižvelgiant į taisomąją priemonę, 2022 m. Aktu XXIX padaryti pakeitimai, kuriais išplėsta taisyklių dėl viešųjų pirkimų ir interesų konfliktų taikymo sritis, kad jos būtų taikomos ir viešojo intereso turto valdymo fondams, vykdantiems viešąsias pareigas. Tačiau reglamentavimo sistema vis dar neužkerta kelio aukščiausio lygio pareigūnams, įskaitant aukščiausiuosius Nacionalinės Asamblėjos ir Vengrijos autonominių organų politinius vadovus, priklausyti viešojo intereso turto valdymo fondų valdyboms, kaip ne kartą yra prašiusi Komisija. Be to, nuo 2022 m. lapkričio 1 d. Vengrija vėl nustatė galimybę (kaip bendrojo draudimo išimtį) aukščiausiesiems politiniams vadovams dirbti kitą apmokamą darbą, be kita ko, priklausyti viešojo intereso turto valdymo fondų valdyboms. Taryba mano, kad dėl šių priežasčių (kurios išsamiau nurodytos Komisijos komunikate), reglamentavimo sistemos trūkumai kartu su naujais teisės aktų pakeitimais dar labiau padidina interesų konflikto tikimybę, kurią siekta pašalinti taikant taisomąją priemonę, todėl tai yra tinkama siekiant išspręsti pirminius Komisijos iškeltus susirūpinimą keliančius klausimus;

e)   Konkrečios procedūros, taikomos specialiems nusikaltimams, susijusiems su viešosios valdžios funkcijų vykdymu arba valstybės turto valdymu, nustatymas

Konkrečios procedūros, taikomos specialiems nusikaltimams, susijusiems su viešosios valdžios funkcijų vykdymu arba valstybės turto valdymu, nustatymas

| (44) | Vengrija įsipareigojo nustatyti naują teisminės peržiūros procedūrą dėl specialių nusikalstamų veikų, susijusių su viešosios valdžios funkcijų vykdymu arba viešojo turto valdymu. Taisomojoje priemonėje nustatyta, kad pagal naująją procedūrą turi būti numatoma prokuratūros arba tyrimą atliekančios institucijos sprendimo atmesti pranešimą apie nusikaltimą arba nutraukti baudžiamąjį procesą (t. y. užbaigti baudžiamąjį tyrimą nepateikus kaltinamojo akto) teisminė peržiūra, kiek tai susiję su korupcija ir korupciniais veiksmais. Pagal naująją procedūrą ikiteisminio tyrimo teisėjui turi būti suteikti įgaliojimai nurodyti pradėti arba tęsti baudžiamąjį procesą. Pagal šią procedūrą bet kuris fizinis ir juridinis asmuo, išskyrus valdžios institucijas, galėtų pateikti prašymus, o tai taip pat reikštų galimybę kaltinamąjį aktą pateikti teismui. Ši taisomoji priemonė yra horizontalioji priemonė, kuria siekiama ištaisyti struktūrines problemas, susijusias su baudžiamojo persekiojimo veiksmų veiksmingumu Vengrijoje, ir užtikrinti, kad būtų imamasi veiksmingų ir atgrasomųjų priemonių Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, atsižvelgiant į SESV 325 straipsnį. Todėl tai yra viena iš pagrindinių Vengrijos pasiūlytų taisomųjų priemonių Komisijos nurodytoms problemoms spręsti; |
| --- | --- |

(44)

Vengrija įsipareigojo nustatyti naują teisminės peržiūros procedūrą dėl specialių nusikalstamų veikų, susijusių su viešosios valdžios funkcijų vykdymu arba viešojo turto valdymu. Taisomojoje priemonėje nustatyta, kad pagal naująją procedūrą turi būti numatoma prokuratūros arba tyrimą atliekančios institucijos sprendimo atmesti pranešimą apie nusikaltimą arba nutraukti baudžiamąjį procesą (t. y. užbaigti baudžiamąjį tyrimą nepateikus kaltinamojo akto) teisminė peržiūra, kiek tai susiję su korupcija ir korupciniais veiksmais. Pagal naująją procedūrą ikiteisminio tyrimo teisėjui turi būti suteikti įgaliojimai nurodyti pradėti arba tęsti baudžiamąjį procesą. Pagal šią procedūrą bet kuris fizinis ir juridinis asmuo, išskyrus valdžios institucijas, galėtų pateikti prašymus, o tai taip pat reikštų galimybę kaltinamąjį aktą pateikti teismui. Ši taisomoji priemonė yra horizontalioji priemonė, kuria siekiama ištaisyti struktūrines problemas, susijusias su baudžiamojo persekiojimo veiksmų veiksmingumu Vengrijoje, ir užtikrinti, kad būtų imamasi veiksmingų ir atgrasomųjų priemonių Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, atsižvelgiant į SESV 325 straipsnį. Todėl tai yra viena iš pagrindinių Vengrijos pasiūlytų taisomųjų priemonių Komisijos nurodytoms problemoms spręsti;

| (45) | Vengrija į siūlomą taisomąją priemonę įtraukė keletą elementų, kurie buvo teigiamai įvertinti Komisijos pasiūlymo pateikimo metu, pavyzdžiui, galimybę juridiniams asmenims kreiptis dėl teisminės peržiūros procedūros, garantuotą privilegijuotą procesinę padėtį asmeniui, pranešančiam apie nusikaltimą, nuorodą į tai, kad išimtinė kompetencija nagrinėti bylas pagal naująją procedūrą bus suteikta specializuotam teismui (t. y. Budos centriniam apylinkės teismui), nuorodą į tai, kad visi naujojoje procedūroje dalyvaujantys teismai ir ikiteisminio tyrimo teisėjai atitiks ES sutarties 19 straipsnio 1 dalį ir atitinkamą Sąjungos acquis, ir pagrįstą visos procedūros tvarkaraštį. Vengrija taip pat įsipareigojo imtis pagrindinių įgyvendinimo veiksmų, kad ne vėliau kaip 2022 m. lapkričio 15 d. būtų priimti ir įsigaliotų būtini Baudžiamojo proceso kodekso ir atitinkamų įgyvendinimo reglamentų pakeitimai. Po to, kai pasiūlymas buvo pateiktas Tarybai, Nacionalinė Asamblėja spalio 3 d. priėmė aktą, kuriuo iš dalies keičiamas 2017 m. Aktas XC dėl Baudžiamojo proceso kodekso (toliau – Teisminės peržiūros aktas), kuris įsigaliojo lapkričio 15 d.; jis buvo dar kartą iš dalies pakeistas pasikeitus nuomonėmis su Komisija ir su pakeitimais priimtas 2022 m. lapkričio 22 d. Vengrija inicijavo ex ante peržiūrą Vengrijos Konstituciniame Teisme, kuris nustatė, kad Teisminės peržiūros aktas atitinka Vengrijos pagrindiniame įstatyme nustatytą baudžiamojo persekiojimo monopolijos principą. Vengrija galiausiai pateikė Komisijai nutarimų, kuriais nustatomi naujos peržiūros procedūros taikymui būtini įgyvendinimo reglamentai, projektus ir įsipareigojo juos priimti nedelsiant, kad užtikrintų jų įsigaliojimą 2023 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(45)

Vengrija į siūlomą taisomąją priemonę įtraukė keletą elementų, kurie buvo teigiamai įvertinti Komisijos pasiūlymo pateikimo metu, pavyzdžiui, galimybę juridiniams asmenims kreiptis dėl teisminės peržiūros procedūros, garantuotą privilegijuotą procesinę padėtį asmeniui, pranešančiam apie nusikaltimą, nuorodą į tai, kad išimtinė kompetencija nagrinėti bylas pagal naująją procedūrą bus suteikta specializuotam teismui (t. y. Budos centriniam apylinkės teismui), nuorodą į tai, kad visi naujojoje procedūroje dalyvaujantys teismai ir ikiteisminio tyrimo teisėjai atitiks ES sutarties 19 straipsnio 1 dalį ir atitinkamą Sąjungos acquis, ir pagrįstą visos procedūros tvarkaraštį. Vengrija taip pat įsipareigojo imtis pagrindinių įgyvendinimo veiksmų, kad ne vėliau kaip 2022 m. lapkričio 15 d. būtų priimti ir įsigaliotų būtini Baudžiamojo proceso kodekso ir atitinkamų įgyvendinimo reglamentų pakeitimai. Po to, kai pasiūlymas buvo pateiktas Tarybai, Nacionalinė Asamblėja spalio 3 d. priėmė aktą, kuriuo iš dalies keičiamas 2017 m. Aktas XC dėl Baudžiamojo proceso kodekso (toliau – Teisminės peržiūros aktas), kuris įsigaliojo lapkričio 15 d.; jis buvo dar kartą iš dalies pakeistas pasikeitus nuomonėmis su Komisija ir su pakeitimais priimtas 2022 m. lapkričio 22 d. Vengrija inicijavo ex ante peržiūrą Vengrijos Konstituciniame Teisme, kuris nustatė, kad Teisminės peržiūros aktas atitinka Vengrijos pagrindiniame įstatyme nustatytą baudžiamojo persekiojimo monopolijos principą. Vengrija galiausiai pateikė Komisijai nutarimų, kuriais nustatomi naujos peržiūros procedūros taikymui būtini įgyvendinimo reglamentai, projektus ir įsipareigojo juos priimti nedelsiant, kad užtikrintų jų įsigaliojimą 2023 m. sausio 1 d.;

acquis

ex ante

| (46) | Teisminės peržiūros aktu padarius atitinkamus Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimus įgyvendinami tam tikri taisomosiose priemonėse pasiūlyti įsipareigojimai. Komisija taip pat palankiai įvertino papildomas priemones, kurių Vengrija ėmėsi iš dalies pakeisdama Teisminės peržiūros aktą, pavyzdžiui, Tarnybinės etikos institucijos įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl peržiūros ar pakartotinės peržiūros, ir generalinio prokuroro įgaliojimų imtis ypatingų teisių gynimo priemonių dėl sprendimų panaikinimą. Tačiau, kaip matyti iš Komisijos atlikto vertinimo, konkrečiomis Teisminės peržiūros akto nuostatomis proceso metu nustatoma tam tikra veiksmų laisvė, kuria galėtų būti naudojamasi siekiant daryti poveikį rezultatui, kuris būtų pasiektas pateikus prašymą dėl peržiūros arba baudžiamojo persekiojimo, o tai kelia pavojų taisomųjų priemonių veiksmingumui ir bendram tinkamumui. Visų pirma, i) taikomose taisyklėse nėra aiškiai nurodytos teisinės pasekmės prokurorui dėl teismo sprendimo, kuriuo panaikinamas jo sprendimas gavus prašymą dėl peržiūros. Kadangi nėra garantijų, kad dėl teisminės peržiūros sprendimų bus tinkamai imtasi tinkamų baudžiamojo persekiojimo veiksmų, prokurorui suteikta veiksmų laisvė labai kenkia taisomosios priemonės veiksmingumui, taigi ir jos tinkamumui. Be to, ii) tais atvejais, kai gali būti pateiktas prašymas dėl baudžiamojo persekiojimo, Teisminės peržiūros akte reikalaujama, kad bylą nagrinėjantis teismas prašymo dėl baudžiamojo persekiojimo pagrindą išnagrinėtų uždarame posėdyje ir neišklausydamas įrodymų, o tai papildo preliminarų formalių pagrindų, nustatytų pagal naująją procedūrą, nagrinėjimą.
  Remiantis Komisijos atliktu vertinimu ir jame nurodytomis priežastimis, toks bylą nagrinėjančio teismo atliekamas prašymo dėl baudžiamojo persekiojimo pagrindo nagrinėjimas yra filtravimas iš esmės, dėl kurio kiltų pavojus, kad bus iš anksto priimtas sprendimas dėl bylos esmės arba jam bus užkirstas kelias, nesuteikiant galimybės byloje reikalauti įrodymų ir juos išklausyti. Šie veiksmai yra nereikalingi ir mažina taisomosios priemonės veiksmingumą. Galiausiai Teisminės peržiūros akte nepaaiškinama naujų taisyklių taikymo sritis laiko atžvilgiu ir visų pirma nepaaiškinama, ar naujoji procedūra taip pat taikoma nusikalstamoms veikoms (kurioms netaikomas senaties terminas), padarytoms iki 2023 m. sausio 1 d. Taryba mano, kad dėl šių ir Komisijos komunikate išsamiau nurodytų kitų priežasčių nustatyti trūkumai yra tokie rimti, kad gali rimtai pažeisti taisomosios priemonės tinkamumą spręsti neveiksmingų tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir sankcijų už nusikalstamas veikas viešojo turto srityje taikymo problemas; |
| --- | --- |

(46)

Teisminės peržiūros aktu padarius atitinkamus Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimus įgyvendinami tam tikri taisomosiose priemonėse pasiūlyti įsipareigojimai. Komisija taip pat palankiai įvertino papildomas priemones, kurių Vengrija ėmėsi iš dalies pakeisdama Teisminės peržiūros aktą, pavyzdžiui, Tarnybinės etikos institucijos įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl peržiūros ar pakartotinės peržiūros, ir generalinio prokuroro įgaliojimų imtis ypatingų teisių gynimo priemonių dėl sprendimų panaikinimą. Tačiau, kaip matyti iš Komisijos atlikto vertinimo, konkrečiomis Teisminės peržiūros akto nuostatomis proceso metu nustatoma tam tikra veiksmų laisvė, kuria galėtų būti naudojamasi siekiant daryti poveikį rezultatui, kuris būtų pasiektas pateikus prašymą dėl peržiūros arba baudžiamojo persekiojimo, o tai kelia pavojų taisomųjų priemonių veiksmingumui ir bendram tinkamumui. Visų pirma, i) taikomose taisyklėse nėra aiškiai nurodytos teisinės pasekmės prokurorui dėl teismo sprendimo, kuriuo panaikinamas jo sprendimas gavus prašymą dėl peržiūros. Kadangi nėra garantijų, kad dėl teisminės peržiūros sprendimų bus tinkamai imtasi tinkamų baudžiamojo persekiojimo veiksmų, prokurorui suteikta veiksmų laisvė labai kenkia taisomosios priemonės veiksmingumui, taigi ir jos tinkamumui. Be to, ii) tais atvejais, kai gali būti pateiktas prašymas dėl baudžiamojo persekiojimo, Teisminės peržiūros akte reikalaujama, kad bylą nagrinėjantis teismas prašymo dėl baudžiamojo persekiojimo pagrindą išnagrinėtų uždarame posėdyje ir neišklausydamas įrodymų, o tai papildo preliminarų formalių pagrindų, nustatytų pagal naująją procedūrą, nagrinėjimą.

Remiantis Komisijos atliktu vertinimu ir jame nurodytomis priežastimis, toks bylą nagrinėjančio teismo atliekamas prašymo dėl baudžiamojo persekiojimo pagrindo nagrinėjimas yra filtravimas iš esmės, dėl kurio kiltų pavojus, kad bus iš anksto priimtas sprendimas dėl bylos esmės arba jam bus užkirstas kelias, nesuteikiant galimybės byloje reikalauti įrodymų ir juos išklausyti. Šie veiksmai yra nereikalingi ir mažina taisomosios priemonės veiksmingumą. Galiausiai Teisminės peržiūros akte nepaaiškinama naujų taisyklių taikymo sritis laiko atžvilgiu ir visų pirma nepaaiškinama, ar naujoji procedūra taip pat taikoma nusikalstamoms veikoms (kurioms netaikomas senaties terminas), padarytoms iki 2023 m. sausio 1 d. Taryba mano, kad dėl šių ir Komisijos komunikate išsamiau nurodytų kitų priežasčių nustatyti trūkumai yra tokie rimti, kad gali rimtai pažeisti taisomosios priemonės tinkamumą spręsti neveiksmingų tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir sankcijų už nusikalstamas veikas viešojo turto srityje taikymo problemas;

f)   Audito ir kontrolės mechanizmų, skirtų tinkamam ES paramos naudojimui užtikrinti, stiprinimas

Audito ir kontrolės mechanizmų, skirtų tinkamam ES paramos naudojimui užtikrinti, stiprinimas

| (47) | Vengrija įsipareigojo stiprinti audito ir kontrolės mechanizmus, kad užtikrintų tinkamą Sąjungos paramos naudojimą, į atitinkamus nacionalinės teisės aktus įtraukdama nuostatas, kuriomis būtų sugriežtintos taisyklės ir procedūros, kad būtų galima veiksmingiau užkirsti kelią interesų konfliktams naudojant Sąjungos lėšas, juos nustatyti ir ištaisyti pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (4) 61 straipsnį, įskaitant veiksmingą interesų konfliktų deklaracijų pagrįstumo kontrolės mechanizmą. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Vengrija ėmėsi tam tikrų veiksmų, kad įgyvendintų šios taisomosios priemonės pagrindinius įgyvendinimo veiksmus. Visų pirma Nacionalinė Asamblėja priėmė ir vėliau iš dalies pakeitė 2022 m. Aktą XXVIII, kuriuo ministro pirmininko kabinete įsteigiamas Vidaus audito ir etikos direktoratas ir jam suteikiamos nepriklausomumo ir veiksmingumo garantijos. Į paslaugų dokumentų rinkinį taip pat įtrauktas projektas, kuriuo keičiama Europos lėšų audito generalinio direktorato (EUTAF) reglamentavimo sistema. Vengrija taip pat priėmė Vyriausybės dekretą 373/2022, kuriuo iš dalies keičiamas Dekretas 374/2022, taip pat Vyriausybės dekretą 463/2022, kuriuo sugriežtinamos taisyklės ir procedūros siekiant veiksmingiau užkirsti kelią interesų konfliktams, juos nustatyti ir ištaisyti. Remdamasi lapkričio 30 d. Komisijos komunikatu ir jame pateiktomis priežastimis, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi pagrindinių įgyvendinimo veiksmų ir kad atitinkamais teisės aktais vykdomi taisomąja priemone nustatyti įsipareigojimai; |
| --- | --- |

(47)

Vengrija įsipareigojo stiprinti audito ir kontrolės mechanizmus, kad užtikrintų tinkamą Sąjungos paramos naudojimą, į atitinkamus nacionalinės teisės aktus įtraukdama nuostatas, kuriomis būtų sugriežtintos taisyklės ir procedūros, kad būtų galima veiksmingiau užkirsti kelią interesų konfliktams naudojant Sąjungos lėšas, juos nustatyti ir ištaisyti pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (4) 61 straipsnį, įskaitant veiksmingą interesų konfliktų deklaracijų pagrįstumo kontrolės mechanizmą. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Vengrija ėmėsi tam tikrų veiksmų, kad įgyvendintų šios taisomosios priemonės pagrindinius įgyvendinimo veiksmus. Visų pirma Nacionalinė Asamblėja priėmė ir vėliau iš dalies pakeitė 2022 m. Aktą XXVIII, kuriuo ministro pirmininko kabinete įsteigiamas Vidaus audito ir etikos direktoratas ir jam suteikiamos nepriklausomumo ir veiksmingumo garantijos. Į paslaugų dokumentų rinkinį taip pat įtrauktas projektas, kuriuo keičiama Europos lėšų audito generalinio direktorato (EUTAF) reglamentavimo sistema. Vengrija taip pat priėmė Vyriausybės dekretą 373/2022, kuriuo iš dalies keičiamas Dekretas 374/2022, taip pat Vyriausybės dekretą 463/2022, kuriuo sugriežtinamos taisyklės ir procedūros siekiant veiksmingiau užkirsti kelią interesų konfliktams, juos nustatyti ir ištaisyti. Remdamasi lapkričio 30 d. Komisijos komunikatu ir jame pateiktomis priežastimis, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi pagrindinių įgyvendinimo veiksmų ir kad atitinkamais teisės aktais vykdomi taisomąja priemone nustatyti įsipareigojimai;

4

g)   Konkursų procedūrų, kurios finansuojamos iš Sąjungos lėšų ir kuriose pateikiamas vienintelis pasiūlymas, dalies sumažinimas

Konkursų procedūrų, kurios finansuojamos iš Sąjungos lėšų ir kuriose pateikiamas vienintelis pasiūlymas, dalies sumažinimas

| (48) | Vengrija įsipareigojo ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. sumažinti konkursų procedūrų, kurios finansuojamos iš Sąjungos lėšų ir užbaigiamos per 2022 m. ir kuriose pateikiamas vienintelis pasiūlymas, dalį, kad ji būtų mažesnė nei 15 %, vertinant pagal bendrosios rinkos rezultatų suvestinės metodiką. Šios priemonės pagrindinis įgyvendinimo veiksmas buvo pirmasis iki 2022 m. rugsėjo 30 d. EUTAF atliktas auditas dėl atitikties bendrosios rinkos rezultatų suvestinės metodikai. Vengrija ataskaitą pateikė 2022 m. spalio 7 d., o 2022 m. lapkričio 3 d. – peržiūrėtą galutinę redakciją, parengtą atsižvelgiant į Komisijos pastabas. Audito metu padaryta išvada, kad naudota metodika yra tinkama ir atitinka bendrosios rinkos rezultatų suvestinėje naudojamą metodiką, išskyrus vieną išimtį, dėl kurios EUTAF parengė rekomendaciją. Remdamasi 2022 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatu ir jame pateiktomis priežastimis, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi pagrindinio įgyvendinimo veiksmo, kaip reikalaujama pagal taisomąją priemonę; |
| --- | --- |

(48)

Vengrija įsipareigojo ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. sumažinti konkursų procedūrų, kurios finansuojamos iš Sąjungos lėšų ir užbaigiamos per 2022 m. ir kuriose pateikiamas vienintelis pasiūlymas, dalį, kad ji būtų mažesnė nei 15 %, vertinant pagal bendrosios rinkos rezultatų suvestinės metodiką. Šios priemonės pagrindinis įgyvendinimo veiksmas buvo pirmasis iki 2022 m. rugsėjo 30 d. EUTAF atliktas auditas dėl atitikties bendrosios rinkos rezultatų suvestinės metodikai. Vengrija ataskaitą pateikė 2022 m. spalio 7 d., o 2022 m. lapkričio 3 d. – peržiūrėtą galutinę redakciją, parengtą atsižvelgiant į Komisijos pastabas. Audito metu padaryta išvada, kad naudota metodika yra tinkama ir atitinka bendrosios rinkos rezultatų suvestinėje naudojamą metodiką, išskyrus vieną išimtį, dėl kurios EUTAF parengė rekomendaciją. Remdamasi 2022 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatu ir jame pateiktomis priežastimis, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi pagrindinio įgyvendinimo veiksmo, kaip reikalaujama pagal taisomąją priemonę;

i)   Pranešimo apie vienintelio pasiūlymo konkursus priemonės, skirtos viešųjų pirkimų konkursų procedūroms, kurios užbaigiamos gavus vienintelį pasiūlymą, stebėti ir apie juos pranešti, sukūrimas

Pranešimo apie vienintelio pasiūlymo konkursus priemonės, skirtos viešųjų pirkimų konkursų procedūroms, kurios užbaigiamos gavus vienintelį pasiūlymą, stebėti ir apie juos pranešti, sukūrimas

| (49) | Vengrija įsipareigojo ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 30 d. sukurti naują stebėsenos ir pranešimo teikimo priemonę, skirtą įvertinti viešųjų pirkimų procedūrų, pagal kurias teikiamas vienintelis pasiūlymas, finansuojamas iš nacionalinių išteklių arba Sąjungos paramos, arba iš abiejų šaltinių, dalį. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Vengrija ėmėsi tam tikrų veiksmų, kad įgyvendintų tos taisomosios priemonės pagrindinius įgyvendinimo veiksmus. Visų pirma Vengrija sukūrė naują stebėsenos ir pranešimo teikimo priemonę, kuri atlikus auditą nustatyta kaip veikianti, funkcionali ir galinti stebėti viešųjų pirkimų procedūrų, kuriose pateikiamas vienintelis pasiūlymas, santykį. Laikantis taisomosios priemonės, pranešimo teikimo priemonė toliau plėtojama iki 2022 m. gruodžio 31 d., kad į ją būtų įtraukti geografinių nuorodų duomenys. Remdamasi 2022 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatu ir jame pateiktomis priežastimis, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi pagrindinių įgyvendinimo veiksmų ir kad pranešimo apie vienintelio pasiūlymo konkursus priemonė yra sukurta ir veikia, kaip reikalaujama pagal taisomąją priemonę; |
| --- | --- |

(49)

Vengrija įsipareigojo ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 30 d. sukurti naują stebėsenos ir pranešimo teikimo priemonę, skirtą įvertinti viešųjų pirkimų procedūrų, pagal kurias teikiamas vienintelis pasiūlymas, finansuojamas iš nacionalinių išteklių arba Sąjungos paramos, arba iš abiejų šaltinių, dalį. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Vengrija ėmėsi tam tikrų veiksmų, kad įgyvendintų tos taisomosios priemonės pagrindinius įgyvendinimo veiksmus. Visų pirma Vengrija sukūrė naują stebėsenos ir pranešimo teikimo priemonę, kuri atlikus auditą nustatyta kaip veikianti, funkcionali ir galinti stebėti viešųjų pirkimų procedūrų, kuriose pateikiamas vienintelis pasiūlymas, santykį. Laikantis taisomosios priemonės, pranešimo teikimo priemonė toliau plėtojama iki 2022 m. gruodžio 31 d., kad į ją būtų įtraukti geografinių nuorodų duomenys. Remdamasi 2022 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatu ir jame pateiktomis priežastimis, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi pagrindinių įgyvendinimo veiksmų ir kad pranešimo apie vienintelio pasiūlymo konkursus priemonė yra sukurta ir veikia, kaip reikalaujama pagal taisomąją priemonę;

j)   Elektroninės viešųjų pirkimų sistemos, skirtos skaidrumui didinti, sukūrimas

Elektroninės viešųjų pirkimų sistemos, skirtos skaidrumui didinti, sukūrimas

| (50) | siekdama padidinti viešųjų pirkimų skaidrumą, Vengrija įsipareigojo sukurti ir elektroninės viešųjų pirkimų sistemos interneto svetainėje paskelbti duomenų bazę, kurioje struktūrizuota forma būtų kaupiama informacija apie visus skelbimus apie viešųjų pirkimų procedūrų sutarčių sudarymą, įskaitant įmonių identifikavimo numerius ir kiekvieno konsorciumo nario ir subrangovo pavardes. Ta duomenų bazė turėtų būti reguliariai atnaujinama ir nemokamai prieinama visuomenei. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Vengrija informavo Komisiją, kad duomenų bazė su reikiamomis funkcijomis buvo baigta kurti iki 2022 m. rugsėjo 30 d. Remdamasi Komisijos atliktu naujos duomenų bazės funkcijų vertinimu, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi atitinkamo šios priemonės pagrindinio įgyvendinimo veiksmo ir šį etapą įvykdė. |
| --- | --- |

(50)

siekdama padidinti viešųjų pirkimų skaidrumą, Vengrija įsipareigojo sukurti ir elektroninės viešųjų pirkimų sistemos interneto svetainėje paskelbti duomenų bazę, kurioje struktūrizuota forma būtų kaupiama informacija apie visus skelbimus apie viešųjų pirkimų procedūrų sutarčių sudarymą, įskaitant įmonių identifikavimo numerius ir kiekvieno konsorciumo nario ir subrangovo pavardes. Ta duomenų bazė turėtų būti reguliariai atnaujinama ir nemokamai prieinama visuomenei. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Vengrija informavo Komisiją, kad duomenų bazė su reikiamomis funkcijomis buvo baigta kurti iki 2022 m. rugsėjo 30 d. Remdamasi Komisijos atliktu naujos duomenų bazės funkcijų vertinimu, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi atitinkamo šios priemonės pagrindinio įgyvendinimo veiksmo ir šį etapą įvykdė.

k)   Veiklos rezultatų vertinimo sistemos, pagal kurią būtų vertinamas viešųjų pirkimų veiksmingumas ir ekonominis efektyvumas, parengimas

Veiklos rezultatų vertinimo sistemos, pagal kurią būtų vertinamas viešųjų pirkimų veiksmingumas ir ekonominis efektyvumas, parengimas

| (51) | siekdama įvykdyti savo įsipareigojimą ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 30 d. parengti veiklos rezultatų vertinimo sistemą, pagal kurią būtų vertinamas viešųjų pirkimų veiksmingumas ir ekonominis efektyvumas, kad ji būtų pradėta taikyti ne vėliau kaip 2022 m. lapkričio 30 d., Vengrija 2022 m. rugsėjo 5 d. priėmė Vyriausybės sprendimą 1425/2022. 2022 m. lapkričio 30 d. Vengrija elektroninės viešųjų pirkimų sistemos interneto svetainėje paskelbė dokumentą, kuriame nustatyta veiklos rezultatų vertinimo sistema. Remdamasi Komisijos atliktu Vyriausybės sprendime 1425/2022 nustatytos sistemos vertinimu, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi atitinkamo pagrindinio įgyvendinimo veiksmo ir įvykdė su šia priemone susijusius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(51)

siekdama įvykdyti savo įsipareigojimą ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 30 d. parengti veiklos rezultatų vertinimo sistemą, pagal kurią būtų vertinamas viešųjų pirkimų veiksmingumas ir ekonominis efektyvumas, kad ji būtų pradėta taikyti ne vėliau kaip 2022 m. lapkričio 30 d., Vengrija 2022 m. rugsėjo 5 d. priėmė Vyriausybės sprendimą 1425/2022. 2022 m. lapkričio 30 d. Vengrija elektroninės viešųjų pirkimų sistemos interneto svetainėje paskelbė dokumentą, kuriame nustatyta veiklos rezultatų vertinimo sistema. Remdamasi Komisijos atliktu Vyriausybės sprendime 1425/2022 nustatytos sistemos vertinimu, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi atitinkamo pagrindinio įgyvendinimo veiksmo ir įvykdė su šia priemone susijusius įsipareigojimus;

o)   Komisijos rizikos vertinimo priemonės ARACHNE taikymas

Komisijos rizikos vertinimo priemonės ARACHNE taikymas

| (52) | kalbant apie pareikštą susirūpinimą dėl Vengrijos gebėjimo pagerinti interesų konfliktų patikras, susijusias su Sąjungos lėšų naudojimu, Vengrija pradėjo taikyti procedūras, skirtas sistemingam ir išplėstam visų bendros duomenų gavybos ir rizikos vertinimo priemonės (ARACHNE), kurią Komisija parengė valstybėms narėms, funkcijų naudojimui, visų rūšių Sąjungos paramos ir visų programavimo laikotarpių atžvilgiu, kad būtų veiksmingai užkirstas kelias interesų konfliktams, sukčiavimui, korupcijai, dvigubam finansavimui bei kitiems pažeidimams ir jie būtų nustatyti. 2022 m. rugsėjo 30 d. Vengrijos vyriausybė priėmė Vyriausybės dekretą 373/2022 ir iš dalies keičiantį Dekretą 374/2022; jie įsigaliojo tą pačią dieną ir juose išdėstytos nuostatos, kuriomis užtikrinamas reguliarus tam tikrų duomenų perdavimas priemonei ARACHNE. Taip pat tą pačią dieną priemonei ARACHNE buvo perduotas pirmasis duomenų rinkinys. Remdamasi Komisijos atliktu vertinimu, kad Vyriausybės dekretu 373/2022, kuriuo iš dalies keičiamas Dekretas 374/2022, nustatytos išsamios sistemingo ir veiksmingo priemonės ARACHNE naudojimo taisyklės, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi atitinkamo pagrindinio įgyvendinimo veiksmo ir įvykdė su šia priemone susijusius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(52)

kalbant apie pareikštą susirūpinimą dėl Vengrijos gebėjimo pagerinti interesų konfliktų patikras, susijusias su Sąjungos lėšų naudojimu, Vengrija pradėjo taikyti procedūras, skirtas sistemingam ir išplėstam visų bendros duomenų gavybos ir rizikos vertinimo priemonės (ARACHNE), kurią Komisija parengė valstybėms narėms, funkcijų naudojimui, visų rūšių Sąjungos paramos ir visų programavimo laikotarpių atžvilgiu, kad būtų veiksmingai užkirstas kelias interesų konfliktams, sukčiavimui, korupcijai, dvigubam finansavimui bei kitiems pažeidimams ir jie būtų nustatyti. 2022 m. rugsėjo 30 d. Vengrijos vyriausybė priėmė Vyriausybės dekretą 373/2022 ir iš dalies keičiantį Dekretą 374/2022; jie įsigaliojo tą pačią dieną ir juose išdėstytos nuostatos, kuriomis užtikrinamas reguliarus tam tikrų duomenų perdavimas priemonei ARACHNE. Taip pat tą pačią dieną priemonei ARACHNE buvo perduotas pirmasis duomenų rinkinys. Remdamasi Komisijos atliktu vertinimu, kad Vyriausybės dekretu 373/2022, kuriuo iš dalies keičiamas Dekretas 374/2022, nustatytos išsamios sistemingo ir veiksmingo priemonės ARACHNE naudojimo taisyklės, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi atitinkamo pagrindinio įgyvendinimo veiksmo ir įvykdė su šia priemone susijusius įsipareigojimus;

p)   Bendradarbiavimo su OLAF stiprinimas

Bendradarbiavimo su OLAF stiprinimas

| (53) | Vengrija įsipareigojo stiprinti bendradarbiavimą su OLAF ir paskyrė nacionalinę kompetentingą instituciją, kuri padės OLAF atliekant patikras vietoje Vengrijoje tais atvejais, kai ekonominės veiklos vykdytojas, kurio atžvilgiu atliekamos tokios patikros, atsisakys bendradarbiauti. Vengrija taip pat įsipareigojo įdiegti atgrasomąją finansinę sankciją, taikytiną tuo atveju, kai ekonominės veiklos vykdytojas atsisako bendradarbiauti su OLAF jos atliekamų patikrų ir inspektavimų vietoje tikslais. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Nacionalinė Asamblėja 2022 m. spalio 4 d. priėmė 2022 m. Aktą XXIX, kuriuo iš dalies pakeisti esami teisės aktai, kad Nacionalinė mokesčių ir muitų administracija būtų paskirta nacionaline kompetentinga institucija, kuri padėtų OLAF, ir būtų nustatyta atgrasomoji finansinė sankcija, taikytina tuo atveju, kai ekonominės veiklos vykdytojas atsisako bendradarbiauti su OLAF. Remdamasi Komisijos atliktu vertinimu, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi atitinkamų pagrindinių įgyvendinimo veiksmų ir įvykdė su šia priemone susijusius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(53)

Vengrija įsipareigojo stiprinti bendradarbiavimą su OLAF ir paskyrė nacionalinę kompetentingą instituciją, kuri padės OLAF atliekant patikras vietoje Vengrijoje tais atvejais, kai ekonominės veiklos vykdytojas, kurio atžvilgiu atliekamos tokios patikros, atsisakys bendradarbiauti. Vengrija taip pat įsipareigojo įdiegti atgrasomąją finansinę sankciją, taikytiną tuo atveju, kai ekonominės veiklos vykdytojas atsisako bendradarbiauti su OLAF jos atliekamų patikrų ir inspektavimų vietoje tikslais. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Nacionalinė Asamblėja 2022 m. spalio 4 d. priėmė 2022 m. Aktą XXIX, kuriuo iš dalies pakeisti esami teisės aktai, kad Nacionalinė mokesčių ir muitų administracija būtų paskirta nacionaline kompetentinga institucija, kuri padėtų OLAF, ir būtų nustatyta atgrasomoji finansinė sankcija, taikytina tuo atveju, kai ekonominės veiklos vykdytojas atsisako bendradarbiauti su OLAF. Remdamasi Komisijos atliktu vertinimu, Taryba mano, kad Vengrija ėmėsi atitinkamų pagrindinių įgyvendinimo veiksmų ir įvykdė su šia priemone susijusius įsipareigojimus;

q)   Teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo užtikrinamas didesnis viešųjų išlaidų skaidrumas, priėmimas

Teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo užtikrinamas didesnis viešųjų išlaidų skaidrumas, priėmimas

| (54) | kaip taisomųjų priemonių rinkinio dalį Vengrija įsipareigojo ne vėliau kaip 2022 m. spalio 31 d. priimti teisės aktą, kuriuo būtų užtikrintas didesnis viešųjų išlaidų skaidrumas, nustatant pareigą visoms viešosioms įstaigoms centriniame registre aktyviai skelbti iš anksto nustatytą informaciją apie viešųjų lėšų naudojimą. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Nacionalinė Asamblėja 2022 m. lapkričio 8 d. priėmė 2022 m. Aktą XL, kuris vėliau 2022 m. lapkričio 22 d. buvo iš dalies pakeistas, kaip paslaugų dokumentų rinkinio dalis. 2022 m. gruodžio 7 d. buvo priimtas nuostatų dėl papildomos administracinės skaidrumo užtikrinimo procedūros nustatymo papildomas pakeitimas. Komisijos atliktame vertinime padaryta išvada, kad Vengrija ėmėsi reikalaujamų pagrindinių įgyvendinimo veiksmų, nors ir vėluoja juos įgyvendinti. Tačiau remiantis Komisijos atliktu vertinimu, atnaujintu 2022 m. gruodžio 9 d., vis dar esama tam tikrų reglamentavimo sistemos trūkumų, kurie mažina jos veiksmingumą, visų pirma, nėra nustatytos pareigos visoms perkančiosioms organizacijoms skelbti informaciją, kai minimaliame duomenų rinkinyje nėra duomenų apie už viešąsias išlaidas atsakingą įstaigą, perkančiąją organizaciją ar paslaugų teikėjus, tiekėjus ir pajėgumų teikėjus, kurie turi būti nusiunčiami centriniam registrui; |
| --- | --- |

(54)

kaip taisomųjų priemonių rinkinio dalį Vengrija įsipareigojo ne vėliau kaip 2022 m. spalio 31 d. priimti teisės aktą, kuriuo būtų užtikrintas didesnis viešųjų išlaidų skaidrumas, nustatant pareigą visoms viešosioms įstaigoms centriniame registre aktyviai skelbti iš anksto nustatytą informaciją apie viešųjų lėšų naudojimą. Pateikus Komisijos pasiūlymą, Nacionalinė Asamblėja 2022 m. lapkričio 8 d. priėmė 2022 m. Aktą XL, kuris vėliau 2022 m. lapkričio 22 d. buvo iš dalies pakeistas, kaip paslaugų dokumentų rinkinio dalis. 2022 m. gruodžio 7 d. buvo priimtas nuostatų dėl papildomos administracinės skaidrumo užtikrinimo procedūros nustatymo papildomas pakeitimas. Komisijos atliktame vertinime padaryta išvada, kad Vengrija ėmėsi reikalaujamų pagrindinių įgyvendinimo veiksmų, nors ir vėluoja juos įgyvendinti. Tačiau remiantis Komisijos atliktu vertinimu, atnaujintu 2022 m. gruodžio 9 d., vis dar esama tam tikrų reglamentavimo sistemos trūkumų, kurie mažina jos veiksmingumą, visų pirma, nėra nustatytos pareigos visoms perkančiosioms organizacijoms skelbti informaciją, kai minimaliame duomenų rinkinyje nėra duomenų apie už viešąsias išlaidas atsakingą įstaigą, perkančiąją organizaciją ar paslaugų teikėjus, tiekėjus ir pajėgumų teikėjus, kurie turi būti nusiunčiami centriniam registrui;

| (55) | apibendrinant, Vengrija ėmėsi tam tikrų veiksmų, kad įvykdytų (teisėkūros ir su teisėkūros procedūra nesusijusius) pagrindinius įgyvendinimo veiksmus, išvardytus Komisijos pasiūlymo aiškinamojo memorandumo priede, ir daugelis Vengrijos prisiimtų įsipareigojimų, susijusių su taisomosiomis priemonėmis, gali būti laikomi įvykdytais, kaip nurodyta pirmiau. Šie teigiami vertinimai nedaro poveikio tolesniems pokyčiams, susijusiems su tomis taisomosiomis priemonėmis, kurias reikia praktiškai pagrįsti arba kurioms įgyvendinti reikia ilgesnio įgyvendinimo laikotarpio, atsižvelgiant į Vengrijos prisiimtus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(55)

apibendrinant, Vengrija ėmėsi tam tikrų veiksmų, kad įvykdytų (teisėkūros ir su teisėkūros procedūra nesusijusius) pagrindinius įgyvendinimo veiksmus, išvardytus Komisijos pasiūlymo aiškinamojo memorandumo priede, ir daugelis Vengrijos prisiimtų įsipareigojimų, susijusių su taisomosiomis priemonėmis, gali būti laikomi įvykdytais, kaip nurodyta pirmiau. Šie teigiami vertinimai nedaro poveikio tolesniems pokyčiams, susijusiems su tomis taisomosiomis priemonėmis, kurias reikia praktiškai pagrįsti arba kurioms įgyvendinti reikia ilgesnio įgyvendinimo laikotarpio, atsižvelgiant į Vengrijos prisiimtus įsipareigojimus;

| (56) | vis dėlto esama su tam tikromis taisomosiomis priemonėmis susijusių svarbių trūkumų, rizikos ir neatitikimų. Visų pirma, dėl didelių trūkumų toliau labai kenkiama horizontaliojo, struktūrinio ir sisteminio pobūdžio taisomųjų priemonių tinkamumui ir itin svarbu juos ištaisyti, kad Vengrijoje būtų pašalinti sisteminiai teisinės valstybės principų pažeidimai, susiję su viešaisiais pirkimais, baudžiamojo persekiojimo veiksmų veiksmingumu ir kova su korupcija. Todėl šie trūkumai kelia pavojų visų taisomųjų priemonių, kurių imtasi, veiksmingumui. Atsižvelgiant į horizontalųjį, struktūrinį ir sisteminį priemonių, kurios dar turi būti įgyvendintos, pobūdį, to, kad Vengrija patenkinamai įvykdė tam tikrus įsipareigojimus, susijusius su kitomis sektorinėmis taisomosiomis priemonėmis, nepakanka, kad ši išvada būtų pakeista; |
| --- | --- |

(56)

vis dėlto esama su tam tikromis taisomosiomis priemonėmis susijusių svarbių trūkumų, rizikos ir neatitikimų. Visų pirma, dėl didelių trūkumų toliau labai kenkiama horizontaliojo, struktūrinio ir sisteminio pobūdžio taisomųjų priemonių tinkamumui ir itin svarbu juos ištaisyti, kad Vengrijoje būtų pašalinti sisteminiai teisinės valstybės principų pažeidimai, susiję su viešaisiais pirkimais, baudžiamojo persekiojimo veiksmų veiksmingumu ir kova su korupcija. Todėl šie trūkumai kelia pavojų visų taisomųjų priemonių, kurių imtasi, veiksmingumui. Atsižvelgiant į horizontalųjį, struktūrinį ir sisteminį priemonių, kurios dar turi būti įgyvendintos, pobūdį, to, kad Vengrija patenkinamai įvykdė tam tikrus įsipareigojimus, susijusius su kitomis sektorinėmis taisomosiomis priemonėmis, nepakanka, kad ši išvada būtų pakeista;

| (57) | atsižvelgiant į horizontalųjį, struktūrinį ir sisteminį priemonių, kurios dar turi būti įgyvendintos, pobūdį, to, kad Vengrija patenkinamai įvykdė tam tikrus įsipareigojimus, susijusius su kitomis tiksliomis taisomosiomis priemonėmis, nepakanka nustatytiems teisinės valstybės principų pažeidimams ir jų poveikiui, kurį jie daro ar gali daryti Sąjungos biudžetui, pašalinti. Kaip paaiškino Komisija 2022 m. gruodžio 9 d. atnaujintame vertinime, išskyrus tik taisomąją priemonę, susijusią su viešojo intereso turto valdymo fondais, taisomosios priemonės turi būti vertinamos visos, kaip bendras rinkinys, atsižvelgiant į jų bendrą tinkamumą padėčiai ištaisyti, ir remiantis kokybiniu, o ne vien kiekybiniu vertinimu; |
| --- | --- |

(57)

atsižvelgiant į horizontalųjį, struktūrinį ir sisteminį priemonių, kurios dar turi būti įgyvendintos, pobūdį, to, kad Vengrija patenkinamai įvykdė tam tikrus įsipareigojimus, susijusius su kitomis tiksliomis taisomosiomis priemonėmis, nepakanka nustatytiems teisinės valstybės principų pažeidimams ir jų poveikiui, kurį jie daro ar gali daryti Sąjungos biudžetui, pašalinti. Kaip paaiškino Komisija 2022 m. gruodžio 9 d. atnaujintame vertinime, išskyrus tik taisomąją priemonę, susijusią su viešojo intereso turto valdymo fondais, taisomosios priemonės turi būti vertinamos visos, kaip bendras rinkinys, atsižvelgiant į jų bendrą tinkamumą padėčiai ištaisyti, ir remiantis kokybiniu, o ne vien kiekybiniu vertinimu;

| (58) | todėl, atsižvelgiant į pirmiau atliktą vertinimą, reikėtų daryti išvadą, kad visos patvirtintos taisomosios priemonės, apie kurias pranešė Vengrija, atsižvelgiant į jų detales ir į susijusį netikrumą dėl jų taikymo praktikoje, nepanaikina nustatytų teisinės valstybės principų pažeidimų. Kadangi nustatyti reikalavimų nesilaikymo atvejai yra susiję su sisteminio pobūdžio pažeidimais, jie daro pakankamai tiesioginį didelį poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ir Sąjungos finansinių interesų apsaugai; |
| --- | --- |

(58)

todėl, atsižvelgiant į pirmiau atliktą vertinimą, reikėtų daryti išvadą, kad visos patvirtintos taisomosios priemonės, apie kurias pranešė Vengrija, atsižvelgiant į jų detales ir į susijusį netikrumą dėl jų taikymo praktikoje, nepanaikina nustatytų teisinės valstybės principų pažeidimų. Kadangi nustatyti reikalavimų nesilaikymo atvejai yra susiję su sisteminio pobūdžio pažeidimais, jie daro pakankamai tiesioginį didelį poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ir Sąjungos finansinių interesų apsaugai;

| (59) | nustačiusi, kad Reglamente (ES, Euratomas) 2020/2092 nustatytos sąlygos yra įvykdytos, Taryba patvirtina tinkamo lygmens priemones, kad užtikrintų, kad Sąjungos biudžetas būtų apsaugotas nuo faktinio ar galimo poveikio, kurį daro nustatyti teisinės valstybės principų pažeidimai; |
| --- | --- |

(59)

nustačiusi, kad Reglamente (ES, Euratomas) 2020/2092 nustatytos sąlygos yra įvykdytos, Taryba patvirtina tinkamo lygmens priemones, kad užtikrintų, kad Sąjungos biudžetas būtų apsaugotas nuo faktinio ar galimo poveikio, kurį daro nustatyti teisinės valstybės principų pažeidimai;

| (60) | atsižvelgdama į šiame sprendime nustatytus teisinės valstybės principų pažeidimus ir jų didelį poveikį Sąjungos biudžetui, taip pat į tai, kad Vengrijos iki šiol priimtos taisomosios priemonės turi didelių trūkumų, dėl kurių kyla didelis pavojus jų tinkamumui pašalinti tuos pažeidimus, Taryba mano, kad dėl to kylanti rizika Sąjungos biudžetui tebėra didelė. Pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 18 konstatuojamąją dalį nustatant priemones, kurios turi būti priimtos, reikėtų tinkamai atsižvelgti į atitinkamos valstybės narės bendradarbiavimo mastą. Komisija iš pradžių laikėsi nuomonės, kad pagrįsta biudžetui kylanti rizika apytikriai atitinka 65 % atitinkamų programų lėšų. Tačiau, atsižvelgiant į taisomųjų priemonių, kurias Vengrija patenkinamai įgyvendino, kad pašalintų nustatytus teisinės valstybės principų pažeidimus, skaičių ir svarbą, būtų pagrįsta nustatyti, kad biudžetui kylanti rizika apytikriai lygi 55 % atitinkamų programų. Todėl turėtų būti sustabdyta 55 % įsipareigojimų pagal atitinkamas programas, kai jie bus patvirtinti. Tas dydis gali būti laikomas nustatytų teisinės valstybės principų pažeidimų poveikį Sąjungos biudžetui arba tų pažeidimų jam keliamą didelę riziką atitinkančiu pagrįstu apytiksliu dydžiu, atsižvelgiant į Vengrijos bendradarbiavimo procedūros metu mastą, kurį lėmė įgyvendintos taisomosios priemonės, ir todėl jis yra proporcingas siekiant Reglamente (ES, Euratomas) 2020/2092 nustatyto tikslo apsaugoti Sąjungos biudžetą; |
| --- | --- |

(60)

atsižvelgdama į šiame sprendime nustatytus teisinės valstybės principų pažeidimus ir jų didelį poveikį Sąjungos biudžetui, taip pat į tai, kad Vengrijos iki šiol priimtos taisomosios priemonės turi didelių trūkumų, dėl kurių kyla didelis pavojus jų tinkamumui pašalinti tuos pažeidimus, Taryba mano, kad dėl to kylanti rizika Sąjungos biudžetui tebėra didelė. Pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 18 konstatuojamąją dalį nustatant priemones, kurios turi būti priimtos, reikėtų tinkamai atsižvelgti į atitinkamos valstybės narės bendradarbiavimo mastą. Komisija iš pradžių laikėsi nuomonės, kad pagrįsta biudžetui kylanti rizika apytikriai atitinka 65 % atitinkamų programų lėšų. Tačiau, atsižvelgiant į taisomųjų priemonių, kurias Vengrija patenkinamai įgyvendino, kad pašalintų nustatytus teisinės valstybės principų pažeidimus, skaičių ir svarbą, būtų pagrįsta nustatyti, kad biudžetui kylanti rizika apytikriai lygi 55 % atitinkamų programų. Todėl turėtų būti sustabdyta 55 % įsipareigojimų pagal atitinkamas programas, kai jie bus patvirtinti. Tas dydis gali būti laikomas nustatytų teisinės valstybės principų pažeidimų poveikį Sąjungos biudžetui arba tų pažeidimų jam keliamą didelę riziką atitinkančiu pagrįstu apytiksliu dydžiu, atsižvelgiant į Vengrijos bendradarbiavimo procedūros metu mastą, kurį lėmė įgyvendintos taisomosios priemonės, ir todėl jis yra proporcingas siekiant Reglamente (ES, Euratomas) 2020/2092 nustatyto tikslo apsaugoti Sąjungos biudžetą;

| (61) | kiek tai susiję su Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 5 straipsnyje numatytų įvairių rūšių priemonių pasirinkimu, Taryba mano, kad sustabdžius biudžetinius įsipareigojimus pagal atitinkamas programas, kai tik jie bus patvirtinti, užtikrinama veiksminga ir laiku vykdoma Sąjungos biudžeto apsauga, nes užkertamas kelias tam, kad šiame sprendime nustatyti teisinės valstybės principų pažeidimai padarytų poveikį atitinkamoms programoms skirtam biudžetui. Tuo pat metu, sustabdžius biudžetinių įsipareigojimų vykdymą, Vengrija vis dar gali pradėti įgyvendinti tas programas pagal taikytinas taisykles, todėl apsaugomi sanglaudos politikos tikslai ir galutinių gavėjų padėtis. Be to, kitaip nei kitų galimų priemonių atveju, biudžetinių įsipareigojimų sustabdymas yra laikino pobūdžio ir neturi galutinio poveikio pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 7 straipsnio 3 dalį. Todėl priemonė gali būti panaikinta laikantis tame straipsnyje numatytos tvarkos, neprarandant Sąjungos finansavimo, su sąlyga, kad per dvejus metus padėtis bus visiškai ištaisyta. Todėl, laikantis proporcingumo principo, pasirinktos priemonės pakanka, kad būtų užtikrinta Sąjungos biudžeto apsauga ir kad ji būtų mažiausiai apsunkinanti, atsižvelgiant į aptariamo atvejo aplinkybes;; |
| --- | --- |

(61)

kiek tai susiję su Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 5 straipsnyje numatytų įvairių rūšių priemonių pasirinkimu, Taryba mano, kad sustabdžius biudžetinius įsipareigojimus pagal atitinkamas programas, kai tik jie bus patvirtinti, užtikrinama veiksminga ir laiku vykdoma Sąjungos biudžeto apsauga, nes užkertamas kelias tam, kad šiame sprendime nustatyti teisinės valstybės principų pažeidimai padarytų poveikį atitinkamoms programoms skirtam biudžetui. Tuo pat metu, sustabdžius biudžetinių įsipareigojimų vykdymą, Vengrija vis dar gali pradėti įgyvendinti tas programas pagal taikytinas taisykles, todėl apsaugomi sanglaudos politikos tikslai ir galutinių gavėjų padėtis. Be to, kitaip nei kitų galimų priemonių atveju, biudžetinių įsipareigojimų sustabdymas yra laikino pobūdžio ir neturi galutinio poveikio pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 7 straipsnio 3 dalį. Todėl priemonė gali būti panaikinta laikantis tame straipsnyje numatytos tvarkos, neprarandant Sąjungos finansavimo, su sąlyga, kad per dvejus metus padėtis bus visiškai ištaisyta. Todėl, laikantis proporcingumo principo, pasirinktos priemonės pakanka, kad būtų užtikrinta Sąjungos biudžeto apsauga ir kad ji būtų mažiausiai apsunkinanti, atsižvelgiant į aptariamo atvejo aplinkybes;;

| (62) | kalbant apie nustatytus pažeidimus, susijusius su viešojo intereso patikos fondais, Vengrijos reglamentavimo sistemoje yra trūkumų, kaip nurodyta pirmiau, dėl kurių nebuvo pašalinta interesų konflikto rizika, kurią siekta pašalinti taikant taisomąsias priemones. Atsižvelgiant į tai, kad taisomoji priemonė buvo netinkama, didelė rizika Sąjungos biudžetui išlieka ir geriausiai gali būti pašalinta nustatant draudimą užmegzti naujus teisiniais įsipareigojimais grindžiamus santykius su bet kuriais viešojo intereso patikos fondais ar jų valdomais subjektais pagal bet kokią programą, kuriai taikomas tiesioginis ar netiesioginis valdymas. Tokia priemonė nedaro poveikio bendriems Sąjungos programų, kurioms taikomas tiesioginis ir netiesioginis valdymas, lėšų asignavimams, kurie vis dar gali būti naudojami kitiems subjektams, todėl ji yra pakankama Sąjungos biudžeto apsaugai užtikrinti, kartu proporcingai atsižvelgiant į tai, kas griežtai būtina šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(62)

kalbant apie nustatytus pažeidimus, susijusius su viešojo intereso patikos fondais, Vengrijos reglamentavimo sistemoje yra trūkumų, kaip nurodyta pirmiau, dėl kurių nebuvo pašalinta interesų konflikto rizika, kurią siekta pašalinti taikant taisomąsias priemones. Atsižvelgiant į tai, kad taisomoji priemonė buvo netinkama, didelė rizika Sąjungos biudžetui išlieka ir geriausiai gali būti pašalinta nustatant draudimą užmegzti naujus teisiniais įsipareigojimais grindžiamus santykius su bet kuriais viešojo intereso patikos fondais ar jų valdomais subjektais pagal bet kokią programą, kuriai taikomas tiesioginis ar netiesioginis valdymas. Tokia priemonė nedaro poveikio bendriems Sąjungos programų, kurioms taikomas tiesioginis ir netiesioginis valdymas, lėšų asignavimams, kurie vis dar gali būti naudojami kitiems subjektams, todėl ji yra pakankama Sąjungos biudžeto apsaugai užtikrinti, kartu proporcingai atsižvelgiant į tai, kas griežtai būtina šiam tikslui pasiekti;

| (63) | pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 5 straipsnio 2 dalį šis sprendimas nedaro neigiamo poveikio Vengrijos pareigoms įgyvendinti programas arba naudoti lėšas, kurios susijusios su šiuo sprendimu, visų pirma jos pareigoms galutinių gavėjų arba naudos gavėjų atžvilgiu, įskaitant pareigą atlikti mokėjimus pagal taikytinas konkrečių sektorių taisykles arba finansines taisykles. Vengrija kas tris mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo turi teikti Komisijai ataskaitas apie tai, kaip ji vykdo tas pareigas; |
| --- | --- |

(63)

pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 5 straipsnio 2 dalį šis sprendimas nedaro neigiamo poveikio Vengrijos pareigoms įgyvendinti programas arba naudoti lėšas, kurios susijusios su šiuo sprendimu, visų pirma jos pareigoms galutinių gavėjų arba naudos gavėjų atžvilgiu, įskaitant pareigą atlikti mokėjimus pagal taikytinas konkrečių sektorių taisykles arba finansines taisykles. Vengrija kas tris mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo turi teikti Komisijai ataskaitas apie tai, kaip ji vykdo tas pareigas;

| (64) | Vengrija turėtų reguliariai informuoti Komisiją apie taisomųjų priemonių, kurių ji įsipareigojo imtis, visų pirma tų, kurias reikia praktiškai pagrįsti arba kurioms įgyvendinti reikia ilgesnių įgyvendinimo laikotarpių, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(64)

Vengrija turėtų reguliariai informuoti Komisiją apie taisomųjų priemonių, kurių ji įsipareigojo imtis, visų pirma tų, kurias reikia praktiškai pagrįsti arba kurioms įgyvendinti reikia ilgesnių įgyvendinimo laikotarpių, įgyvendinimą;

| (65) | Komisija turėtų toliau stebėti padėtį Vengrijoje ir atitinkamai naudotis savo prerogatyvomis pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092. Visų pirma Komisija turėtų skubiai įvertinti visus Vengrijos pasiūlytų taisomųjų priemonių įgyvendinimo pokyčius, kad galėtų nedelsdama pateikti Tarybai reikiamus pasiūlymus dėl Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 7 straipsnyje nustatytų priemonių taikymo sustabdymo, jei nebetenkinamos jų patvirtinimui nustatytos sąlygos. Komisija turėtų reguliariai informuoti Tarybą, |
| --- | --- |

(65)

Komisija turėtų toliau stebėti padėtį Vengrijoje ir atitinkamai naudotis savo prerogatyvomis pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092. Visų pirma Komisija turėtų skubiai įvertinti visus Vengrijos pasiūlytų taisomųjų priemonių įgyvendinimo pokyčius, kad galėtų nedelsdama pateikti Tarybai reikiamus pasiūlymus dėl Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 7 straipsnyje nustatytų priemonių taikymo sustabdymo, jei nebetenkinamos jų patvirtinimui nustatytos sąlygos. Komisija turėtų reguliariai informuoti Tarybą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 4 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos yra tenkinamos, kad būtų galima imtis atitinkamų priemonių Sąjungos biudžetui apsaugoti nuo teisinės valstybės principų pažeidimų Vengrijoje.

2.   Taisomosios priemonės, kurias remdamasi Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 5 dalimi pasiūlė Vengrija, nėra visiškai tinkamos siekiant reaguoti į 2022 m. balandžio 27 d. Vengrijai išsiųstame Komisijos pranešime pateiktas išvadas.

2 straipsnis

1.   Sustabdoma 55 % biudžetinių įsipareigojimų, prisiimtų pagal šias sanglaudos politikos veiksmų programas, kai šie įsipareigojimai patvirtinami:

| a) | Aplinkos ir energijos vartojimo efektyvumo veiksmų programą plius; |
| --- | --- |

a)

Aplinkos ir energijos vartojimo efektyvumo veiksmų programą plius;

| b) | Integruoto transporto veiksmų programą plius; |
| --- | --- |

b)

Integruoto transporto veiksmų programą plius;

| c) | Teritorinės plėtros ir gyvenviečių plėtros veiksmų programą plius. |
| --- | --- |

c)

Teritorinės plėtros ir gyvenviečių plėtros veiksmų programą plius.

2.   Tais atvejais, kai Komisija vykdo Sąjungos biudžetą taikydama tiesioginį arba netiesioginį valdymą pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 62 straipsnio 1 dalies a ir c punktus, neužmezgami teisiniais įsipareigojimais grindžiami santykiai su jokiais viešojo intereso patikos fondais, įsteigtais remiantis 2021 m. Vengrijos aktu IX, ir jokiais tokių viešojo intereso patikos fondų valdomais subjektais.

3 straipsnis

Vengrija ne vėliau kaip 2023 m. kovo 16 d., o paskui – kas tris mėnesius, informuoja Komisiją apie taisomųjų priemonių, kurių Vengrija įsipareigojo imtis savo antrajame atsakyme, įskaitant papildomus įsipareigojimus, įtrauktus į 2022 m. rugsėjo 13 d. raštą, įgyvendinimą.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

5 straipsnis

Šis sprendimas yra skirtas Vengrijai.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  OL L 433I, 2020 12 22, p. 1.

1

(2)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

2

(3)  
  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

4

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/110 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/110

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2022/2507

2022 m. gruodžio 19 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2010 m. rugpjūčio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/452/BUSP (1), kuriuo pratęstas Tarybos bendraisiais veiksmais 2008/736/BUSP (2) įsteigtos Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (toliau – EUMM Georgia) įgaliojimų terminas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. rugpjūčio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/452/BUSP (1), kuriuo pratęstas Tarybos bendraisiais veiksmais 2008/736/BUSP (2) įsteigtos Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (toliau – EUMM Georgia) įgaliojimų terminas;

| (2) | 2022 m. spalio 17 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/1970 (3) dėl ES ekspertų iš EUMM Georgia dislokavimo Armėnijoje iki 2022 m. gruodžio 19 d.; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. spalio 17 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/1970 (3) dėl ES ekspertų iš EUMM Georgia dislokavimo Armėnijoje iki 2022 m. gruodžio 19 d.;

| (3) | 2022 m. lapkričio 25 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/2318 (4), kuriuo misijos EUMM Georgia įgaliojimų terminas pratęstas iki 2024 m. gruodžio 14 d.; |
| --- | --- |

(3)

2022 m. lapkričio 25 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/2318 (4), kuriuo misijos EUMM Georgia įgaliojimų terminas pratęstas iki 2024 m. gruodžio 14 d.;

| (4) | remdamasis Sprendimu (BUSP) 2022/1970 nustatytos užduoties strateginiu įvertinimu, Politinis ir saugumo komitetas padarė išvadą, kad nuo 2022 m. gruodžio 20 d. EUMM Georgia turėtų laikinai dislokuoti komandą Armėnijoje, kad padidintų Sąjungos informuotumą apie saugumo padėtį, siekiant prisidėti prie galimos civilinės misijos pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP) Armėnijoje planavimo ir rengimo. |
| --- | --- |

(4)

remdamasis Sprendimu (BUSP) 2022/1970 nustatytos užduoties strateginiu įvertinimu, Politinis ir saugumo komitetas padarė išvadą, kad nuo 2022 m. gruodžio 20 d. EUMM Georgia turėtų laikinai dislokuoti komandą Armėnijoje, kad padidintų Sąjungos informuotumą apie saugumo padėtį, siekiant prisidėti prie galimos civilinės misijos pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP) Armėnijoje planavimo ir rengimo.

| (5) | Sprendimas 2010/452/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

Sprendimas 2010/452/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | EUMM Georgia bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus, |
| --- | --- |

(6)

EUMM Georgia bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2010/452/EB 3a straipsnis pakeičiamas taip:

„3a straipsnis

EUMM Georgia Armėnijoje dislokuoja komandą, kad padidintų Sąjungos informuotumą apie saugumo padėtį, siekiant prisidėti prie galimos civilinės BSGP misijos Armėnijoje planavimo ir rengimo.

Ši užduotis baigiasi, kai taip nusprendžia Taryba.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2022 m. gruodžio 20 d.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. SÍKELA

---

(1)  
  2010 m. rugpjūčio 12 d. Tarybos sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia (OL L 213, 2010 8 13, p. 43).

1

(2)  
  2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/736/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) (OL L 248, 2008 9 17, p. 26).

2

(3)  
  2022 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/1970, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia (OL L 270, 2022 10 18, p. 93).

3

(4)  
  2022 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2318, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia (OL L 307, 2022 11 28, p. 133).

4

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/112

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/2508

2022 m. gruodžio 9 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos išvados dėl tekstilės pramonės geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB)

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 8984)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (1), ypač į jos 13 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | nustatant leidimų sąlygas įrenginiams, kuriems taikomas Direktyvos 2010/75/ES II skyrius, remiamasi geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvadomis ir kompetentingos valdžios institucijos turėtų nustatyti tokias išmetamųjų teršalų ribines vertes, kuriomis būtų užtikrinama, kad įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis išmetamas teršalų kiekis neviršytų GPGB išvadose nurodyto su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamo išmetamųjų teršalų kiekio; |
| --- | --- |

(1)

nustatant leidimų sąlygas įrenginiams, kuriems taikomas Direktyvos 2010/75/ES II skyrius, remiamasi geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvadomis ir kompetentingos valdžios institucijos turėtų nustatyti tokias išmetamųjų teršalų ribines vertes, kuriomis būtų užtikrinama, kad įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis išmetamas teršalų kiekis neviršytų GPGB išvadose nurodyto su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamo išmetamųjų teršalų kiekio;

| (2) | 2011 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimu (2) įsteigtas valstybių narių, atitinkamų pramonės šakų ir aplinkos apsaugą propaguojančių nevyriausybinių organizacijų atstovų forumas 2022 m. gegužės 10 d. pagal Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 4 dalį pateikė Komisijai savo nuomonę dėl siūlomo tekstilės pramonei skirto GPGB informacinio dokumento turinio. Ta nuomonė yra prieinama viešai (3); |
| --- | --- |

(2)

2011 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimu (2) įsteigtas valstybių narių, atitinkamų pramonės šakų ir aplinkos apsaugą propaguojančių nevyriausybinių organizacijų atstovų forumas 2022 m. gegužės 10 d. pagal Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 4 dalį pateikė Komisijai savo nuomonę dėl siūlomo tekstilės pramonei skirto GPGB informacinio dokumento turinio. Ta nuomonė yra prieinama viešai (3);

| (3) | šio sprendimo priede pateiktose GPGB išvadose atsižvelgiama į forumo nuomonę dėl siūlomo GPGB informacinio dokumento turinio. Jose pateikiami pagrindiniai GPGB informacinio dokumento elementai; |
| --- | --- |

(3)

šio sprendimo priede pateiktose GPGB išvadose atsižvelgiama į forumo nuomonę dėl siūlomo GPGB informacinio dokumento turinio. Jose pateikiami pagrindiniai GPGB informacinio dokumento elementai;

| (4) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2010/75/ES 75 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2010/75/ES 75 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priimamos priede išdėstytos tekstilės pramonės geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 9 d.

Komisijos vardu

Virginijus SINKEVIČIUS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 334, 2010 12 17, p. 17.

1

(2)  
  2011 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pagal Direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų 13 straipsnį sukuriamas keitimosi informacija forumas (OL C 146, 2011 5 17, p. 3).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/fdb14511-4fc5-4b90-b495-79033a1787af?p=1&n=10&sort=modified_DESC

3

---

PRIEDAS

1.   IŠVADOS DĖL TEKSTILĖS PRAMONĖS GERIAUSIŲ PRIEINAMŲ GAMYBOS BŪDŲ (GPGB)

TAIKYMO SRITIS

Šios GPGB išvados skirtos šiai Direktyvos 2010/75/ES I priede nurodytai veiklai:

| 6.2. | Pirminis tekstilės pluošto arba tekstilės apdorojimas (plovimas, balinimas, merserizavimas) arba dažymas, kai apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 10 tonų pluošto per dieną. |
| --- | --- |

6.2.

Pirminis tekstilės pluošto arba tekstilės apdorojimas (plovimas, balinimas, merserizavimas) arba dažymas, kai apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 10 tonų pluošto per dieną.

| 6.11. | Nepriklausomai atliekamas nuotekų, kurioms netaikoma Direktyva 91/271/EEB, valymas, jeigu pagrindinės teršalų apkrovos šaltinis yra veikla, kuriai taikomos šios GPGB išvados. |
| --- | --- |

6.11.

Nepriklausomai atliekamas nuotekų, kurioms netaikoma Direktyva 91/271/EEB, valymas, jeigu pagrindinės teršalų apkrovos šaltinis yra veikla, kuriai taikomos šios GPGB išvados.

Šios GPGB išvados taip pat taikomos:

| — | toliau nurodytai veiklai, kai ji tiesiogiai susijusi su Direktyvos 2010/75/ES I priedo 6.2 punkte nurodyta veikla:






  — | dengimui, |
| --- | --- | --- |

—

toliau nurodytai veiklai, kai ji tiesiogiai susijusi su Direktyvos 2010/75/ES I priedo 6.2 punkte nurodyta veikla:

—

dengimui,

| — | sausajam valymui, |
| --- | --- |

—

sausajam valymui,

| — | audinių gamybai, |
| --- | --- |

—

audinių gamybai,

| — | apdailai, |
| --- | --- |

—

apdailai,

| — | laminavimui, |
| --- | --- |

—

laminavimui,

| — | marginimui, |
| --- | --- |

—

marginimui,

| — | svilinimui, |
| --- | --- |

—

svilinimui,

| — | vilnos karbonizavimui, |
| --- | --- |

—

vilnos karbonizavimui,

| — | vilnos vėlimui, |
| --- | --- |

—

vilnos vėlimui,

| — | pluoštų (išskyrus dirbtinius pluoštus) verpimui, |
| --- | --- |

—

pluoštų (išskyrus dirbtinius pluoštus) verpimui,

| — | plovimui ar skalavimui, susijusiam su dažymu, marginimu ar apdaila, |
| --- | --- |

—

plovimui ar skalavimui, susijusiam su dažymu, marginimu ar apdaila,

| — | kombinuotajam įvairios kilmės nuotekų valymui, jei pagrindinės teršalų apkrovos šaltinis yra veikla, kuriai taikomos šios GPGB išvados, ir jei nuotekų valymui netaikoma Direktyva 91/271/EEB, |
| --- | --- |

—

kombinuotajam įvairios kilmės nuotekų valymui, jei pagrindinės teršalų apkrovos šaltinis yra veikla, kuriai taikomos šios GPGB išvados, ir jei nuotekų valymui netaikoma Direktyva 91/271/EEB,

| — | vietoje kurą deginantiems įrenginiams, tiesiogiai susijusiems su veikla, kuriai taikomos šios GPGB išvados, jei dujiniai degimo produktai turi tiesioginį sąlytį su tekstilės pluoštais ar tekstilės gaminiais (pvz., tiesioginis šildymas, džiovinimas, termostabilizavimas) arba kai šiluminė spinduliuotė ir (arba) laidumo šiluma perduodama per vientisą sieną (netiesioginis šildymas), nenaudojant tarpinio šilumnešio. |
| --- | --- |

—

vietoje kurą deginantiems įrenginiams, tiesiogiai susijusiems su veikla, kuriai taikomos šios GPGB išvados, jei dujiniai degimo produktai turi tiesioginį sąlytį su tekstilės pluoštais ar tekstilės gaminiais (pvz., tiesioginis šildymas, džiovinimas, termostabilizavimas) arba kai šiluminė spinduliuotė ir (arba) laidumo šiluma perduodama per vientisą sieną (netiesioginis šildymas), nenaudojant tarpinio šilumnešio.

Šios GPGB išvados netaikomos:

| — | dengimui ir laminavimui, kai organinio tirpiklio suvartojimo pajėgumas didesnis kaip 150 kg per valandą arba didesnis kaip 200 tonų per metus. Tokiai veiklai taikomos GPGB išvados dėl paviršių apdorojimo organiniais tirpikliais, įskaitant medienos ir medienos produktų konservavimą naudojant chemines medžiagas (angl. STS), |
| --- | --- |

—

dengimui ir laminavimui, kai organinio tirpiklio suvartojimo pajėgumas didesnis kaip 150 kg per valandą arba didesnis kaip 200 tonų per metus. Tokiai veiklai taikomos GPGB išvados dėl paviršių apdorojimo organiniais tirpikliais, įskaitant medienos ir medienos produktų konservavimą naudojant chemines medžiagas (angl. STS),

| — | dirbtinių pluoštų ir verpalų gamybai. Tokiai veiklai gali būti taikomos GPGB išvados, taikomos polimerų gamybos sektoriui, |
| --- | --- |

—

dirbtinių pluoštų ir verpalų gamybai. Tokiai veiklai gali būti taikomos GPGB išvados, taikomos polimerų gamybos sektoriui,

| — | plaukų šalinimui nuo odų ir kailių. Tokiam apdorojimui gali būti taikomos GPGB išvados dėl kailių ir odų rauginimo (angl. TAN). |
| --- | --- |

—

plaukų šalinimui nuo odų ir kailių. Tokiam apdorojimui gali būti taikomos GPGB išvados dėl kailių ir odų rauginimo (angl. TAN).

Kitos GPGB išvados ir informaciniai dokumentai, kurie gali būti susiję su šiose GPGB išvadose aptariama veikla:

| — | paviršių apdorojimas organiniais tirpikliais. Medienos ir medienos produktų konservavimas naudojant chemines medžiagas (angl. STS), |
| --- | --- |

—

paviršių apdorojimas organiniais tirpikliais. Medienos ir medienos produktų konservavimas naudojant chemines medžiagas (angl. STS),

| — | atliekų deginimas (angl. WI), |
| --- | --- |

—

atliekų deginimas (angl. WI),

| — | atliekų apdorojimas (angl. WT), |
| --- | --- |

—

atliekų apdorojimas (angl. WT),

| — | iš saugyklų išmetami teršalai (angl. EFS), |
| --- | --- |

—

iš saugyklų išmetami teršalai (angl. EFS),

| — | energijos vartojimo efektyvumas (angl. ENE), |
| --- | --- |

—

energijos vartojimo efektyvumas (angl. ENE),

| — | pramoninės aušinimo sistemos (angl. ICS), |
| --- | --- |

—

pramoninės aušinimo sistemos (angl. ICS),

| — | iš įrenginių, kuriems taikoma Direktyva dėl pramoninių išmetamų teršalų (toliau – PITD), į orą išmetamų teršalų ir į vandenį išleidžiamų teršalų stebėsena (angl. ROM), |
| --- | --- |

—

iš įrenginių, kuriems taikoma Direktyva dėl pramoninių išmetamų teršalų (toliau – PITD), į orą išmetamų teršalų ir į vandenį išleidžiamų teršalų stebėsena (angl. ROM),

| — | ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms (angl. ECM). |
| --- | --- |

—

ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms (angl. ECM).

Šios GPGB išvados taikomos nepažeidžiant kitų atitinkamų teisės aktų, pavyzdžiui, dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH reglamento), cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (KŽP reglamento), biocidinių produktų arba energijos vartojimo efektyvumo (principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“).

APIBRĖŽTYS

Šiose GPGB išvadose vartojamų terminų apibrėžtys:

| Bendrieji terminai |
| --- |
| Vartojamas terminas | Apibrėžtis |
| Šalinamojo oro ir apdorotos tekstilės santykis | Bendro išmetamųjų dujų tūrio srauto (išreikšto Nm3/h), išleidžiamo iš tekstilės apdorojimo įrenginio (pvz., džiovinimo ir plėtimo mašinų) išmetimo taško, ir atitinkamo apdorojamos tekstilės (sausos tekstilės, išreikštos kg/h) pralaidumo santykis. |
| Celiuliozinės medžiagos | Celiuliozinės medžiagos yra, be kita ko, medvilnė ir viskozė. |
| Vamzdžiais išmetamų teršalų kiekis | Per bet kokį vamzdį, ventiliacinį kanalą, kaminą ar pan. į orą išleidžiami teršalai. |
| Nuolatinis matavimas | Matavimas vietoje stacionariai sumontuota automatine matavimo sistema |
| Glito šalinimas | Pirminis tekstilės medžiagų apdorojimas, siekiant iš audinių pašalinti chemines glitavimo medžiagas. |
| Pasklidieji išmetamieji teršalai | Ne vamzdžiais į orą išmetami teršalai. |
| Tiesioginis išleidimas | Išleidimas į nuotekų priimtuvą, nuotekų toliau nebeapdorojant. |
| Sausasis valymas | Tekstilės medžiagų valymas organiniu tirpikliu. |
| Esamas įrenginys | Įrenginys, kuris nėra naujas įrenginys. |
| Audinių gamyba | Audinių gamyba, pvz., audžiant arba mezgant. |
| Apdaila | Fizinis ir (arba) cheminis apdorojimas, kuriuo siekiama tekstilės medžiagoms suteikti galutinio naudojimo savybių, tokių kaip išvaizda, naudojimo charakteristikos, atsparumas vandeniui ar nedegumas. |
| Liepsninis laminavimas | Audinių tvirtinimas naudojant termoplastinio putplasčio lakštą, veikiamą liepsnos, esančios prieš laminavimo ritinius. |
| Pavojinga medžiaga | Pavojinga medžiaga, apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 18 punkte. |
| Pavojingos atliekos | Pavojingos atliekos, apibrėžtos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (1) 3 straipsnio 2 punkte. |
| Netiesioginis išleidimas | Išleidimas, kuris nėra tiesioginis išleidimas. |
| Vonios modulis | Periodinio proceso atveju – sausų tekstilės medžiagų ir naudojamo technologinio skysčio masės santykis. |
| n-oktanolio ir vandens pasiskirstymo koeficientas | Medžiagos, ištirpintos dviejų fazių sistemoje, sudarytoje iš dviejų nesimaišančių tirpiklių, n-oktanolio ir vandens, pusiausvyros koncentracijų santykis. |
| Įrenginio rekonstrukcija | Didelis įrenginio konstrukcijos arba jame naudojamos technologijos pakeitimas, iš esmės pritaikant arba pakeičiant technologiją ir (arba) taršos mažinimo būdą (-us) ir susijusią įrangą. |
| Masės srautas | Tam tikros per tam tikrą laiką išleidžiamos medžiagos masė arba tam tikrą laiką galiojantis parametras. |
| Naujas įrenginys | Po šių GPGB išvadų paskelbimo pirmą kartą įrenginio eksploatavimo vietoje naudoti leidžiamas įrenginys arba po šių GPGB išvadų paskelbimo visiškai pakeistas įrenginys. |
| Organinis tirpiklis | Organinis tirpiklis, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 46 punkte. |
| Periodinis matavimas | Matavimas tam tikrais intervalais rankiniu būdu arba automatizuotai. |
| Įmirkis | Nenutrūkstamo proceso atveju – tekstilės medžiagų sugerto skysčio ir sausų tekstilės medžiagų masės santykis. |
| Technologinės cheminės medžiagos | Cheminės medžiagos ir (arba) mišiniai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (2) 3 straipsnyje, naudojami procese (-uose), įskaitant chemines glitavimo medžiagas, balinimo medžiagas, dažiklius, marginimo pastas ir apdailos chemines medžiagas. Technologinių cheminių medžiagų sudėtyje gali būti pavojingų ir (arba) labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų. |
| Technologinis skystis | Tirpalas ir (arba) suspensija, kurioje yra technologinių cheminių medžiagų. |
| Papildinis įmirkis | Likęs drėgnų tekstilės medžiagų pajėgumas sugerti papildomą kiekį skysčio (po pirminio įmirkio). |
| Skalbimas | Pirminis tekstilės medžiagų apdorojimas, kurį sudaro gautos tekstilės medžiagos plovimas. |
| Svilinimas | Audinio paviršiuje esančių pluoštų pašalinimas perleidžiant audinį per liepsną arba įkaitintas plokštes. |
| Glitavimas | Verpalų impregnavimas technologinėmis cheminėmis medžiagomis, siekiant apsaugoti verpalus ir sutepti juos audimo metu. |
| Labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos | Medžiagos, atitinkančios 57 straipsnyje nurodytus kriterijus ir įtrauktos į labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų kandidatinį sąrašą pagal REACH reglamentą ((EB) Nr. 1907/2006). |
| Sintetinės medžiagos | Sintetinės medžiagos yra, be kita ko, poliesteris, poliamidas ir akrilas. |
| Tekstilės medžiagos | Tekstilės pluoštai ir (arba) tekstilės gaminiai. |
| Terminis apdorojimas | Tekstilės medžiagų terminis apdorojimas apima termofiksavimą, termostabilizavimą arba proceso etapą (pvz., džiovinimą, kietinimą) vykdant veiklą, kuriai taikomos šios GPGB išvados (pvz., dengimą, dažymą, pirminį apdorojimą, apdailą, marginimą, laminavimą). |

Bendrieji terminai

Vartojamas terminas

Apibrėžtis

Šalinamojo oro ir apdorotos tekstilės santykis

Bendro išmetamųjų dujų tūrio srauto (išreikšto Nm3/h), išleidžiamo iš tekstilės apdorojimo įrenginio (pvz., džiovinimo ir plėtimo mašinų) išmetimo taško, ir atitinkamo apdorojamos tekstilės (sausos tekstilės, išreikštos kg/h) pralaidumo santykis.

Celiuliozinės medžiagos

Celiuliozinės medžiagos yra, be kita ko, medvilnė ir viskozė.

Vamzdžiais išmetamų teršalų kiekis

Per bet kokį vamzdį, ventiliacinį kanalą, kaminą ar pan. į orą išleidžiami teršalai.

Nuolatinis matavimas

Matavimas vietoje stacionariai sumontuota automatine matavimo sistema

Glito šalinimas

Pirminis tekstilės medžiagų apdorojimas, siekiant iš audinių pašalinti chemines glitavimo medžiagas.

Pasklidieji išmetamieji teršalai

Ne vamzdžiais į orą išmetami teršalai.

Tiesioginis išleidimas

Išleidimas į nuotekų priimtuvą, nuotekų toliau nebeapdorojant.

Sausasis valymas

Tekstilės medžiagų valymas organiniu tirpikliu.

Esamas įrenginys

Įrenginys, kuris nėra naujas įrenginys.

Audinių gamyba

Audinių gamyba, pvz., audžiant arba mezgant.

Apdaila

Fizinis ir (arba) cheminis apdorojimas, kuriuo siekiama tekstilės medžiagoms suteikti galutinio naudojimo savybių, tokių kaip išvaizda, naudojimo charakteristikos, atsparumas vandeniui ar nedegumas.

Liepsninis laminavimas

Audinių tvirtinimas naudojant termoplastinio putplasčio lakštą, veikiamą liepsnos, esančios prieš laminavimo ritinius.

Pavojinga medžiaga

Pavojinga medžiaga, apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 18 punkte.

Pavojingos atliekos

Pavojingos atliekos, apibrėžtos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (1) 3 straipsnio 2 punkte.

Netiesioginis išleidimas

Išleidimas, kuris nėra tiesioginis išleidimas.

Vonios modulis

Periodinio proceso atveju – sausų tekstilės medžiagų ir naudojamo technologinio skysčio masės santykis.

n-oktanolio ir vandens pasiskirstymo koeficientas

Medžiagos, ištirpintos dviejų fazių sistemoje, sudarytoje iš dviejų nesimaišančių tirpiklių, n-oktanolio ir vandens, pusiausvyros koncentracijų santykis.

Įrenginio rekonstrukcija

Didelis įrenginio konstrukcijos arba jame naudojamos technologijos pakeitimas, iš esmės pritaikant arba pakeičiant technologiją ir (arba) taršos mažinimo būdą (-us) ir susijusią įrangą.

Masės srautas

Tam tikros per tam tikrą laiką išleidžiamos medžiagos masė arba tam tikrą laiką galiojantis parametras.

Naujas įrenginys

Po šių GPGB išvadų paskelbimo pirmą kartą įrenginio eksploatavimo vietoje naudoti leidžiamas įrenginys arba po šių GPGB išvadų paskelbimo visiškai pakeistas įrenginys.

Organinis tirpiklis

Organinis tirpiklis, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 46 punkte.

Periodinis matavimas

Matavimas tam tikrais intervalais rankiniu būdu arba automatizuotai.

Įmirkis

Nenutrūkstamo proceso atveju – tekstilės medžiagų sugerto skysčio ir sausų tekstilės medžiagų masės santykis.

Technologinės cheminės medžiagos

Cheminės medžiagos ir (arba) mišiniai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (2) 3 straipsnyje, naudojami procese (-uose), įskaitant chemines glitavimo medžiagas, balinimo medžiagas, dažiklius, marginimo pastas ir apdailos chemines medžiagas. Technologinių cheminių medžiagų sudėtyje gali būti pavojingų ir (arba) labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų.

Technologinis skystis

Tirpalas ir (arba) suspensija, kurioje yra technologinių cheminių medžiagų.

Papildinis įmirkis

Likęs drėgnų tekstilės medžiagų pajėgumas sugerti papildomą kiekį skysčio (po pirminio įmirkio).

Skalbimas

Pirminis tekstilės medžiagų apdorojimas, kurį sudaro gautos tekstilės medžiagos plovimas.

Svilinimas

Audinio paviršiuje esančių pluoštų pašalinimas perleidžiant audinį per liepsną arba įkaitintas plokštes.

Glitavimas

Verpalų impregnavimas technologinėmis cheminėmis medžiagomis, siekiant apsaugoti verpalus ir sutepti juos audimo metu.

Labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos

Medžiagos, atitinkančios 57 straipsnyje nurodytus kriterijus ir įtrauktos į labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų kandidatinį sąrašą pagal REACH reglamentą ((EB) Nr. 1907/2006).

Sintetinės medžiagos

Sintetinės medžiagos yra, be kita ko, poliesteris, poliamidas ir akrilas.

Tekstilės medžiagos

Tekstilės pluoštai ir (arba) tekstilės gaminiai.

Terminis apdorojimas

Tekstilės medžiagų terminis apdorojimas apima termofiksavimą, termostabilizavimą arba proceso etapą (pvz., džiovinimą, kietinimą) vykdant veiklą, kuriai taikomos šios GPGB išvados (pvz., dengimą, dažymą, pirminį apdorojimą, apdailą, marginimą, laminavimą).

| Teršalai ir parametrai |
| --- |
| Vartojamas terminas | Apibrėžtis |
| Stibis | Stibis, arba Sb, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius stibio junginius. |
| Adsorbuojamieji organiniai halogenidai (AOH) | Adsorbuojamieji organiniai halogenai, išreikšti Cl, apima adsorbuojamąjį organinį chlorą, bromą ir jodą. |
| BDS
  n | Biocheminis deguonies suvartojimas. Deguonies kiekis, kurio reikia, kad organinė medžiaga per n dienų (paprastai n yra 5 arba 7) biochemiškai oksiduotųsi į anglies dioksidą. BDS n yra biologiškai skaidžių organinių junginių masės koncentracijos rodiklis. |
| Chromas | Chromas, arba Cr, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius chromo junginius. |
| CO | Anglies monoksidas. |
| ChDS | Cheminis deguonies suvartojimas. Deguonies kiekis, kurio reikia, kad naudojant dichromatą organinė medžiaga visiškai chemiškai oksiduotųsi į anglies dioksidą. ChDS yra organinių junginių masės koncentracijos rodiklis. |
| Varis | Varis, arba Cu, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius vario junginius. |
| CMR | Kancerogeniškumas, mutageniškumas arba toksiškumas reprodukcijai. Tai apima 1A, 1B ir 2 kategorijų CMR medžiagas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (3) su pakeitimais, t. y. su pavojingumo frazių kodais: H340, H341, H350, H351, H360 ir H361. |
| Dulkės | Bendras (ore skendinčių) kietųjų dalelių kiekis. |
| HOI | Angliavandenilinis rodiklis. Bendras junginių, kuriuos galima ekstrahuoti angliavandeniliniu tirpikliu (įskaitant ilgagrandžius arba šakotuosius alifatinius, aliciklinius, aromatinius angliavandenilius arba aromatinius angliavandenilius su alkilų pakaitais), kiekis. |
| NH3 | Amoniakas. |
| Nikelis | Nikelis, arba Ni, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius nikelio junginius. |
| NOX | Suminis azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) kiekis, išreikštas kaip NO2 kiekis. |
| SOX | Suminis sieros dioksido (SO2), sieros trioksido (SO3) ir sulfato rūgšties aerozolių kiekis, išreikštas kaip SO2 kiekis |
| Lengvai išsiskiriantys sulfidai | Suminis ištirpusių sulfidų ir tų neištirpusių sulfidų, kurie lengvai išsiskiria parūgštinus, kiekis, išreikštas kaip S2– kiekis. |
| BOA | Bendroji organinė anglis, išreikšta C (vandenyje), apima visus organinius junginius. |
| BN | Bendrasis azoto kiekis, išreikštas N, apima laisvąjį amoniaką ir amonio azotą (NH4-N), nitrito azotą (NO2-N), nitrato azotą (NO3-N) ir organinį azotą. |
| BP | Bendrasis fosforo kiekis, išreikštas P, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius fosforo junginius. |
| BSM | Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis. Visų skendinčių kietųjų medžiagų masės koncentracija (vandenyje), išmatuota filtruojant per stiklo pluošto filtrus ir gravimetrijos būdu. |
| BLOA | Bendrasis lakiosios organinės anglies kiekis, išreikštas kaip C kiekis (ore). |
| LOJ | Lakusis organinis junginys, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 45 punkte. |
| Cinkas | Cinkas, arba Zn, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius cinko junginius. |

Teršalai ir parametrai

Vartojamas terminas

Apibrėžtis

Stibis

Stibis, arba Sb, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius stibio junginius.

Adsorbuojamieji organiniai halogenidai (AOH)

Adsorbuojamieji organiniai halogenai, išreikšti Cl, apima adsorbuojamąjį organinį chlorą, bromą ir jodą.

BDS
  n

Biocheminis deguonies suvartojimas. Deguonies kiekis, kurio reikia, kad organinė medžiaga per n dienų (paprastai n yra 5 arba 7) biochemiškai oksiduotųsi į anglies dioksidą. BDS n yra biologiškai skaidžių organinių junginių masės koncentracijos rodiklis.

Chromas

Chromas, arba Cr, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius chromo junginius.

CO

Anglies monoksidas.

ChDS

Cheminis deguonies suvartojimas. Deguonies kiekis, kurio reikia, kad naudojant dichromatą organinė medžiaga visiškai chemiškai oksiduotųsi į anglies dioksidą. ChDS yra organinių junginių masės koncentracijos rodiklis.

Varis

Varis, arba Cu, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius vario junginius.

CMR

Kancerogeniškumas, mutageniškumas arba toksiškumas reprodukcijai. Tai apima 1A, 1B ir 2 kategorijų CMR medžiagas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (3) su pakeitimais, t. y. su pavojingumo frazių kodais: H340, H341, H350, H351, H360 ir H361.

Dulkės

Bendras (ore skendinčių) kietųjų dalelių kiekis.

HOI

Angliavandenilinis rodiklis. Bendras junginių, kuriuos galima ekstrahuoti angliavandeniliniu tirpikliu (įskaitant ilgagrandžius arba šakotuosius alifatinius, aliciklinius, aromatinius angliavandenilius arba aromatinius angliavandenilius su alkilų pakaitais), kiekis.

NH3

Amoniakas.

Nikelis

Nikelis, arba Ni, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius nikelio junginius.

NOX

Suminis azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) kiekis, išreikštas kaip NO2 kiekis.

SOX

Suminis sieros dioksido (SO2), sieros trioksido (SO3) ir sulfato rūgšties aerozolių kiekis, išreikštas kaip SO2 kiekis

Lengvai išsiskiriantys sulfidai

Suminis ištirpusių sulfidų ir tų neištirpusių sulfidų, kurie lengvai išsiskiria parūgštinus, kiekis, išreikštas kaip S2– kiekis.

BOA

Bendroji organinė anglis, išreikšta C (vandenyje), apima visus organinius junginius.

BN

Bendrasis azoto kiekis, išreikštas N, apima laisvąjį amoniaką ir amonio azotą (NH4-N), nitrito azotą (NO2-N), nitrato azotą (NO3-N) ir organinį azotą.

BP

Bendrasis fosforo kiekis, išreikštas P, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius fosforo junginius.

BSM

Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis. Visų skendinčių kietųjų medžiagų masės koncentracija (vandenyje), išmatuota filtruojant per stiklo pluošto filtrus ir gravimetrijos būdu.

BLOA

Bendrasis lakiosios organinės anglies kiekis, išreikštas kaip C kiekis (ore).

LOJ

Lakusis organinis junginys, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 45 punkte.

Cinkas

Cinkas, arba Zn, apima visus neorganinius ir organinius ištirpusius arba į daleles susijungusius cinko junginius.

SANTRUMPOS

Šiose GPGB išvadose vartojamos santrumpos:

| Santrumpa | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| CMVS | Cheminių medžiagų valdymo sistema |
| DTPA | Dietilentriaminpentaacto rūgštis |
| EDTR | Etilendiamintetraacto rūgštis |
| AVS | Aplinkosaugos vadybos sistema |
| ETPT | Elektrostatinis nusodintuvas |
| PITD | Pramoninių išmetamų teršalų direktyva (2010/75/ES) |
| NES | Neįprastos eksploatacijos sąlygos |
| PFAS | perfluoralkilintos ir polifluoralkilintos medžiagos |

Santrumpa

Apibrėžtis

CMVS

Cheminių medžiagų valdymo sistema

DTPA

Dietilentriaminpentaacto rūgštis

EDTR

Etilendiamintetraacto rūgštis

AVS

Aplinkosaugos vadybos sistema

ETPT

Elektrostatinis nusodintuvas

PITD

Pramoninių išmetamų teršalų direktyva (2010/75/ES)

NES

Neįprastos eksploatacijos sąlygos

PFAS

perfluoralkilintos ir polifluoralkilintos medžiagos

BENDRIEJI ASPEKTAI

Geriausi prieinami gamybos būdai

Šiose GPGB išvadose išvardyti ir apibūdinti gamybos būdai nėra nei privalomi, nei išsamūs. Galima taikyti kitus gamybos būdus, kuriais užtikrinamas bent lygiavertis aplinkos apsaugos lygis.

Jei nenurodyta kitaip, GPGB išvados taikomos visuotinai.

Su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejami į orą išmetamų teršalų kiekiai

Šiose GPGB išvadose nurodyti su GPGB siejami į orą išmetamų teršalų kiekiai reiškia koncentraciją (išmestų teršalų masę išmetamųjų dujų tūrio vienete) norminėmis sąlygomis (sausosios dujos esant 273,15 K temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui), nekoreguotą pagal sudėtyje esantį deguonį ir išreikštą mg/Nm3.

Nustatant su GPGB siejamų į orą išmetamų teršalų kiekių vidurkinimo laikotarpius, taikoma toliau nurodyta apibrėžtis.

| Matavimo tipas | Vidurkinimo laikotarpis | Apibrėžtis |
| --- | --- | --- |
| Periodinis | Ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis | Bent trijų vienas po kito atliktų ėminių ėmimų / matavimų, kurių kiekvienas yra bent 30 minučių trukmės, vidutinė vertė (4). |

Matavimo tipas

Vidurkinimo laikotarpis

Apibrėžtis

Periodinis

Ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis

Bent trijų vienas po kito atliktų ėminių ėmimų / matavimų, kurių kiekvienas yra bent 30 minučių trukmės, vidutinė vertė (4).

Apskaičiuojant masės srautus, susijusius su 9 GPGB, 26 GPGB ir 27 GPGB bei 1.5 lentele ir 1.6 lentele, tais atvejais, kai išmetamosios dujos iš vieno šaltinio (pavyzdžiui, džiovinimo ir plėtimo mašinų) išleidžiamos per du ar daugiau išmetimo taškų, tačiau kompetentingos institucijos nuomone, galėtų būti išleidžiamos per bendrą išmetimo tašką, šie išmetimo taškai laikomi vienu išmetimo tašku (taip pat žr. 23 GPGB). Kaip alternatyva gali būti naudojami masės srautai gamyklos / įrenginio lygmeniu.

Su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejami į vandenį išleidžiamų teršalų kiekiai

Šiose GPGB išvadose nurodyti su GPGB siejami į vandenį išleidžiamų teršalų kiekiai – tai koncentracija, išreikšta mg/l (išmestų medžiagų masės vandens tūrio vienete).

Su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekių vidurkinimo laikotarpiai reiškia vieną iš šių dviejų:

| — | jeigu nuotekos išleidžiamos nepertraukiamai – paros vidurkius, t. y. srautui proporcingų sudėtinių ėminių 24 valandų vidutines vertes, |
| --- | --- |

—

jeigu nuotekos išleidžiamos nepertraukiamai – paros vidurkius, t. y. srautui proporcingų sudėtinių ėminių 24 valandų vidutines vertes,

| — | jeigu išleidžiama pertraukiamai – vidutines vertes per tam tikros trukmės išleidimo laikotarpį, kurios nustatomos imant proporcinius sudėtinius ėminius arba, jeigu ištekančios nuotekos tinkamai sumaišytos ir homogeniškos, prieš išleidžiant paimant akimirkinį ėminį. |
| --- | --- |

—

jeigu išleidžiama pertraukiamai – vidutines vertes per tam tikros trukmės išleidimo laikotarpį, kurios nustatomos imant proporcinius sudėtinius ėminius arba, jeigu ištekančios nuotekos tinkamai sumaišytos ir homogeniškos, prieš išleidžiant paimant akimirkinį ėminį.

Jei įrodyta, kad srautas yra pakankamai stabilus, gali būti naudojami sudėtiniai lygiatarpiai ėminiai. Jei ištekančios nuotekos yra tinkamai sumaišytos ir homogeniškos, gali būti imami ir akimirkiniai ėminiai.

Su bendruoju organinės anglies kiekiu (BOA) ir cheminiu deguonies suvartojimu (ChDS) susiję šiose GPGB išvadose nurodyti vidutinio taršos mažinimo efektyvumo skaičiavimai (žr. 1.3 lentelę) atliekami remiantis į nuotekų valymo įrenginį įtekančių ir iš jo ištekančių nuotekų kiekiu.

Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taikomi teršalų išleidimo iš įrenginio vietoje.

Kiti aplinkosauginio veiksmingumo lygiai

Orientaciniai lygiai, susiję su savituoju energijos suvartojimu

Orientaciniai aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, susiję su savituoju energijos suvartojimu, nurodomi kaip metiniai vidurkiai, apskaičiuoti pagal šią formulę:

Formula

čia:

| suvartojamos energijos kiekis | : | bendras metinis šilumos ir elektros energijos kiekis, suvartotas atliekant terminį apdorojimą, atėmus šilumą, atgautą iš terminio apdorojimo energijos, išreikštas MWh per metus; |
| --- | --- | --- |
| veiklos lygis | : | bendras metinis terminio apdorojimo metu apdorotų tekstilės medžiagų kiekis, išreikštas tonomis per metus. |

suvartojamos energijos kiekis

:

bendras metinis šilumos ir elektros energijos kiekis, suvartotas atliekant terminį apdorojimą, atėmus šilumą, atgautą iš terminio apdorojimo energijos, išreikštas MWh per metus;

veiklos lygis

:

bendras metinis terminio apdorojimo metu apdorotų tekstilės medžiagų kiekis, išreikštas tonomis per metus.

Orientaciniai lygiai, susiję su savituoju vandens suvartojimu

Orientaciniai aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, susiję su savituoju vandens suvartojimu, nurodomi kaip metiniai vidurkiai, apskaičiuoti pagal šią formulę:

Formula

čia:

| vandens sąnaudos | : | bendras metinis tam tikro proceso (pvz., balinimo) metu sunaudojamo vandens kiekis, įskaitant vandenį, suvartotą tekstilės medžiagoms plauti ir skalauti bei įrangai valyti, atėmus pakartotinai panaudotą ir (arba) išvalytą vandenį, išreikštas m3 per metus; |
| --- | --- | --- |
| veiklos lygis | : | bendras metinis tam tikro proceso (pvz., balinimo) metu apdorotų tekstilės medžiagų kiekis, išreikštas tonomis per metus. |

vandens sąnaudos

:

bendras metinis tam tikro proceso (pvz., balinimo) metu sunaudojamo vandens kiekis, įskaitant vandenį, suvartotą tekstilės medžiagoms plauti ir skalauti bei įrangai valyti, atėmus pakartotinai panaudotą ir (arba) išvalytą vandenį, išreikštas m3 per metus;

veiklos lygis

:

bendras metinis tam tikro proceso (pvz., balinimo) metu apdorotų tekstilės medžiagų kiekis, išreikštas tonomis per metus.

Savitasis vilnos riebalų surinkimo lygis, susijęs su geriausiais prieinamais gamybos būdais

Aplinkosauginio veiksmingumo lygis, susijęs su savituoju vilnos riebalų surinkimu, nurodomas kaip metinis vidurkis, apskaičiuotas pagal šią formulę:

Formula

čia:

| surinktų vilnos riebalų kiekis | : | bendras metinis vilnos riebalų, surinktų atliekant žaliavinės vilnos pluošto pirminį apdorojimą skalbiant, kiekis, išreikštas kg per metus; |
| --- | --- | --- |
| veiklos lygis | : | bendras metinis žaliavinės vilnos pluoštų, apdorotų skalbiant, kiekis, išreikštas tonomis per metus. |

surinktų vilnos riebalų kiekis

:

bendras metinis vilnos riebalų, surinktų atliekant žaliavinės vilnos pluošto pirminį apdorojimą skalbiant, kiekis, išreikštas kg per metus;

veiklos lygis

:

bendras metinis žaliavinės vilnos pluoštų, apdorotų skalbiant, kiekis, išreikštas tonomis per metus.

Kaustinės sodos atgavimo lygis, susijęs su geriausiais prieinamais gamybos būdais

Aplinkosauginio veiksmingumo lygis, susijęs su kaustinės sodos atgavimu, nurodomas kaip metinis vidurkis, apskaičiuotas pagal šią formulę:

Formula

čia:

| atgautas kaustinės sodos kiekis | : | bendras metinis kaustinės sodos kiekis, atgautas iš panaudoto merserizavimo skalavimo vandens, išreikštas kg per metus; |
| --- | --- | --- |
| kaustinės sodos kiekis prieš atgavimą | : | bendras metinis kaustinės sodos kiekis panaudotame merserizavimo skalavimo vandenyje, išreikštas kg per metus. |

atgautas kaustinės sodos kiekis

:

bendras metinis kaustinės sodos kiekis, atgautas iš panaudoto merserizavimo skalavimo vandens, išreikštas kg per metus;

kaustinės sodos kiekis prieš atgavimą

:

bendras metinis kaustinės sodos kiekis panaudotame merserizavimo skalavimo vandenyje, išreikštas kg per metus.

1.1.   
  Bendrosios GPGB išvados

1.1.1.   Bendras aplinkosauginis veiksmingumas

| 1 GPGB. | Siekiant pagerinti bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra parengti ir įgyvendinti aplinkosaugos vadybos sistemą (AVS), kuria būtų užtikrinami visi šie dalykai:







  i) | vadovybės, įskaitant aukščiausiąją vadovybę, įsipareigojimas įgyvendinti veiksmingą AVS, vadovavimas jos įgyvendinimui ir atsakomybė už jos įgyvendinimą; |
| --- | --- | --- |

1 GPGB.

i)

vadovybės, įskaitant aukščiausiąją vadovybę, įsipareigojimas įgyvendinti veiksmingą AVS, vadovavimas jos įgyvendinimui ir atsakomybė už jos įgyvendinimą;

| ii) | analizė, apimanti organizacijos veiklos aplinkybių nustatymą, suinteresuotųjų šalių poreikių ir lūkesčių išsiaiškinimą, įrenginio savybių, dėl kurių gali kilti rizika aplinkai (arba žmonių sveikatai), ir taikytinų teisinių reikalavimų, susijusių su aplinka, nustatymą; |
| --- | --- |

ii)

analizė, apimanti organizacijos veiklos aplinkybių nustatymą, suinteresuotųjų šalių poreikių ir lūkesčių išsiaiškinimą, įrenginio savybių, dėl kurių gali kilti rizika aplinkai (arba žmonių sveikatai), ir taikytinų teisinių reikalavimų, susijusių su aplinka, nustatymą;

| iii) | aplinkosaugos politikos, apimančios nuolatinį įrenginio aplinkosauginio veiksmingumo gerinimą, parengimas; |
| --- | --- |

iii)

aplinkosaugos politikos, apimančios nuolatinį įrenginio aplinkosauginio veiksmingumo gerinimą, parengimas;

| iv) | tikslų ir veiklos rodiklių, susijusių su reikšmingais aplinkosaugos aspektais, įskaitant atitikties taikomiems teisiniams reikalavimams užtikrinimą, nustatymas; |
| --- | --- |

iv)

tikslų ir veiklos rodiklių, susijusių su reikšmingais aplinkosaugos aspektais, įskaitant atitikties taikomiems teisiniams reikalavimams užtikrinimą, nustatymas;

| v) | procedūrų ir veiksmų (įskaitant, jei reikia, taisomuosius ir prevencinius veiksmus), būtinų tam, kad būtų pasiekti aplinkosaugos tikslai ir išvengta rizikos aplinkai, planavimas ir įgyvendinimas; |
| --- | --- |

v)

procedūrų ir veiksmų (įskaitant, jei reikia, taisomuosius ir prevencinius veiksmus), būtinų tam, kad būtų pasiekti aplinkosaugos tikslai ir išvengta rizikos aplinkai, planavimas ir įgyvendinimas;

| vi) | su aplinkosaugos aspektais ir tikslais susijusių struktūrų, funkcijų ir atsakomybės nustatymas ir reikiamų finansinių bei žmogiškųjų išteklių parūpinimas; |
| --- | --- |

vi)

su aplinkosaugos aspektais ir tikslais susijusių struktūrų, funkcijų ir atsakomybės nustatymas ir reikiamų finansinių bei žmogiškųjų išteklių parūpinimas;

| vii) | būtinos darbuotojų, kurių darbas gali turėti įtakos įrenginio aplinkosauginiam veiksmingumui, kompetencijos ir informuotumo užtikrinimas (pvz., teikiant informaciją, rengiant mokymus); |
| --- | --- |

vii)

būtinos darbuotojų, kurių darbas gali turėti įtakos įrenginio aplinkosauginiam veiksmingumui, kompetencijos ir informuotumo užtikrinimas (pvz., teikiant informaciją, rengiant mokymus);

| viii) | vidaus ir išorės komunikacija; |
| --- | --- |

viii)

vidaus ir išorės komunikacija;

| ix) | darbuotojų dalyvavimo užtikrinant gerą aplinkosaugos vadybos praktiką skatinimas; |
| --- | --- |

ix)

darbuotojų dalyvavimo užtikrinant gerą aplinkosaugos vadybos praktiką skatinimas;

| x) | valdymo vadovų ir rašytinių procedūrų, skirtų reikšmingą poveikį aplinkai darančiai veiklai valdyti, ir reikiamos apskaitos nustatymas ir tvarkymas; |
| --- | --- |

x)

valdymo vadovų ir rašytinių procedūrų, skirtų reikšmingą poveikį aplinkai darančiai veiklai valdyti, ir reikiamos apskaitos nustatymas ir tvarkymas;

| xi) | veiksmingas veiklos planavimas ir procesų kontrolė; |
| --- | --- |

xi)

veiksmingas veiklos planavimas ir procesų kontrolė;

| xii) | tinkamų techninės priežiūros programų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

xii)

tinkamų techninės priežiūros programų įgyvendinimas;

| xiii) | avarinė parengtis ir reagavimo veiksmų protokolai, įskaitant susijusius su neigiamo nepaprastųjų padėčių poveikio (aplinkai) prevencija ir (arba) mažinimu; |
| --- | --- |

xiii)

avarinė parengtis ir reagavimo veiksmų protokolai, įskaitant susijusius su neigiamo nepaprastųjų padėčių poveikio (aplinkai) prevencija ir (arba) mažinimu;

| xiv) | projektuojamo naujo arba rekonstruojamo seno įrenginio arba jo dalies aplinkosauginių aspektų vertinimas visą to įrenginio arba jo dalies eksploatavimo laikotarpį, įskaitant statybą, techninę priežiūrą, eksploatavimą ir eksploatavimo nutraukimą; |
| --- | --- |

xiv)

projektuojamo naujo arba rekonstruojamo seno įrenginio arba jo dalies aplinkosauginių aspektų vertinimas visą to įrenginio arba jo dalies eksploatavimo laikotarpį, įskaitant statybą, techninę priežiūrą, eksploatavimą ir eksploatavimo nutraukimą;

| xv) | stebėsenos ir matavimo programos įgyvendinimas; prireikus informaciją galima rasti informaciniame pranešime apie PITD reglamentuojamų įrenginių į orą išmetamų teršalų ir į vandenį išleidžiamų teršalų stebėseną; |
| --- | --- |

xv)

stebėsenos ir matavimo programos įgyvendinimas; prireikus informaciją galima rasti informaciniame pranešime apie PITD reglamentuojamų įrenginių į orą išmetamų teršalų ir į vandenį išleidžiamų teršalų stebėseną;

| xvi) | reguliarus lyginamosios sektoriaus analizės taikymas; |
| --- | --- |

xvi)

reguliarus lyginamosios sektoriaus analizės taikymas;

| xvii) | periodinis nepriklausomas (jeigu įmanoma) vidaus auditas ir periodinis išorės auditas, kuriuo siekiama įvertinti aplinkosauginį veiksmingumą ir nustatyti, ar AVS atitinka numatytas priemones ir ar ji tinkamai įgyvendinama ir prižiūrima; |
| --- | --- |

xvii)

periodinis nepriklausomas (jeigu įmanoma) vidaus auditas ir periodinis išorės auditas, kuriuo siekiama įvertinti aplinkosauginį veiksmingumą ir nustatyti, ar AVS atitinka numatytas priemones ir ar ji tinkamai įgyvendinama ir prižiūrima;

| xviii) | neatitikčių priežasčių vertinimas, taisomųjų veiksmų įgyvendinimas šalinant neatitiktis, taisomųjų veiksmų veiksmingumo peržiūra ir nustatymas, ar nėra arba negali atsirasti panašių neatitikčių; |
| --- | --- |

xviii)

neatitikčių priežasčių vertinimas, taisomųjų veiksmų įgyvendinimas šalinant neatitiktis, taisomųjų veiksmų veiksmingumo peržiūra ir nustatymas, ar nėra arba negali atsirasti panašių neatitikčių;

| xix) | aukščiausiosios vadovybės periodiškai atliekama AVS ir jos nuolatinio tinkamumo, pakankamumo ir veiksmingumo peržiūra; |
| --- | --- |

xix)

aukščiausiosios vadovybės periodiškai atliekama AVS ir jos nuolatinio tinkamumo, pakankamumo ir veiksmingumo peržiūra;

| xx) | švaresnių technologijų plėtros stebėjimas ir atsižvelgimas į ją. |
| --- | --- |

xx)

švaresnių technologijų plėtros stebėjimas ir atsižvelgimas į ją.

Konkrečiai dėl tekstilės pramonės pažymėtina, kad, GPGB taip pat yra į AVS įtraukti tokius elementus:

| xxi) | įvedinių ir išvedinių aprašą (žr. 2 GPGB); |
| --- | --- |

xxi)

įvedinių ir išvedinių aprašą (žr. 2 GPGB);

| xxii) | NES valdymo planą (žr. 3 GPGB); |
| --- | --- |

xxii)

NES valdymo planą (žr. 3 GPGB);

| xxiii) | vandentvarkos planą ir vandens vartojimo auditą (žr. 10 GPGB); |
| --- | --- |

xxiii)

vandentvarkos planą ir vandens vartojimo auditą (žr. 10 GPGB);

| xxiv) | energijos vartojimo efektyvumo planą ir energijos vartojimo auditą (žr. 11 GPGB); |
| --- | --- |

xxiv)

energijos vartojimo efektyvumo planą ir energijos vartojimo auditą (žr. 11 GPGB);

| xxv) | cheminių medžiagų valdymo sistemą (žr. 14 GPGB); |
| --- | --- |

xxv)

cheminių medžiagų valdymo sistemą (žr. 14 GPGB);

| xxvi) | atliekų tvarkymo planą (žr. 29 GPGB). |
| --- | --- |

xxvi)

atliekų tvarkymo planą (žr. 29 GPGB).

Pastaba

Vienas iš šį GPGB atitinkančių AVS pavyzdžių yra Reglamentu (EB) Nr. 1221/2009 nustatyta Europos Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS).

Taikomumas

AVS išsamumo lygis ir formalizavimo laipsnis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo, taip pat nuo galimo jo poveikio aplinkai įvairovės.

| 2 GPGB. | Siekiant pagerinti bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra sudaryti, prižiūrėti ir nuolat atnaujinti (įskaitant atvejus, kai įvyksta reikšmingų pokyčių) įvedinių ir išvedinių aprašą, kuris būtų įtrauktas į aplinkosaugos vadybos sistemą (žr. 1 GPGB) ir apimtų visus toliau išvardytus elementus:







  I. | informaciją apie gamybos procesą (-us), įskaitant:






  a) | supaprastintą proceso diagramą, kurioje pavaizduota, kur susidaro teršalai; |
| --- | --- | --- | --- |

2 GPGB.

I.

informaciją apie gamybos procesą (-us), įskaitant:

a)

supaprastintą proceso diagramą, kurioje pavaizduota, kur susidaro teršalai;

| b) | į procesą integruotų metodų ir nuotekų ir (arba) išmetamųjų dujų valymo metodų, taikomų siekiant išvengti teršalų išmetimo arba sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, taip pat jų veiksmingumo aprašymus (pvz., taršos mažinimo efektyvumą); |
| --- | --- |

b)

į procesą integruotų metodų ir nuotekų ir (arba) išmetamųjų dujų valymo metodų, taikomų siekiant išvengti teršalų išmetimo arba sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, taip pat jų veiksmingumo aprašymus (pvz., taršos mažinimo efektyvumą);

| II. | informaciją apie naudojamų medžiagų, įskaitant tekstilės medžiagas (žr. 5 GPGB a punktą) ir technologines chemines medžiagas (žr. 15 GPGB), kiekį ir charakteristikas; |
| --- | --- |

II.

informaciją apie naudojamų medžiagų, įskaitant tekstilės medžiagas (žr. 5 GPGB a punktą) ir technologines chemines medžiagas (žr. 15 GPGB), kiekį ir charakteristikas;

| III. | informaciją apie vandens suvartojimą ir naudojimą (pvz., struktūrines schemas ir vandens masės balansus); |
| --- | --- |

III.

informaciją apie vandens suvartojimą ir naudojimą (pvz., struktūrines schemas ir vandens masės balansus);

| IV. | informaciją apie energijos suvartojimą ir naudojimą; |
| --- | --- |

IV.

informaciją apie energijos suvartojimą ir naudojimą;

| V. | informaciją apie nuotekų srautų kiekį ir charakteristikas, kaip antai:






  a) | vidutines srauto, pH, temperatūros, laidumo vertes ir kintamumą; |
| --- | --- | --- |

V.

informaciją apie nuotekų srautų kiekį ir charakteristikas, kaip antai:

a)

vidutines srauto, pH, temperatūros, laidumo vertes ir kintamumą;

| b) | atitinkamų medžiagų / parametrų (pvz., ChDS / BOA, azoto formų, fosforo, metalų, prioritetinių medžiagų arba mikroplastiko) vidutinės koncentracijos ir masės srautų vertes bei jų kintamumą; |
| --- | --- |

b)

atitinkamų medžiagų / parametrų (pvz., ChDS / BOA, azoto formų, fosforo, metalų, prioritetinių medžiagų arba mikroplastiko) vidutinės koncentracijos ir masės srautų vertes bei jų kintamumą;

| c) | toksiškumo, biologinio pašalinamumo ir biologinio skaidumo duomenis (pvz., BDS
  n
  , BDS
  n
  ir ChDS santykį, Zahn-Wellens bandymo rezultatus, biologinio slopinimo potencialą (pvz., aktyviojo dumblo slopinimo)); |
| --- | --- |

c)

toksiškumo, biologinio pašalinamumo ir biologinio skaidumo duomenis (pvz., BDS
  n
  , BDS
  n
  ir ChDS santykį, Zahn-Wellens bandymo rezultatus, biologinio slopinimo potencialą (pvz., aktyviojo dumblo slopinimo));

| VI. | informaciją apie išmetamųjų dujų srautų charakteristikas, kaip antai:






  a) | vidutines srauto ir temperatūros vertes ir kintamumą; |
| --- | --- | --- |

VI.

informaciją apie išmetamųjų dujų srautų charakteristikas, kaip antai:

a)

vidutines srauto ir temperatūros vertes ir kintamumą;

| b) | atitinkamų medžiagų / parametrų (pvz., dulkių, organinių junginių) vidutinės koncentracijos ir masės srautų vertes bei jų kintamumą; į orą išmetamų teršalų kintamumui įvertinti gali būti naudojami išmetamųjų teršalų faktoriai (žr. 1.9.1 skirsnį); |
| --- | --- |

b)

atitinkamų medžiagų / parametrų (pvz., dulkių, organinių junginių) vidutinės koncentracijos ir masės srautų vertes bei jų kintamumą; į orą išmetamų teršalų kintamumui įvertinti gali būti naudojami išmetamųjų teršalų faktoriai (žr. 1.9.1 skirsnį);

| c) | degumą, apatinę ir viršutinę sprogumo ribas, reaktyvumą, pavojingąsias savybes; |
| --- | --- |

c)

degumą, apatinę ir viršutinę sprogumo ribas, reaktyvumą, pavojingąsias savybes;

| d) | kitų medžiagų, kurios gali turėti poveikį išmetamųjų dujų apdorojimo sistemai arba įrenginio saugai (pvz., vandens garų, dulkių), buvimą; |
| --- | --- |

d)

kitų medžiagų, kurios gali turėti poveikį išmetamųjų dujų apdorojimo sistemai arba įrenginio saugai (pvz., vandens garų, dulkių), buvimą;

| VII. | informaciją apie susidariusių atliekų kiekį ir charakteristikas. |
| --- | --- |

VII.

informaciją apie susidariusių atliekų kiekį ir charakteristikas.

Taikomumas

Aprašo taikymo sritis (pvz., išsamumo lygis) ir pobūdis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo, taip pat nuo galimo jo poveikio aplinkai įvairovės.

| 3 GPGB. | Siekiant sumažinti NES susidarymo dažnumą ir NES išmetamų teršalų kiekį, GPGB yra parengti ir įgyvendinti rizika grindžiamą NES valdymo planą, kuris būtų įtrauktas į AVS (žr. 1 GPGB) ir į kurį būtų įtraukti visi šie elementai:







  i) | galimų NES (pavyzdžiui, aplinkosauginiu požiūriu itin svarbios įrangos (toliau – itin svarbi įranga) gedimas), pagrindinių jų priežasčių ir galimų padarinių nustatymas ir atlikus toliau nurodytą periodinį įvertinimą nustatytų NES sąrašo reguliari peržiūra bei atnaujinimas; |
| --- | --- | --- |

3 GPGB.

i)

galimų NES (pavyzdžiui, aplinkosauginiu požiūriu itin svarbios įrangos (toliau – itin svarbi įranga) gedimas), pagrindinių jų priežasčių ir galimų padarinių nustatymas ir atlikus toliau nurodytą periodinį įvertinimą nustatytų NES sąrašo reguliari peržiūra bei atnaujinimas;

| ii) | tinkamas itin svarbios įrangos projektavimas (pvz., nuotekų valymas, išmetamųjų dujų mažinimo būdai); |
| --- | --- |

ii)

tinkamas itin svarbios įrangos projektavimas (pvz., nuotekų valymas, išmetamųjų dujų mažinimo būdai);

| iii) | itin svarbios įrangos tikrinimo ir prevencinės techninės priežiūros plano parengimas ir įgyvendinimas (žr. 1 GPGB xii punktą); |
| --- | --- |

iii)

itin svarbios įrangos tikrinimo ir prevencinės techninės priežiūros plano parengimas ir įgyvendinimas (žr. 1 GPGB xii punktą);

| iv) | NES išmetamų teršalų kiekių ir susijusių aplinkybių stebėsena (t. y. apskaičiavimas arba, jeigu įmanoma, matavimas) ir registravimas; |
| --- | --- |

iv)

NES išmetamų teršalų kiekių ir susijusių aplinkybių stebėsena (t. y. apskaičiavimas arba, jeigu įmanoma, matavimas) ir registravimas;

| v) | NES išmetamų teršalų periodinis vertinimas (pavyzdžiui, įvykių dažnumas, trukmė, išmestų teršalų kiekis) ir prireikus taisomųjų veiksmų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

v)

NES išmetamų teršalų periodinis vertinimas (pavyzdžiui, įvykių dažnumas, trukmė, išmestų teršalų kiekis) ir prireikus taisomųjų veiksmų įgyvendinimas;

| vi) | reguliari pagal i punktą nustatytų NES sąrašo peržiūra ir atnaujinimas po to, kai periodiškai atliekamas v punkte nurodytas vertinimas; |
| --- | --- |

vi)

reguliari pagal i punktą nustatytų NES sąrašo peržiūra ir atnaujinimas po to, kai periodiškai atliekamas v punkte nurodytas vertinimas;

| vii) | reguliarus atsarginių sistemų testavimas. |
| --- | --- |

vii)

reguliarus atsarginių sistemų testavimas.

Taikomumas

NES valdymo plano išsamumo lygis ir formalizavimo laipsnis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo, taip pat nuo galimo jo poveikio aplinkai įvairovės.

| 4 GPGB. | Siekiant padidinti įrenginio bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra naudoti pažangias procesų stebėsenos ir kontrolės sistemas. |
| --- | --- |

4 GPGB.

Aprašymas

Procesų stebėsena ir kontrolė atliekamos naudojant automatines tiesioginio ryšio sistemas su jutikliais ir valdikliais, naudojančiais grįžtamojo ryšio jungtis, kad būtų galima greitai analizuoti ir pritaikyti pagrindinius proceso parametrus bei pasiekti optimalias proceso sąlygas (pvz., optimalų technologinių cheminių medžiagų įsisavinimą).

Pagrindiniai procesų parametrai yra šie:

| — | technologinio skysčio tūris, pH ir temperatūra, |
| --- | --- |

—

technologinio skysčio tūris, pH ir temperatūra,

| — | apdorotų tekstilės medžiagų kiekis, |
| --- | --- |

—

apdorotų tekstilės medžiagų kiekis,

| — | technologinių cheminių medžiagų dozavimas, |
| --- | --- |

—

technologinių cheminių medžiagų dozavimas,

| — | džiovinimo parametrai (taip pat žr. 13 GPGB d punktą). |
| --- | --- |

—

džiovinimo parametrai (taip pat žr. 13 GPGB d punktą).

| 5 GPGB. | Siekiant padidinti bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra taikyti abu toliau nurodytus metodus.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Tekstilės medžiagų, kuriose yra kuo mažiau teršalų, naudojimas | Nustatomi gaunamų tekstilės medžiagų (įskaitant perdirbtas tekstilės medžiagas) parinkimo kriterijai, kuriais siekiama kuo labiau sumažinti teršalų, įskaitant pavojingas medžiagas, mažai biologiškai skaidžias medžiagas ir labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas, kiekį. Šie kriterijai gali būti pagrįsti sertifikavimo sistemomis arba standartais.
  Siekiant patikrinti, ar gaunamos tekstilės medžiagos atitinka iš anksto nustatytus kriterijus, reguliariai atliekama kontrolė. Šią kontrolę gali sudaryti matavimai ir (arba) tekstilės medžiagų tiekėjų ir (arba) gamintojų pateiktos informacijos tikrinimas.
  Ši kontrolė gali būti susijusi su:






  — | ektoparaziticidų (veterinarinių vaistų) ir biocidų kiekiu gaunamuose neapdirbtuose (arba pusiau apdirbtuose) vilnos pluoštuose, |

5 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Tekstilės medžiagų, kuriose yra kuo mažiau teršalų, naudojimas

Nustatomi gaunamų tekstilės medžiagų (įskaitant perdirbtas tekstilės medžiagas) parinkimo kriterijai, kuriais siekiama kuo labiau sumažinti teršalų, įskaitant pavojingas medžiagas, mažai biologiškai skaidžias medžiagas ir labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas, kiekį. Šie kriterijai gali būti pagrįsti sertifikavimo sistemomis arba standartais.

Siekiant patikrinti, ar gaunamos tekstilės medžiagos atitinka iš anksto nustatytus kriterijus, reguliariai atliekama kontrolė. Šią kontrolę gali sudaryti matavimai ir (arba) tekstilės medžiagų tiekėjų ir (arba) gamintojų pateiktos informacijos tikrinimas.

Ši kontrolė gali būti susijusi su:

—

ektoparaziticidų (veterinarinių vaistų) ir biocidų kiekiu gaunamuose neapdirbtuose (arba pusiau apdirbtuose) vilnos pluoštuose,

| — | biocidų kiekiu gaunamuose medvilnės pluoštuose, |
| --- | --- |

—

biocidų kiekiu gaunamuose medvilnės pluoštuose,

| — | gamybos likučių kiekiu gaunamuose sintetiniuose pluoštuose (pvz., monomerų, šalutinių polimerų sintezės produktų, katalizatorių, tirpiklių), |
| --- | --- |

—

gamybos likučių kiekiu gaunamuose sintetiniuose pluoštuose (pvz., monomerų, šalutinių polimerų sintezės produktų, katalizatorių, tirpiklių),

| — | mineralinių alyvų (pvz., naudojamų kūginių ričių gamybai, ričių gamybai, verpimui ar mezgimui) kiekiu gaunamose tekstilės medžiagose, |
| --- | --- |

—

mineralinių alyvų (pvz., naudojamų kūginių ričių gamybai, ričių gamybai, verpimui ar mezgimui) kiekiu gaunamose tekstilės medžiagose,

| — | cheminių glitavimo medžiagų kiekiu gaunamose tekstilės medžiagose. |
| --- | --- |

—

cheminių glitavimo medžiagų kiekiu gaunamose tekstilės medžiagose.

Taikoma visuotinai.

b)

Tekstilės medžiagų, kurias reikia apdirbti mažiau, naudojimas

Tekstilės medžiagų, turinčių būdingų savybių, dėl kurių jas reikia padirbti mažiau, naudojimas. Šios medžiagos yra:

| — | verpimo metu dažyti cheminiai pluoštai, |
| --- | --- |

—

verpimo metu dažyti cheminiai pluoštai,

| — | pluoštai, kuriems būdingos antipireninės savybės, |
| --- | --- |

—

pluoštai, kuriems būdingos antipireninės savybės,

| — | elastano pluoštai arba elastano pluoštų mišiniai su kitais polimeriniais pluoštais, kuriuose yra mažiau silikoninės alyvos ir likutinių tirpiklių, |
| --- | --- |

—

elastano pluoštai arba elastano pluoštų mišiniai su kitais polimeriniais pluoštais, kuriuose yra mažiau silikoninės alyvos ir likutinių tirpiklių,

| — | sintetinių pluoštų mišiniai su termoplastiniais elastomerais, |
| --- | --- |

—

sintetinių pluoštų mišiniai su termoplastiniais elastomerais,

| — | poliesterių pluoštai, dažomi be nešiklių. |
| --- | --- |

—

poliesterių pluoštai, dažomi be nešiklių.

Taikomumas gali būti ribotas dėl gaminio savybių.

1.1.2.   Stebėsena

| 6 GPGB. | GPGB yra bent kartą per metus vykdyti šių elementų stebėseną:







  — | per metus suvartojamo vandens, energijos ir medžiagų, įskaitant tekstilės medžiagas ir technologines chemines medžiagas, kiekio, |
| --- | --- | --- |

6 GPGB.

—

per metus suvartojamo vandens, energijos ir medžiagų, įskaitant tekstilės medžiagas ir technologines chemines medžiagas, kiekio,

| — | per metus susidarančių nuotekų kiekio, |
| --- | --- |

—

per metus susidarančių nuotekų kiekio,

| — | metinio atgautų ar pakartotinai panaudotų medžiagų kiekio, |
| --- | --- |

—

metinio atgautų ar pakartotinai panaudotų medžiagų kiekio,

| — | per metus susidarančių ir šalinti siunčiamų kiekvienos rūšies atliekų kiekio. |
| --- | --- |

—

per metus susidarančių ir šalinti siunčiamų kiekvienos rūšies atliekų kiekio.

Aprašymas

Stebėsena dažniausiai apima tiesioginius matavimus. Taip pat gali būti atliekami skaičiavimai arba registravimas, pvz., naudojant tinkamus skaitiklius arba sąskaitas faktūras Stebėsena išskaidoma, kiek įmanoma, procesų lygmeniu ir vykdoma atsižvelgiant į visus reikšmingus procesų pakeitimus.

| 7 GPGB. | Nuotekų srautų, nustatytų pagal įvedinių ir išvedinių aprašą (žr. 2 GPGB), GPGB yra stebėti pagrindinius parametrus (pvz., nuolat stebėti nuotekų srautą, pH ir temperatūrą) esminėse vietose (pvz., įleidimo į pirminio nuotekų apdorojimo bloką arba išleidimo iš jo vietoje, įleidimo į galutinio nuotekų apdorojimo bloką vietoje, teršalų išleidimo iš įrenginio taške). |
| --- | --- |

7 GPGB.

Aprašymas

Kai biologinis pašalinamumas / biologinis skaidumas bei slopinamasis poveikis yra pagrindiniai parametrai (pvz., žr. 19 GPGB), prieš biologinį apdorojimą atliekama šių elementų stebėsena:

| — | biologinio pašalinamumo / biologinio skaidumo, taikant standartus EN ISO 9888 arba EN ISO 7827, ir |
| --- | --- |

—

biologinio pašalinamumo / biologinio skaidumo, taikant standartus EN ISO 9888 arba EN ISO 7827, ir

| — | biologinio apdorojimo slopinamojo poveikio, taikant standartus EN ISO 9509 arba EN ISO 8192;
  mažiausias stebėsenos dažnis nustatomas atlikus nuotekų charakterizavimą. |
| --- | --- |

—

biologinio apdorojimo slopinamojo poveikio, taikant standartus EN ISO 9509 arba EN ISO 8192;

mažiausias stebėsenos dažnis nustatomas atlikus nuotekų charakterizavimą.

Nuotekų charakterizavimas atliekamas prieš pradedant eksploatuoti įrenginį arba prieš atnaujinant įrenginio leidimą pirmą kartą po šių GPGB išvadų paskelbimo, taip pat po kiekvieno įrenginio pokyčio (pvz., „receptūros“ pakeitimo), dėl kurio gali padidėti teršalų apkrova.

| 8 GPGB. | GPGB yra stebėti į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį ne rečiau, nei nurodyta toliau, ir laikantis EN standartų. Jei EN standartų nėra, GPGB yra ISO, nacionalinių ar kitų tarptautinių standartų, kuriuos taikant gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys, taikymas.











  Medžiaga (-os) / parametras | Standartas (-ai) | Veikla / procesai | Mažiausias stebėsenos dažnis | Stebėsena susijusi su |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH) (5) | EN ISO 9562 | Visa veikla / procesai | Kartą per mėnesį (6) | 20 GPGB |
| Biocheminis deguonies suvartojimas (BDS
  n
  ) (7) | Yra įvairių EN standartų (pvz., EN 1899-1, EN ISO 5815-1) | Kartą per mėnesį |
| Brominti antipirenai (5) | Kai kuriems polibromintiems difenilo eteriams taikomas EN standartas (t. y. EN 16694) | Apdaila antipirenais | Kas 3 mėnesius |
| Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS)  (8) | EN standarto nėra | Visa veikla / procesai | Kartą per dieną (9)
   (10) |
| Spalva | EN ISO 7887 | Dažymas | Kartą per mėnesį (6) |
| Angliavandenilinis rodiklis (HOI) (5) | EN ISO 9377-2 | Visa veikla / procesai | Kas 3 mėnesius (11) |
| Metalai / pusmetaliai | Stibis (Sb) | Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) | Pirminis poliesterio tekstilės medžiagų apdorojimas ir (arba) dažymas | Kartą per mėnesį (6) |
| Apdaila antipirenais, naudojant stibio trioksidą |
| Chromas (Cr) | Dažymas chromo kandiku arba dažikliais, kurių sudėtyje yra chromo, (pvz., metalų kompleksiniais dažikliais) |
| Varis (Cu) | Dažymas
  Marginimas dažikliais |
| Nikelis (Ni) |
| Cinkas (Zn) (5) | Visa veikla / procesai |
| Šešiavalentis chromas (Cr(VI)) | Yra įvairių EN standartų (pvz., EN ISO 10304-3 arba EN ISO 23913) | Dažymas chromo kandiku | Kartą per mėnesį |
| Pesticidai (5) | Kai kuriems pesticidams taikomi EN standartai (pvz., EN 12918, EN 16693, EN ISO 27108) | Žaliavinės vilnos pluošto pirminis apdorojimas skalbiant | Nusprendžiama atlikus nuotekų charakterizavimą (12) |
| Perfluoralkilintos ir polifluoralkilintos medžiagos (PFAS) (5) | EN standarto nėra | Visa veikla / procesai | Kas 3 mėnesius |
| Lengvai išsiskiriantys sulfidai (S2-) | EN standarto nėra | Dažymas sieriniais dažikliais | Kartą per savaitę arba kartą per mėnesį (6) |
| Paviršinio aktyvumo medžiagos | Alkilfenoliai ir alkilfenoletoksilatai (5) | Kai kurioms nejoninėms paviršinio aktyvumo medžiagoms, pvz., alkilfenoliams ir alkilfenoletoksilatams, taikomi EN standartai (t. y. EN ISO 18857-1 ir EN ISO 18857-2). | Visa veikla / procesai | Kas 3 mėnesius |
| Kitos paviršinio aktyvumo medžiagos | EN 903 – anijoninėms paviršinio aktyvumo medžiagoms | Kas 3 mėnesius (11) |
| Katijoninėms paviršinio aktyvumo medžiagoms taikomo EN standarto nėra |
| Bendrasis azoto kiekis (BN) | Įvairūs EN standartai (pvz., EN 12260, EN ISO 11905-1) | Kartą per dieną (9)
   (10) |
| Bendroji organinė anglis (BOA)  (8) | EN 1484 | Kartą per dieną (9)
   (10) |
| Bendrasis fosforo kiekis (BP) | Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2, EN ISO 11885) | Kartą per dieną (9)
   (10) |
| Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis (BSM) | EN 872 | Kartą per dieną (9)
   (10) |
| Toksiškumas (13) | Žuvų ikrai (Danio rerio) | EN ISO 15088 | Po nuotekų charakterizavimo sprendžiama remiantis rizikos vertinimu (12) |
| Dafnijos (Daphnia magna Straus) | EN ISO 6341 |
| Fotobakterijos (Vibrio fischeri) | Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2, EN ISO 11348-3) |
| Mažoji plūdena (Lemna minor) | Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 20079,
  EN ISO 20227) |
| Dumbliai | Įvairūs EN standartai, (pvz., EN ISO 8692, EN ISO 10253, EN ISO 10710) |

8 GPGB.

Medžiaga (-os) / parametras

Standartas (-ai)

Veikla / procesai

Mažiausias stebėsenos dažnis

Stebėsena susijusi su

Adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH) (5)

EN ISO 9562

Visa veikla / procesai

Kartą per mėnesį (6)

20 GPGB

Biocheminis deguonies suvartojimas (BDS
  n
  ) (7)

Yra įvairių EN standartų (pvz., EN 1899-1, EN ISO 5815-1)

Kartą per mėnesį

Brominti antipirenai (5)

Kai kuriems polibromintiems difenilo eteriams taikomas EN standartas (t. y. EN 16694)

Apdaila antipirenais

Kas 3 mėnesius

Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS)  (8)

EN standarto nėra

Visa veikla / procesai

Kartą per dieną (9)
   (10)

Spalva

EN ISO 7887

Dažymas

Kartą per mėnesį (6)

Angliavandenilinis rodiklis (HOI) (5)

EN ISO 9377-2

Visa veikla / procesai

Kas 3 mėnesius (11)

Metalai / pusmetaliai

Stibis (Sb)

Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Pirminis poliesterio tekstilės medžiagų apdorojimas ir (arba) dažymas

Kartą per mėnesį (6)

Apdaila antipirenais, naudojant stibio trioksidą

Chromas (Cr)

Dažymas chromo kandiku arba dažikliais, kurių sudėtyje yra chromo, (pvz., metalų kompleksiniais dažikliais)

Varis (Cu)

Dažymas

Marginimas dažikliais

Nikelis (Ni)

Cinkas (Zn) (5)

Visa veikla / procesai

Šešiavalentis chromas (Cr(VI))

Yra įvairių EN standartų (pvz., EN ISO 10304-3 arba EN ISO 23913)

Dažymas chromo kandiku

Kartą per mėnesį

Pesticidai (5)

Kai kuriems pesticidams taikomi EN standartai (pvz., EN 12918, EN 16693, EN ISO 27108)

Žaliavinės vilnos pluošto pirminis apdorojimas skalbiant

Nusprendžiama atlikus nuotekų charakterizavimą (12)

Perfluoralkilintos ir polifluoralkilintos medžiagos (PFAS) (5)

EN standarto nėra

Visa veikla / procesai

Kas 3 mėnesius

Lengvai išsiskiriantys sulfidai (S2-)

EN standarto nėra

Dažymas sieriniais dažikliais

Kartą per savaitę arba kartą per mėnesį (6)

Paviršinio aktyvumo medžiagos

Alkilfenoliai ir alkilfenoletoksilatai (5)

Kai kurioms nejoninėms paviršinio aktyvumo medžiagoms, pvz., alkilfenoliams ir alkilfenoletoksilatams, taikomi EN standartai (t. y. EN ISO 18857-1 ir EN ISO 18857-2).

Visa veikla / procesai

Kas 3 mėnesius

Kitos paviršinio aktyvumo medžiagos

EN 903 – anijoninėms paviršinio aktyvumo medžiagoms

Kas 3 mėnesius (11)

Katijoninėms paviršinio aktyvumo medžiagoms taikomo EN standarto nėra

Bendrasis azoto kiekis (BN)

Įvairūs EN standartai (pvz., EN 12260, EN ISO 11905-1)

Kartą per dieną (9)
   (10)

Bendroji organinė anglis (BOA)  (8)

EN 1484

Kartą per dieną (9)
   (10)

Bendrasis fosforo kiekis (BP)

Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2, EN ISO 11885)

Kartą per dieną (9)
   (10)

Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis (BSM)

EN 872

Kartą per dieną (9)
   (10)

Toksiškumas (13)

Žuvų ikrai (Danio rerio)

EN ISO 15088

Po nuotekų charakterizavimo sprendžiama remiantis rizikos vertinimu (12)

Dafnijos (Daphnia magna Straus)

EN ISO 6341

Fotobakterijos (Vibrio fischeri)

Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2, EN ISO 11348-3)

Mažoji plūdena (Lemna minor)

Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 20079,

EN ISO 20227)

Dumbliai

Įvairūs EN standartai, (pvz., EN ISO 8692, EN ISO 10253, EN ISO 10710)

| 9 GPGB. | GPGB yra stebėti vamzdžiais į orą išmetamų teršalų kiekį bent toliau nurodytu dažnumu ir laikantis EN standartų. Jei EN standartų nėra, GPGB yra ISO, nacionalinių ar kitų tarptautinių standartų, kuriuos taikant gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys, taikymas.










  Medžiaga / parametras | Standartas (-ai) | Veikla / procesai | Mažiausias stebėsenos dažnis (14) | Stebėsena susijusi su |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CO | EN 15058 | Svilinimas | Kartą per 3 metus | – |
| Deginimas |
| Liepsninis laminavimas |
| Dulkės | EN 13284-1 | Svilinimas | Kartą per metus (15) | 27 GPGB |
| Deginimas |
| Terminis apdorojimas, susijęs su pirminiu apdorojimu, dažymu, marginimu ir apdaila |
| CMR medžiagos (išskyrus formaldehidą) (16) | EN standarto nėra | Dengimas (17) | Kartą per metus | – |
| Liepsninis laminavimas (17) |
| Apdaila (17) |
| Terminis apdorojimas, susijęs su dengimu, laminavimu ir apdaila  (17) |
| Formaldehidas  (16) | EN standartas rengiamas | Dengimas (17) | Kartą per metus | 26 GPGB |
| Liepsninis laminavimas |
| Marginimas (17) |
| Svilinimas |
| Apdaila  (17) |
| Terminis apdorojimas (17) |
| NH3
   (16) | EN ISO 21877 | Dengimas (17) | Kartą per metus | 28 GPGB |
| Marginimas (18) |
| Apdaila  (17) |
| Terminis apdorojimas, susijęs su dengimu, marginimu ir apdaila (17) |
| NOX | EN 14792 | Svilinimas | Kartą per 3 metus | – |
| Deginimas |
| SO2
   (18) | EN 14791 | Deginimas | Kartą per 3 metus | – |
| BLOA  (16) | EN 12619 | Dengimas | Kartą per metus (19) | BAT 26 |
| Dažymas |
| Apdaila |
| Laminavimas |
| Marginimas |
| Svilinimas |
| Termofiksavimas arba termostabilizavimas |
| Terminis apdorojimas, susijęs su dengimu, dažymu, laminavimu, marginimu ir apdaila |

9 GPGB.

Medžiaga / parametras

Standartas (-ai)

Veikla / procesai

Mažiausias stebėsenos dažnis (14)

Stebėsena susijusi su

CO

EN 15058

Svilinimas

Kartą per 3 metus

–

Deginimas

Liepsninis laminavimas

Dulkės

EN 13284-1

Svilinimas

Kartą per metus (15)

27 GPGB

Deginimas

Terminis apdorojimas, susijęs su pirminiu apdorojimu, dažymu, marginimu ir apdaila

CMR medžiagos (išskyrus formaldehidą) (16)

EN standarto nėra

Dengimas (17)

Kartą per metus

–

Liepsninis laminavimas (17)

Apdaila (17)

Terminis apdorojimas, susijęs su dengimu, laminavimu ir apdaila  (17)

Formaldehidas  (16)

EN standartas rengiamas

Dengimas (17)

Kartą per metus

26 GPGB

Liepsninis laminavimas

Marginimas (17)

Svilinimas

Apdaila  (17)

Terminis apdorojimas (17)

NH3
   (16)

EN ISO 21877

Dengimas (17)

Kartą per metus

28 GPGB

Marginimas (18)

Apdaila  (17)

Terminis apdorojimas, susijęs su dengimu, marginimu ir apdaila (17)

NOX

EN 14792

Svilinimas

Kartą per 3 metus

–

Deginimas

SO2
   (18)

EN 14791

Deginimas

Kartą per 3 metus

–

BLOA  (16)

EN 12619

Dengimas

Kartą per metus (19)

BAT 26

Dažymas

Apdaila

Laminavimas

Marginimas

Svilinimas

Termofiksavimas arba termostabilizavimas

Terminis apdorojimas, susijęs su dengimu, dažymu, laminavimu, marginimu ir apdaila

1.1.3.   Vandens suvartojimas ir nuotekų susidarymas

| 10 GPGB. | Siekiant sumažinti vandens suvartojimą ir nuotekų susidarymą, GPGB yra taikyti a, b ir c metodus bei tinkamą toliau nurodytų d-j metodų derinį.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Valdymo metodai |
| a) | Vandentvarkos planas ir vandens vartojimo auditas | Vandentvarkos planas ir vandens vartojimo auditas yra AVS (žr. 1 GPGB) sudedamoji dalis ir apima:






  — | įrenginio ir procesų struktūrines schemas bei vandens masės balansus, kurie yra 2 GPGB minėto įvedinių ir išvedinių aprašo dalis, |

10 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

Valdymo metodai

a)

Vandentvarkos planas ir vandens vartojimo auditas

Vandentvarkos planas ir vandens vartojimo auditas yra AVS (žr. 1 GPGB) sudedamoji dalis ir apima:

—

įrenginio ir procesų struktūrines schemas bei vandens masės balansus, kurie yra 2 GPGB minėto įvedinių ir išvedinių aprašo dalis,

| — | tausaus vandens vartojimo tikslų nustatymą, |
| --- | --- |

—

tausaus vandens vartojimo tikslų nustatymą,

| — | vandens vartojimo optimizavimo metodų (vandens vartojimo kontrolės, vandens pakartotinio panaudojimo / recirkuliacijos, nuotėkių aptikimo ir šalinimo) įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

vandens vartojimo optimizavimo metodų (vandens vartojimo kontrolės, vandens pakartotinio panaudojimo / recirkuliacijos, nuotėkių aptikimo ir šalinimo) įgyvendinimą.

Vandens vartojimo auditas atliekamas bent kartą per metus siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti vandentvarkos plano tikslai bei būtų atsižvelgiama į vandens vartojimo audito rekomendacijas ir jos būtų įgyvendinamos.

Vandentvarkos planas ir vandens vartojimo auditas gali būti įtraukti į bendrą didesnio pramonės objekto vandentvarkos planą.

Vandentvarkos plano ir vandens vartojimo audito išsamumo lygis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo.

b)

Gamybos optimizavimas

Tai yra:

| — | optimalus procesų derinimas (pvz., derinami pirminio apdorojimo procesai, prieš dažant tamsiais atspalviais vengiama balinti tekstilės medžiagas), |
| --- | --- |

—

optimalus procesų derinimas (pvz., derinami pirminio apdorojimo procesai, prieš dažant tamsiais atspalviais vengiama balinti tekstilės medžiagas),

| — | optimalus periodinių procesų planavimas (pvz., tekstilės medžiagos tamsiais atspalviais dažomos iš pradžių jas nudažius šviesiais atspalviais toje pačioje dažymo įrangoje). |
| --- | --- |

—

optimalus periodinių procesų planavimas (pvz., tekstilės medžiagos tamsiais atspalviais dažomos iš pradžių jas nudažius šviesiais atspalviais toje pačioje dažymo įrangoje).

Taikoma visuotinai.

Projektavimo ir eksploatavimo metodai

c)

Užteršto ir neužteršto vandens srautų atskyrimas

Vandens srautai surenkami atskirai, atsižvelgiant į teršalų kiekį ir reikalingus apdorojimo metodus. Užteršto vandens srautai (pvz., panaudoti technologiniai skysčiai) ir neužteršto vandens srautai (pvz., aušinimo vanduo), kuriuos galima pakartotinai naudoti jų nevalant, atskiriami nuo nuotekų srautų, kuriuos reikia valyti.

Taikomumas esamiems įrenginiams gali būti ribotas dėl vandens surinkimo sistemos išdėstymo ir vietos laikiniems rezervuarams stokos.

d)

Procesai, kuriuose naudojama mažai vandens arba jo visai nenaudojama

Procesai apima apdorojimą plazma arba lazeriu ir procesus, kuriuose naudojamas nedidelis vandens kiekis, pavyzdžiui, apdorojimas ozonu.

Taikomumas gali būti ribotas dėl tekstilės medžiagų charakteristikų ir (arba) gaminio savybių.

e)

Naudojamo technologinio skysčio kiekio optimizavimas

Periodiniai procesai atliekami naudojant mažo vonios modulio sistemas (žr. 1.9.4 skirsnį).

Nenutrūkstami procesai vykdomi taikant mažatūres sistemas, pavyzdžiui, purškimo sistemą (žr. 1.9.4 skirsnį).

Taikoma visuotinai.

f)

Optimalus įrangos valymas

Tai yra:

| — | valymas be vandens (pvz., rezervuarų vidinių paviršių nuvalymas servetėle arba šepečiu, mechaninis pirminis gremžtukų, rotacinių sietų ir būgnų, kuriuose yra marginimo pastos, valymas (žr. 44 GPGB)), |
| --- | --- |

—

valymas be vandens (pvz., rezervuarų vidinių paviršių nuvalymas servetėle arba šepečiu, mechaninis pirminis gremžtukų, rotacinių sietų ir būgnų, kuriuose yra marginimo pastos, valymas (žr. 44 GPGB)),

| — | keletas valymo etapų naudojant nedidelį kiekį vandens; paskutinio valymo etapo vanduo gali būti pakartotinai naudojamas kitai įrangos daliai valyti. |
| --- | --- |

—

keletas valymo etapų naudojant nedidelį kiekį vandens; paskutinio valymo etapo vanduo gali būti pakartotinai naudojamas kitai įrangos daliai valyti.

Valymo be vandens taikomumas esamiems įrenginiams gali būti ribotas dėl įrangos pasiekiamumo (pvz., uždaros ir pusiau uždaros sistemos).

g)

Optimalus periodinis tekstilės medžiagų apdorojimas, plovimas ir skalavimas

Tai yra:

| — | pagalbinių rezervuarų naudojimas laikinam šių skysčių saugojimui:






  — | plovimo ar skalavimo vandeniui, |
| --- | --- | --- |

—

pagalbinių rezervuarų naudojimas laikinam šių skysčių saugojimui:

—

plovimo ar skalavimo vandeniui,

| — | naujam arba panaudotam technologiniam skysčiui, |
| --- | --- |

—

naujam arba panaudotam technologiniam skysčiui,

| — | keletas išleidimo ir užpildymo etapų, kai skalavimui ir plovimui naudojamas nedidelis vandens kiekis. |
| --- | --- |

—

keletas išleidimo ir užpildymo etapų, kai skalavimui ir plovimui naudojamas nedidelis vandens kiekis.

Pagalbinių rezervuarų naudojimas esamuose įrenginiuose gali būti ribotas dėl vietos trūkumo.

h)

Optimalus nenutrūkstamas tekstilės medžiagų apdorojimas, plovimas ir skalavimas

Tai yra:

| — | savalaikis technologinio skysčio paruošimas pagal tiesioginiu ryšiu atliktus įmirkio matavimus, |
| --- | --- |

—

savalaikis technologinio skysčio paruošimas pagal tiesioginiu ryšiu atliktus įmirkio matavimus,

| — | automatinis plovimo vandens prietakos sustabdymas, kai plovimo mašina sustoja, |
| --- | --- |

—

automatinis plovimo vandens prietakos sustabdymas, kai plovimo mašina sustoja,

| — | priešsrovinis skalavimas ir plovimas, |
| --- | --- |

—

priešsrovinis skalavimas ir plovimas,

| — | tarpinis mechaninis tekstilės medžiagų sausinimas (žr. 13 GPGB a punktą), siekiant sumažinti technologinių cheminių medžiagų pernešimą. |
| --- | --- |

—

tarpinis mechaninis tekstilės medžiagų sausinimas (žr. 13 GPGB a punktą), siekiant sumažinti technologinių cheminių medžiagų pernešimą.

Taikoma visuotinai.

Pakartotinio naudojimo ir recirkuliacijos metodai

i)

Pakartotinis vandens naudojimas ir (arba) recirkuliacija

Vandens srautai gali būti atskiriami (žr. 10 GPGB c punktą) ir (arba) iš anksto apdorojami (pvz., membraninis filtravimas, garinimas) prieš pakartotinai naudojant ir (arba) recirkuliuojant, pvz., valymui, skalavimui, aušinimui arba tekstilės medžiagų apdirbimui. Pakartotinio vandens naudojimo / recirkuliacijos mastas priklauso nuo vandens srautuose esančių priemaišų kiekio. Kelių toje pačioje vietoje veikiančių įrenginių vandens pakartotinis naudojimas ir (arba) recirkuliacija gali būti įtraukti į bendrą didesnio pramoninio objekto vandentvarką (pvz., naudojant bendrą nuotekų valymą).

Taikoma visuotinai.

j)

Pakartotinis technologinio skysčio naudojimas

Technologinis skystis, įskaitant mechaninio nusausinimo būdu iš tekstilės medžiagų išgautą technologinį skystį (žr. 13 GPGB a punktą), pakartotinai naudojamas po analizės ir prireikus po papildymo.

Technologinio skysčio pakartotinio naudojimo mastas ribotas dėl jo cheminės sudėties pokyčių arba dėl priemaišų kiekio ir gendamumo.

Taikoma visuotinai.

1.1 lentelė

Orientaciniai aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, susiję su savituoju vandens suvartojimu

| Specifinis (-iai) procesas (-ai) | Orientaciniai kiekiai (metinis vidurkis)
  (m3/t) |
| --- | --- |
| Balinimas | Periodinis | 10 –32  (20) |
| Nenutrūkstamas | 3 –8 |
| Celiuliozinių medžiagų skalbimas | Periodinis | 5 –15  (20) |
| Nenutrūkstamas | 5 –12  (20) |
| Glito šalinimas iš celiuliozinių medžiagų | 5 –12  (20) |
| Kombinuotas celiuliozinių medžiagų balinimas, skalbimas ir glito iš jų šalinimas | 9 –20  (20) |
| Merserizavimas | 2 –13  (20) |
| Sintetinės medžiagos plovimas | 5 –20  (20) |
| Periodinis dažymas | Audinys | 10 –150  (20) |
| Verpalai | 3 –140  (20)
   (21) |
| Palaidas pluoštas | 13 –60 |
| Nenutrūkstamas dažymas | 2 –16  (20)
   (22) |

Specifinis (-iai) procesas (-ai)

Orientaciniai kiekiai (metinis vidurkis)

(m3/t)

Balinimas

Periodinis

10 –32  (20)

Nenutrūkstamas

3 –8

Celiuliozinių medžiagų skalbimas

Periodinis

5 –15  (20)

Nenutrūkstamas

5 –12  (20)

Glito šalinimas iš celiuliozinių medžiagų

5 –12  (20)

Kombinuotas celiuliozinių medžiagų balinimas, skalbimas ir glito iš jų šalinimas

9 –20  (20)

Merserizavimas

2 –13  (20)

Sintetinės medžiagos plovimas

5 –20  (20)

Periodinis dažymas

Audinys

10 –150  (20)

Verpalai

3 –140  (20)
   (21)

Palaidas pluoštas

13 –60

Nenutrūkstamas dažymas

2 –16  (20)
   (22)

Susijusi stebėsena nurodyta 6 GPGB.

1.1.4.   Energijos vartojimo efektyvumas

| 11 GPGB. | Siekiant efektyviai naudoti energiją, GPGB yra taikyti a, b, c ir d metodus ir tinkamą toliau nurodytų e–k metodų derinį.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Valdymo metodai |
| a) | Energijos vartojimo efektyvumo planas ir auditas | Energijos vartojimo efektyvumo planas ir auditas yra AVS (žr. 1 GPGB) sudedamoji dalis ir apima:






  — | įrenginio ir procesų, kurie yra įvedinių ir išvedinių aprašo dalis (žr. 2 GPGB), energijos srautų struktūrines schemas, |

11 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

Valdymo metodai

a)

Energijos vartojimo efektyvumo planas ir auditas

Energijos vartojimo efektyvumo planas ir auditas yra AVS (žr. 1 GPGB) sudedamoji dalis ir apima:

—

įrenginio ir procesų, kurie yra įvedinių ir išvedinių aprašo dalis (žr. 2 GPGB), energijos srautų struktūrines schemas,

| — | energijos vartojimo efektyvumo tikslų nustatymą (pvz., MWh/t apdirbtų tekstilės medžiagų), |
| --- | --- |

—

energijos vartojimo efektyvumo tikslų nustatymą (pvz., MWh/t apdirbtų tekstilės medžiagų),

| — | veiksmų šiems tikslams pasiekti įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

veiksmų šiems tikslams pasiekti įgyvendinimą.

Auditas atliekamas bent kartą per metus siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti energijos vartojimo efektyvumo plano tikslai bei būtų atsižvelgiama į energijos vartojimo audito rekomendacijas ir jos būtų įgyvendinamos.

Energijos vartojimo efektyvumo plano ir audito išsamumo lygis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo.

b)

Gamybos optimizavimas

Optimalus terminiam apdorojimui skirtų audinių partijų planavimas, siekiant sumažinti įrangos prastovos trukmę.

Taikoma visuotinai.

Procesų ir įrangos parinkimas ir optimizavimas

c)

Bendrųjų energijos taupymo metodų naudojimas

Tai yra:

| — | degiklių techninė priežiūra ir kontrolė, |
| --- | --- |

—

degiklių techninė priežiūra ir kontrolė,

| — | energiją efektyviai vartojančių variklių naudojimas, |
| --- | --- |

—

energiją efektyviai vartojančių variklių naudojimas,

| — | energiją efektyviai vartojančių apšvietimo priemonių naudojimas, |
| --- | --- |

—

energiją efektyviai vartojančių apšvietimo priemonių naudojimas,

| — | garo paskirstymo sistemų optimizavimas, pvz., naudojant vandens naudojimo vietose įrengtus šildytuvus, |
| --- | --- |

—

garo paskirstymo sistemų optimizavimas, pvz., naudojant vandens naudojimo vietose įrengtus šildytuvus,

| — | reguliarus garo paskirstymo sistemų tikrinimas ir techninė priežiūra, siekiant išvengti garo nuotėkio arba jį sumažinti, |
| --- | --- |

—

reguliarus garo paskirstymo sistemų tikrinimas ir techninė priežiūra, siekiant išvengti garo nuotėkio arba jį sumažinti,

| — | procesų valdymo sistemos, |
| --- | --- |

—

procesų valdymo sistemos,

| — | tolydžiojo reguliavimo pavarų naudojimas, |
| --- | --- |

—

tolydžiojo reguliavimo pavarų naudojimas,

| — | oro kondicionavimo ir pastato šildymo optimizavimas. |
| --- | --- |

—

oro kondicionavimo ir pastato šildymo optimizavimas.

Taikoma visuotinai.

d)

Šildymo poreikio optimizavimas

Tai yra:

| — | šilumos nuostolių mažinimas izoliuojant įrangos komponentus ir uždengiant rezervuarus ar indus, kuriuose yra šilto technologinio skysčio, |
| --- | --- |

—

šilumos nuostolių mažinimas izoliuojant įrangos komponentus ir uždengiant rezervuarus ar indus, kuriuose yra šilto technologinio skysčio,

| — | skalavimo vandens temperatūros optimizavimas, |
| --- | --- |

—

skalavimo vandens temperatūros optimizavimas,

| — | technologinių skysčių perkaitinimo vengimas. |
| --- | --- |

—

technologinių skysčių perkaitinimo vengimas.

Taikoma visuotinai.

e)

Šlapių audinių dažymas arba apdaila

Dažymo arba apdailos skysčiai pilami tiesiai ant šlapio audinio, todėl išvengiama tarpinio džiovinimo etapo. Reikia atsižvelgti į tinkamą gamybos etapų planavimą ir cheminių medžiagų dozavimą.

Gali būti netaikoma, kai audinys neįsisavina cheminių medžiagų dėl nepakankamo papildinio įmirkio.

f)

Bendra šilumos ir elektros energijos gamyba

Bendra šilumos ir elektros energijos gamyba, kai šiluma (daugiausia iš turbinos išeinančio garo šiluma) naudojama ruošti karštam vandeniui ir (arba) garui, kurie bus naudojami pramoniniuose procesuose ir veikloje arba centralizuoto šilumos ir (arba) vėsumos tiekimo tinkle.

Taikomumas esamiems įrenginiams gali būti ribotas dėl įrenginio išdėstymo ir (arba) vietos stokos.

Šilumos rekuperavimo metodai

g)

Šilto aušinimo vandens recirkuliacija

Žr. 10 GPGB i punktą. Todėl nereikia šildyti šalto vandens.

Taikoma visuotinai.

h)

Pakartotinis šilto technologinio skysčio naudojimas

Žr. 10 GPGB j punktą. Todėl nereikia šildyti šalto technologinio skysčio.

i)

Šilumos rekuperavimas iš nuotekų

Šiluma iš nuotekų rekuperuojama šilumokaičiais, pvz., technologiniam skysčiui pašildyti.

j)

Šilumos rekuperavimas iš išmetamųjų dujų

Šiluma iš išmetamųjų dujų (pvz., išmetamų atliekant tekstilės medžiagų terminį apdorojimą arba iš garo katilų) rekuperuojama šilumokaičiais ir panaudojama (pvz., technologiniam vandeniui pašildyti arba degimo orui pakaitinti).

k)

Šilumos rekuperavimas naudojant garus

Rekuperuojama šiluma, pvz., susidaranti dėl karšto kondensato ir katilo prapūtimo.

| 12 GPGB. | Siekiant padidinti energijos vartojimo naudojant suslėgtąjį orą efektyvumą, GPGB yra taikyti toliau nurodytų metodų derinį.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Optimalus suslėgtojo oro sistemos projektavimas | Keli suslėgtojo oro įrenginiai tiekia skirtingo slėgio orą. Taip išvengiama nereikalingo aukšto slėgio oro pagaminimo. | Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams. |
| b) | Optimalus suslėgtojo oro sistemos naudojimas | Suslėgtojo oro gamyba sustabdoma, kai įranga ilgesnį laiką yra išjungta arba nenaudojama, o atskiros zonos gali būti atskirtos (pvz., vožtuvais) nuo likusios sistemos dalies, ypač jei jos naudojamos retai. | Taikoma visuotinai. |
| c) | Suslėgtojo oro sistemos nuotėkių kontrolė | Reguliariai tikrinami ir prižiūrimi dažniausiai pasitaikantys oro nuotėkio šaltiniai (pvz., jungtys, žarnos, vamzdžiai, tvirtinimo elementai, slėgio reguliatoriai). |
| d) | Šilto aušinimo vandens arba šilto aušinimo oro iš oro kompresorių pakartotinis naudojimas ir (arba) recirkuliacija | Šiltas aušinimo oras (pvz., iš oru aušinamų oro kompresorių) naudojamas pakartotinai ir (arba) recirkuliuojamas (pvz., jei reikia, ritėms ir sruogoms džiovinti). Dėl šilto aušinimo vandens pakartotinio naudojimo ir (arba) recirkuliacijos žr. 11 GPGB g punktą. |

12 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Optimalus suslėgtojo oro sistemos projektavimas

Keli suslėgtojo oro įrenginiai tiekia skirtingo slėgio orą. Taip išvengiama nereikalingo aukšto slėgio oro pagaminimo.

Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams.

b)

Optimalus suslėgtojo oro sistemos naudojimas

Suslėgtojo oro gamyba sustabdoma, kai įranga ilgesnį laiką yra išjungta arba nenaudojama, o atskiros zonos gali būti atskirtos (pvz., vožtuvais) nuo likusios sistemos dalies, ypač jei jos naudojamos retai.

Taikoma visuotinai.

c)

Suslėgtojo oro sistemos nuotėkių kontrolė

Reguliariai tikrinami ir prižiūrimi dažniausiai pasitaikantys oro nuotėkio šaltiniai (pvz., jungtys, žarnos, vamzdžiai, tvirtinimo elementai, slėgio reguliatoriai).

d)

Šilto aušinimo vandens arba šilto aušinimo oro iš oro kompresorių pakartotinis naudojimas ir (arba) recirkuliacija

Šiltas aušinimo oras (pvz., iš oru aušinamų oro kompresorių) naudojamas pakartotinai ir (arba) recirkuliuojamas (pvz., jei reikia, ritėms ir sruogoms džiovinti). Dėl šilto aušinimo vandens pakartotinio naudojimo ir (arba) recirkuliacijos žr. 11 GPGB g punktą.

| 13 GPGB. | Siekiant padidinti energijos vartojimo atliekant terminį apdorojimą efektyvumą, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Šildymo naudojimo mažinimo būdai |
| a) | Mechaninis tekstilės medžiagų sausinimas | Vandens kiekis tekstilės medžiagose mažinamas mechaniniais metodais (pvz., atliekant išcentrinį ištraukimą, išspaudimą ir (arba) vakuuminį ištraukimą). | Taikoma visuotinai. |
| b) | Tekstilės medžiagų perdžiūvimo vengimas | Tekstilės medžiagos nedžiovinamos tiek, kad jų drėgmė būtų mažesnė už natūralų drėgmės lygį. |
| Projektavimo ir eksploatavimo metodai |
| c) | Oro cirkuliacijos džiovinimo ir plėtimo mašinose optimizavimas | Tai yra:






  — | oro įpurškimo purkštukų skaičiaus pritaikymas prie audinio pločio; |

13 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

Šildymo naudojimo mažinimo būdai

a)

Mechaninis tekstilės medžiagų sausinimas

Vandens kiekis tekstilės medžiagose mažinamas mechaniniais metodais (pvz., atliekant išcentrinį ištraukimą, išspaudimą ir (arba) vakuuminį ištraukimą).

Taikoma visuotinai.

b)

Tekstilės medžiagų perdžiūvimo vengimas

Tekstilės medžiagos nedžiovinamos tiek, kad jų drėgmė būtų mažesnė už natūralų drėgmės lygį.

Projektavimo ir eksploatavimo metodai

c)

Oro cirkuliacijos džiovinimo ir plėtimo mašinose optimizavimas

Tai yra:

—

oro įpurškimo purkštukų skaičiaus pritaikymas prie audinio pločio;

| — | užtikrinimas, kad atstumas tarp purkštukų ir audinio būtų kuo mažesnis; |
| --- | --- |

—

užtikrinimas, kad atstumas tarp purkštukų ir audinio būtų kuo mažesnis;

| — | užtikrinimas, kad slėgio sumažėjimas, kurį sukelia džiovinimo ir plėtimo mašinų vidiniai komponentai, būtų kuo mažesnis. |
| --- | --- |

—

užtikrinimas, kad slėgio sumažėjimas, kurį sukelia džiovinimo ir plėtimo mašinų vidiniai komponentai, būtų kuo mažesnis.

Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams.

d)

Išplėstinė džiovinimo proceso stebėsena ir valdymas

Stebimi ir kontroliuojami džiovinimo parametrai (žr. 4 GPGB). Šie parametrai yra:

| — | drėgmės kiekis ir įleidžiamo oro temperatūra, |
| --- | --- |

—

drėgmės kiekis ir įleidžiamo oro temperatūra,

| — | tekstilės medžiagų ir oro temperatūra džiovykloje, |
| --- | --- |

—

tekstilės medžiagų ir oro temperatūra džiovykloje,

| — | drėgmės kiekis ir išmetamo oro temperatūra; džiovinimo efektyvumas optimizuojamas užtikrinant tinkamą drėgmės kiekį (pvz., daugiau kaip 0,1 kg vandens/kg sauso oro), |
| --- | --- |

—

drėgmės kiekis ir išmetamo oro temperatūra; džiovinimo efektyvumas optimizuojamas užtikrinant tinkamą drėgmės kiekį (pvz., daugiau kaip 0,1 kg vandens/kg sauso oro),

| — | audinio likutinės drėgmės kiekis. |
| --- | --- |

—

audinio likutinės drėgmės kiekis.

Išmetamo oro srautas reguliuojamas taip, kad būtų optimizuotas džiovinimo efektyvumas, ir mažinamas, kai džiovinimo įranga nenaudojama.

Taikoma visuotinai.

e)

Mikrobangų arba radijo dažnio džiovyklės

Tekstilės medžiagų džiovinimas didelio efektyvumo mikrobangų arba radijo dažnio džiovyklėse.

Netaikoma tekstilės medžiagoms, kuriose yra metalinių dalių ar pluoštų.

Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams.

Šilumos rekuperavimo metodai

f)

Šilumos rekuperavimas iš išmetamųjų dujų

Žr. 11 GPGB j punktą.

Taikoma tik tada, kai išmetamųjų dujų srautas yra pakankamas.

1.2 lentelė

Orientaciniai aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, susiję su savituoju energijos suvartojimu

| Procesas | Orientacinis kiekis (metinis vidurkis)
  (MWh/t) |
| --- | --- |
| Terminis apdorojimas | 0,5 –4,4 |

Procesas

Orientacinis kiekis (metinis vidurkis)

(MWh/t)

Terminis apdorojimas

0,5 –4,4

Susijusi stebėsena nurodyta 6 GPGB.

1.1.5.   Cheminių medžiagų valdymas, naudojimas ir pakeitimas

| 14 GPGB. | Siekiant pagerinti bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra parengti ir įgyvendinti cheminių medžiagų valdymo sistemą (CMVS), kuri būtų įtraukta į AVS (žr. 1 GPGB) ir apimtų visus toliau išvardytus elementus:







  I. | su technologinėmis cheminėmis medžiagomis susijusio naudojimo ir rizikos mažinimo politiką, įskaitant viešųjų pirkimų politiką, pagal kurią parenkamos mažiau kenksmingos technologinės cheminės medžiagos ir jų tiekėjai, siekiant kuo labiau sumažinti su pavojingosiomis medžiagomis ir didelį susirūpinimą keliančiomis cheminėmis medžiagomis susijusį naudojimą ir riziką bei išvengti perteklinio technologinių cheminių medžiagų kiekio pirkimo. Renkantis technologines chemines medžiagas atsižvelgiama į:






  a) | jų biologinio pašalinamumo / biologinio skaidumo, ekotoksiškumo ir išmetimo į aplinką tikimybės lyginamąją analizę (į orą išmetamų teršalų atveju šis potencialas gali būti nustatomas, pavyzdžiui, naudojant išmetamųjų teršalų faktorius (žr. 1.9.1 skirsnį)); |
| --- | --- | --- | --- |

14 GPGB.

I.

su technologinėmis cheminėmis medžiagomis susijusio naudojimo ir rizikos mažinimo politiką, įskaitant viešųjų pirkimų politiką, pagal kurią parenkamos mažiau kenksmingos technologinės cheminės medžiagos ir jų tiekėjai, siekiant kuo labiau sumažinti su pavojingosiomis medžiagomis ir didelį susirūpinimą keliančiomis cheminėmis medžiagomis susijusį naudojimą ir riziką bei išvengti perteklinio technologinių cheminių medžiagų kiekio pirkimo. Renkantis technologines chemines medžiagas atsižvelgiama į:

a)

jų biologinio pašalinamumo / biologinio skaidumo, ekotoksiškumo ir išmetimo į aplinką tikimybės lyginamąją analizę (į orą išmetamų teršalų atveju šis potencialas gali būti nustatomas, pavyzdžiui, naudojant išmetamųjų teršalų faktorius (žr. 1.9.1 skirsnį));

| b) | rizikos, susijusios su technologinėmis cheminėmis medžiagomis, charakterizavimą remiantis cheminių medžiagų pavojingumo klasifikacija, judėjimu įrenginyje, išleidimo į aplinką tikimybe ir poveikio lygiu; |
| --- | --- |

b)

rizikos, susijusios su technologinėmis cheminėmis medžiagomis, charakterizavimą remiantis cheminių medžiagų pavojingumo klasifikacija, judėjimu įrenginyje, išleidimo į aplinką tikimybe ir poveikio lygiu;

| c) | atgavimo ir pakartotinio naudojimo tikimybę (žr. 16 GPGB f ir g punktus bei 39 GPGB); |
| --- | --- |

c)

atgavimo ir pakartotinio naudojimo tikimybę (žr. 16 GPGB f ir g punktus bei 39 GPGB);

| d) | reguliarią (pvz., kasmetinę) pakeitimo galimybės analizę, siekiant nustatyti galimas naujas prieinamas ir saugesnes alternatyvas pavojingų medžiagų ir labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų (jų grupių), tokių kaip PFAS, ftalatai, brominti antipirenai, medžiagos, kurių sudėtyje yra šešiavalenčio chromo, naudojimui; tai galima pasiekti keičiant procesą (-us) arba naudojant kitas technologines chemines medžiagas, kurios nedaro poveikio aplinkai arba daro mažesnį poveikį; |
| --- | --- |

d)

reguliarią (pvz., kasmetinę) pakeitimo galimybės analizę, siekiant nustatyti galimas naujas prieinamas ir saugesnes alternatyvas pavojingų medžiagų ir labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų (jų grupių), tokių kaip PFAS, ftalatai, brominti antipirenai, medžiagos, kurių sudėtyje yra šešiavalenčio chromo, naudojimui; tai galima pasiekti keičiant procesą (-us) arba naudojant kitas technologines chemines medžiagas, kurios nedaro poveikio aplinkai arba daro mažesnį poveikį;

| e) | numatomą reguliavimo pokyčių, susijusių su pavojingomis cheminėmis medžiagomis ir didelį susirūpinimą keliančiomis cheminėmis medžiagomis, analizę ir atitikties galiojantiems teisiniams reikalavimams užtikrinimą. |
| --- | --- |

e)

numatomą reguliavimo pokyčių, susijusių su pavojingomis cheminėmis medžiagomis ir didelį susirūpinimą keliančiomis cheminėmis medžiagomis, analizę ir atitikties galiojantiems teisiniams reikalavimams užtikrinimą.

Teikiant ir saugant informaciją, reikalingą technologinėms cheminėms medžiagoms parinkti, galima naudotis technologinių cheminių medžiagų aprašu (žr. 15 GPGB).

Technologinių cheminių medžiagų ir jų tiekėjų parinkimo kriterijai gali būti pagrįsti sertifikavimo schemomis arba standartais. Tokiu atveju reguliariai tikrinama, ar technologinės cheminės medžiagos ir jų tiekėjai atitinka šias schemas ar standartus.

| II. | Tikslus ir veiksmų planus, kuriais siekiama išvengti pavojingųjų medžiagų ir didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų naudojimo ir su jomis susijusios rizikos arba juos sumažinti. |
| --- | --- |

II.

Tikslus ir veiksmų planus, kuriais siekiama išvengti pavojingųjų medžiagų ir didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų naudojimo ir su jomis susijusios rizikos arba juos sumažinti.

| III. | Technologinių cheminių medžiagų įsigijimo, tvarkymo, saugojimo ir naudojimo (žr. 21 GPGB), atliekų, kuriose yra technologinių cheminių medžiagų, šalinimo ir nepanaudotų technologinių cheminių medžiagų grąžinimo (žr. 29 GPGB d punktą) procedūrų kūrimą ir įgyvendinimą, kad būtų užkirstas kelias teršalų išmetimui į aplinką arba jų būtų išmetama mažiau. |
| --- | --- |

III.

Technologinių cheminių medžiagų įsigijimo, tvarkymo, saugojimo ir naudojimo (žr. 21 GPGB), atliekų, kuriose yra technologinių cheminių medžiagų, šalinimo ir nepanaudotų technologinių cheminių medžiagų grąžinimo (žr. 29 GPGB d punktą) procedūrų kūrimą ir įgyvendinimą, kad būtų užkirstas kelias teršalų išmetimui į aplinką arba jų būtų išmetama mažiau.

Taikomumas

CMVS išsamumo lygis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo.

| 15 GPGB. | Siekiant pagerinti bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra parengti ir įgyvendinti cheminių medžiagų aprašą, kuris būtų įtrauktas į CMVS (žr. 14 GPGB). |
| --- | --- |

15 GPGB.

Aprašymas

Cheminių medžiagų aprašas yra kompiuterizuotas ir jame pateikiama informacija apie:

| — | technologinių cheminių medžiagų tapatumą, |
| --- | --- |

—

technologinių cheminių medžiagų tapatumą,

| — | įsigytų, regeneruotų (žr. 16 GPGB g punktą), saugomų, naudotų ir grąžintų tiekėjams cheminių medžiagų kiekius, vietą ir gendamumą, |
| --- | --- |

—

įsigytų, regeneruotų (žr. 16 GPGB g punktą), saugomų, naudotų ir grąžintų tiekėjams cheminių medžiagų kiekius, vietą ir gendamumą,

| — | technologinių cheminių medžiagų sudėtį ir fizikines bei chemines savybes (pvz., tirpumą, garų slėgį, pasiskirstymo tarp n-oktanolio ir vandens koeficientą), įskaitant savybes, darančias neigiamą poveikį aplinkai ir (arba) žmonių sveikatai (pvz., ekotoksiškumą, biologinį pašalinamumą / biologinį skaidumą). |
| --- | --- |

—

technologinių cheminių medžiagų sudėtį ir fizikines bei chemines savybes (pvz., tirpumą, garų slėgį, pasiskirstymo tarp n-oktanolio ir vandens koeficientą), įskaitant savybes, darančias neigiamą poveikį aplinkai ir (arba) žmonių sveikatai (pvz., ekotoksiškumą, biologinį pašalinamumą / biologinį skaidumą).

Tokią informaciją galima gauti iš saugos duomenų lapų, techninių duomenų lapų ar kitų šaltinių.

| 16 GPGB. | Siekiant sumažinti cheminių medžiagų naudojimą, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Technologinių cheminių medžiagų poreikio mažinimas | Tai yra:






  — | reguliari technologinių cheminių medžiagų ir skysčių sudėties peržiūra ir optimizavimas, |

16 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Technologinių cheminių medžiagų poreikio mažinimas

Tai yra:

—

reguliari technologinių cheminių medžiagų ir skysčių sudėties peržiūra ir optimizavimas,

| — | gamybos optimizavimas (žr. 10 GPGB b punktą). |
| --- | --- |

—

gamybos optimizavimas (žr. 10 GPGB b punktą).

Taikoma visuotinai.

b)

Kompleksinius junginius sudarančių agentų naudojimo mažinimas

Naudojant minkštą / suminkštintą vandenį, sumažėja kompleksinius junginius sudarančių agentų, naudojamų technologiniuose skysčiuose, pvz., dažymui arba balinimui (žr. 38 GPGB b punktą), kiekis.

Netaikoma plovimui ir skalavimui.

c)

Tekstilės medžiagų apdorojimas fermentais

Fermentai parenkami (žr. 14 GPGB I punkto d papunktį) ir naudojami reakcijoms su tekstilės medžiagomis katalizuoti, siekiant sumažinti technologinių cheminių medžiagų sąnaudas (pvz., šalinant glitą, balinant ir (arba) plaunant).

Taikomumas gali būti ribotas dėl tinkamų fermentų prieinamumo.

d)

Automatinės technologinių cheminių medžiagų ir technologinių skysčių paruošimo ir dozavimo sistemos

Automatinės svėrimo, dozavimo, tirpinimo, matavimo ir dalinimo sistemos, užtikrinančios tikslų technologinių cheminių medžiagų ir technologinių skysčių tiekimą į gamybos mašinas.

Žr. 4 GPGB.

Taikomumas esamiems įrenginiams gali būti ribotas dėl vietos stokos, atstumo tarp preparato ir gamybos mašinų arba dėl dažno cheminių medžiagų ir technologinių skysčių keitimo.

e)

Naudojamų technologinių cheminių medžiagų kiekio optimizavimas

Žr. 10 GPGB e punktą.

Taikoma visuotinai.

f)

Pakartotinis technologinių skysčių naudojimas

Žr. 10 GPGB j punktą.

Taikoma visuotinai.

g)

Technologinių cheminių medžiagų likučių regeneravimas ir naudojimas

Technologinių cheminių medžiagų likučiai surenkami (pvz., kruopščiai išvalant vamzdžius arba visiškai ištuštinant pakuotes) ir panaudojami vykdant procesą. Panaudojimo mastas gali būti ribotas dėl priemaišų kiekio ir technologinių cheminių medžiagų gendamumo.

Taikoma visuotinai.

| 17 GPGB. | Siekiant išvengti mažai biologiškai skaidžių medžiagų išmetimo į vandenį arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Alkilfenolių ir alkilfenoletoksilatų pakeitimas | Alkilfenoliai ir alkilfenoletoksilatai pakeičiami biologiškai skaidžiomis paviršinio aktyvumo medžiagomis, pvz., alkoholio etoksilatais. | Taikoma visuotinai. |
| b) | Mažai biologiškai skaidžių kompleksinius junginius sudarančių agentų, kurių sudėtyje yra fosforo arba azoto, pakeitimas | Kompleksinius junginius sudarantys agentai, kurių sudėtyje yra fosforo (pvz., trifosfatai) arba azoto (pvz., aminopolikarboksirūgštys, tokios kaip EDTA arba DTPA), pakeičiami biologiškai skaidžiomis / biologiškai pašalinamomis medžiagomis, pvz:






  — | polikarboksilatais (pvz., poliakrilatais), |

17 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Alkilfenolių ir alkilfenoletoksilatų pakeitimas

Alkilfenoliai ir alkilfenoletoksilatai pakeičiami biologiškai skaidžiomis paviršinio aktyvumo medžiagomis, pvz., alkoholio etoksilatais.

Taikoma visuotinai.

b)

Mažai biologiškai skaidžių kompleksinius junginius sudarančių agentų, kurių sudėtyje yra fosforo arba azoto, pakeitimas

Kompleksinius junginius sudarantys agentai, kurių sudėtyje yra fosforo (pvz., trifosfatai) arba azoto (pvz., aminopolikarboksirūgštys, tokios kaip EDTA arba DTPA), pakeičiami biologiškai skaidžiomis / biologiškai pašalinamomis medžiagomis, pvz:

—

polikarboksilatais (pvz., poliakrilatais),

| — | hidroksikarboksirūgščių druskomis (pvz., gliukonatais, citratais), |
| --- | --- |

—

hidroksikarboksirūgščių druskomis (pvz., gliukonatais, citratais),

| — | cukraus pagrindo akrilo rūgšties kopolimerais, |
| --- | --- |

—

cukraus pagrindo akrilo rūgšties kopolimerais,

| — | metilglicinediacto rūgštimi (MGDA), L-glutamo-N,N-diacto rūgštimi (GLDA) ir iminodisukcino rūgštimi (IDS), |
| --- | --- |

—

metilglicinediacto rūgštimi (MGDA), L-glutamo-N,N-diacto rūgštimi (GLDA) ir iminodisukcino rūgštimi (IDS),

| — | fosfonatais (pvz., aminotris metileno fosfonine rūgštimi (ATMP), dietilentriamino pentametileno fosfonine rūgštimi (DTPMP) ir 1-hidroksil-etiliden-1,1-difosfonine rūgštimi (HEDP)). |
| --- | --- |

—

fosfonatais (pvz., aminotris metileno fosfonine rūgštimi (ATMP), dietilentriamino pentametileno fosfonine rūgštimi (DTPMP) ir 1-hidroksil-etiliden-1,1-difosfonine rūgštimi (HEDP)).

Taikoma visuotinai.

c)

Mineralinių alyvų pagrindu pagamintų priešpučių pakeitimas

Mineralinės alyvos pagrindu pagaminti priešpučiai pakeičiami biologiškai skaidžiomis medžiagomis, pvz., sintetinės esterių alyvos pagrindu pagamintais priešpučiais.

Taikoma visuotinai.

1.1.6.   Į vandenį išleidžiami teršalai

| 18 GPGB. | Siekiant sumažinti nuotekų kiekį, užkirsti kelią į nuotekų valymo įrenginius ir į vandenį išleidžiamiems teršalams arba sumažinti jų kiekį, GPGB yra taikyti integruotą nuotekų tvarkymo ir valymo strategiją, kurią sudaro tinkamas toliau nurodytų metodų, taikomų tokia prioritetine tvarka, derinys:







  — | į procesą integruoti metodai (žr. 10 GPGB ir 1.2–1.7 skirsniuose pateiktas GPGB išvadas), |
| --- | --- | --- |

18 GPGB.

—

į procesą integruoti metodai (žr. 10 GPGB ir 1.2–1.7 skirsniuose pateiktas GPGB išvadas),

| — | technologinių skysčių regeneravimo ir pakartotinio naudojimo būdai (žr. 10 GPGB j punktą ir 39 GPGB), atskiras nuotekų srautų ir pastų (pvz., marginimo ir dengimo), kuriose yra daug teršalų, kurių negalima tinkamai išvalyti biologinio valymo būdu, surinkimas; atliekamas pirminis šių nuotekų srautų ir pastų apdorojimas (žr. 19 GPGB) arba jie tvarkomi kaip atliekos (žr. 30 GPGB), |
| --- | --- |

—

technologinių skysčių regeneravimo ir pakartotinio naudojimo būdai (žr. 10 GPGB j punktą ir 39 GPGB), atskiras nuotekų srautų ir pastų (pvz., marginimo ir dengimo), kuriose yra daug teršalų, kurių negalima tinkamai išvalyti biologinio valymo būdu, surinkimas; atliekamas pirminis šių nuotekų srautų ir pastų apdorojimas (žr. 19 GPGB) arba jie tvarkomi kaip atliekos (žr. 30 GPGB),

| — | (galutinio) nuotekų valymo metodai (žr. 20 GPGB). |
| --- | --- |

—

(galutinio) nuotekų valymo metodai (žr. 20 GPGB).

Aprašymas

Integruota nuotekų tvarkymo ir valymo strategija grindžiama informacija, pateikta įvedinių ir išvedinių apraše (žr. 2 GPGB).

| 19 GPGB. | Siekiant sumažinti į vandenį išmetamų teršalų kiekį, GPGB yra atlikti pirminį (atskirai surinktų) nuotekų srautų ir pastų (pvz., marginimo ir dengimo), kuriuose yra daug teršalų, kurių negalima tinkamai išvalyti biologinio valymo būdu, apdorojimą. |
| --- | --- |

19 GPGB.

Aprašymas

Tokie nuotekų srautai ir pastos yra:

| — | naudoti dažymo, dengimo ar apdailos pliusavimo tirpalai, susidarę nenutrūkstamo ir (arba) pusiau nenutrūkstamo apdorojimo metu, |
| --- | --- |

—

naudoti dažymo, dengimo ar apdailos pliusavimo tirpalai, susidarę nenutrūkstamo ir (arba) pusiau nenutrūkstamo apdorojimo metu,

| — | glito šalinimo skysčiai, |
| --- | --- |

—

glito šalinimo skysčiai,

| — | naudotos marginimo ir dengimo pastos. |
| --- | --- |

—

naudotos marginimo ir dengimo pastos.

Pirminis nuotekų apdorojimas atliekamas kaip integruotos nuotekų tvarkymo ir valymo strategijos dalis (žr. 18 GPGB) ir paprastai būtinas siekiant:

| — | apsaugoti (tolesnį) biologinį nuotekų valymą nuo slopinančiųjų ar toksiškų junginių susidarymo, |
| --- | --- |

—

apsaugoti (tolesnį) biologinį nuotekų valymą nuo slopinančiųjų ar toksiškų junginių susidarymo,

| — | pašalinti junginius, kurie nepakankamai pašalinami biologinio nuotekų valymo metu (pvz., toksiškus junginius, mažai biologiškai skaidžius organinius junginius, organinius junginius, kurių yra itin daug, arba metalus), |
| --- | --- |

—

pašalinti junginius, kurie nepakankamai pašalinami biologinio nuotekų valymo metu (pvz., toksiškus junginius, mažai biologiškai skaidžius organinius junginius, organinius junginius, kurių yra itin daug, arba metalus),

| — | pašalinti junginius, kurie priešingu atveju iš surinkimo sistemos arba biologinio nuotekų valymo metu galėtų būti išmetami į orą (pvz., sulfidą), |
| --- | --- |

—

pašalinti junginius, kurie priešingu atveju iš surinkimo sistemos arba biologinio nuotekų valymo metu galėtų būti išmetami į orą (pvz., sulfidą),

| — | pašalinti kitus junginius, pasižyminčius kitokiu neigiamu poveikiu (pvz., sukeliančius įrangos koroziją, nepageidaujamai reaguojančius su kitomis medžiagomis, užteršiančius nuotekų dumblą). |
| --- | --- |

—

pašalinti kitus junginius, pasižyminčius kitokiu neigiamu poveikiu (pvz., sukeliančius įrangos koroziją, nepageidaujamai reaguojančius su kitomis medžiagomis, užteršiančius nuotekų dumblą).

Minėti šalintini junginiai yra, be kita ko, organofosforiniai ir brominti antipirenai, PFAS, ftalatai ir junginiai, kurių sudėtyje yra šešiavalenčio chromo.

Šių nuotekų srautų pirminis apdorojimas paprastai atliekamas kuo arčiau šaltinio, kad būtų išvengta praskiedimo. Taikomi pirminio apdorojimo metodai priklauso nuo šalintinų teršalų ir gali būti šie: adsorbcija, filtravimas, nusodinimas, cheminė oksidacija arba cheminė redukcija (žr. 20 GPGB).

Nuotekų srautų ir pastų biologinis pašalinamumas / biologinis skaidumas prieš siunčiant juos tolesniam biologiniam valymui yra bent:

| — | 80 % po 7 dienų (adaptuoto dumblo atveju), kai nustatoma pagal standartą EN ISO 9888, arba |
| --- | --- |

—

80 % po 7 dienų (adaptuoto dumblo atveju), kai nustatoma pagal standartą EN ISO 9888, arba

| — | 70 % po 28 dienų, kai nustatoma pagal standartą EN ISO 7827. |
| --- | --- |

—

70 % po 28 dienų, kai nustatoma pagal standartą EN ISO 7827.

Susijusi stebėsena nurodyta 7 GPGB.

| 20 GPGB. | Siekiant sumažinti į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį, GPGB yra taikyti tinkamą toliau nurodytų metodų derinį.









  Metodas (23) | Tipiniai šalintini teršalai | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Atskirų nuotekų srautų pirminis apdorojimas, pvz., |
| a) | Adsorbcija | Adsorbuojamieji ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai (pvz., dažikliuose esantys AOH, organofosforiniai antipirenai) | Taikoma visuotinai. |
| b) | Nusodinimas | Ištirpę biologiškai neskaidūs arba
  slopinantieji teršalai, kuriuos galima nusodinti (pvz., dažikliuose esantys metalai). |
| c) | Koaguliacija ir flokuliacija | Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai (pvz., dažikliuose esantys metalai) |
| d) | Cheminė oksidacija (pvz., oksidacija ozonu, vandenilio peroksidu arba UV spinduliais) | Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kurie gali oksiduotis (pvz., optiniai balikliai ir azodažikliai, sulfidas) |
| e) | Cheminė redukcija | Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai,
  kurie gali redukuotis, pvz., šešiavalentis chromas (Cr(VI)) |
| f) | Anaerobinis pirminis apdorojimas | Biologiškai skaidūs organiniai junginiai (pvz., azodažikliai, marginimo pastos) |
| g) | Filtravimas (pvz., nanofiltravimas) | Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai |
| Kombinuotų nuotekų srautų pirminis apdorojimas, pvz., |
| h) | Fizinis atskyrimas (pvz., gaudyklės, sietai, smėlio skirtuvai, riebalų skirtuvai, alyvos ir vandens skirtuvai arba pirminiai nusodintuvai) | Stambios šiukšlės, skendinčios kietosios medžiagos, alyvos ir riebalai | Taikoma visuotinai. |
| i) | Išlyginimas | Visi teršalai |
| j) | Neutralizavimas | Rūgštys, šarmai |
| Pirminis apdorojimas, pvz., |
| k) | Sedimentacija | Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys metalai arba biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai | Taikoma visuotinai. |
| l) | Nusodinimas | Ištirpę biologiškai neskaidūs arba
  slopinantieji teršalai, kuriuos galima nusodinti (pvz., dažikliuose esantys metalai). |
| m) | Koaguliacija ir flokuliacija | Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai (pvz., dažikliuose esantys metalai) | Taikoma visuotinai. |
| Antrinis apdorojimas (biologinis apdorojimas), pvz., |
| n) | Valymas aktyviuoju dumblu | Biologiškai skaidūs organiniai junginiai | Taikoma visuotinai. |
| o) | Membraninis bioreaktorius |
| p) | Nitrifikacija ir (arba) denitrifikacija (jei apdorojimas apima biologinį apdorojimą) | Bendrasis azoto kiekis, amonis / amoniakas | Nitrifikacijos metodas gali būti netinkamas esant didelei chloridų koncentracijai (pvz., didesnei kaip 10 g/l). Nitrifikacijos metodas gali būti netinkamas esant žemai nuotekų temperatūrai (pvz., žemesnei kaip 12 °C). |
| Tretinis apdorojimas, pvz., |
| q) | Koaguliacija ir flokuliacija | Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai (pvz., dažikliuose esantys metalai) | Taikoma visuotinai. |
| r) | Nusodinimas | Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kuriuos galima nusodinti (pvz., dažikliuose esantys metalai). |
| s) | Adsorbcija | Adsorbuojamieji ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai (pvz., dažikliuose esantys AOH) |
| t) | Cheminė oksidacija (pvz., oksidacija ozonu, vandenilio peroksidu arba UV spinduliais) | Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kurie gali oksiduotis (pvz., optiniai balikliai ir azodažikliai, sulfidas) |
| u) | Flotacija | Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai |
| v) | Filtravimas (pvz., filtravimas smėliu) |
| Pažangus apdorojimas recirkuliuojant nuotekas, pvz.,
   (24) |
| w) | Filtravimas (pvz., filtravimas smėliu arba membraninis filtravimas) | Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai | Taikoma visuotinai. |
| x) | Garinimas | Tirpūs teršalai (pvz., druskos) |

20 GPGB.

Metodas (23)

Tipiniai šalintini teršalai

Taikomumas

Atskirų nuotekų srautų pirminis apdorojimas, pvz.,

a)

Adsorbcija

Adsorbuojamieji ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai (pvz., dažikliuose esantys AOH, organofosforiniai antipirenai)

Taikoma visuotinai.

b)

Nusodinimas

Ištirpę biologiškai neskaidūs arba

slopinantieji teršalai, kuriuos galima nusodinti (pvz., dažikliuose esantys metalai).

c)

Koaguliacija ir flokuliacija

Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai (pvz., dažikliuose esantys metalai)

d)

Cheminė oksidacija (pvz., oksidacija ozonu, vandenilio peroksidu arba UV spinduliais)

Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kurie gali oksiduotis (pvz., optiniai balikliai ir azodažikliai, sulfidas)

e)

Cheminė redukcija

Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai,

kurie gali redukuotis, pvz., šešiavalentis chromas (Cr(VI))

f)

Anaerobinis pirminis apdorojimas

Biologiškai skaidūs organiniai junginiai (pvz., azodažikliai, marginimo pastos)

g)

Filtravimas (pvz., nanofiltravimas)

Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai

Kombinuotų nuotekų srautų pirminis apdorojimas, pvz.,

h)

Fizinis atskyrimas (pvz., gaudyklės, sietai, smėlio skirtuvai, riebalų skirtuvai, alyvos ir vandens skirtuvai arba pirminiai nusodintuvai)

Stambios šiukšlės, skendinčios kietosios medžiagos, alyvos ir riebalai

Taikoma visuotinai.

i)

Išlyginimas

Visi teršalai

j)

Neutralizavimas

Rūgštys, šarmai

Pirminis apdorojimas, pvz.,

k)

Sedimentacija

Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys metalai arba biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai

Taikoma visuotinai.

l)

Nusodinimas

Ištirpę biologiškai neskaidūs arba

slopinantieji teršalai, kuriuos galima nusodinti (pvz., dažikliuose esantys metalai).

m)

Koaguliacija ir flokuliacija

Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai (pvz., dažikliuose esantys metalai)

Taikoma visuotinai.

Antrinis apdorojimas (biologinis apdorojimas), pvz.,

n)

Valymas aktyviuoju dumblu

Biologiškai skaidūs organiniai junginiai

Taikoma visuotinai.

o)

Membraninis bioreaktorius

p)

Nitrifikacija ir (arba) denitrifikacija (jei apdorojimas apima biologinį apdorojimą)

Bendrasis azoto kiekis, amonis / amoniakas

Nitrifikacijos metodas gali būti netinkamas esant didelei chloridų koncentracijai (pvz., didesnei kaip 10 g/l). Nitrifikacijos metodas gali būti netinkamas esant žemai nuotekų temperatūrai (pvz., žemesnei kaip 12 °C).

Tretinis apdorojimas, pvz.,

q)

Koaguliacija ir flokuliacija

Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai (pvz., dažikliuose esantys metalai)

Taikoma visuotinai.

r)

Nusodinimas

Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kuriuos galima nusodinti (pvz., dažikliuose esantys metalai).

s)

Adsorbcija

Adsorbuojamieji ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai (pvz., dažikliuose esantys AOH)

t)

Cheminė oksidacija (pvz., oksidacija ozonu, vandenilio peroksidu arba UV spinduliais)

Ištirpę biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai, kurie gali oksiduotis (pvz., optiniai balikliai ir azodažikliai, sulfidas)

u)

Flotacija

Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai

v)

Filtravimas (pvz., filtravimas smėliu)

Pažangus apdorojimas recirkuliuojant nuotekas, pvz.,
   (24)

w)

Filtravimas (pvz., filtravimas smėliu arba membraninis filtravimas)

Skendinčios kietosios medžiagos ir kietosiose dalelėse esantys biologiškai neskaidūs arba slopinantieji teršalai

Taikoma visuotinai.

x)

Garinimas

Tirpūs teršalai (pvz., druskos)

1.3 lentelė

Su GPGB siejami tiesiogiai išleidžiamų teršalų kiekiai

| Medžiaga / parametras | Veikla / procesai | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis (25)

  (mg/l) |
| --- | --- | --- |
| Adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH) (26) | Visa veikla / procesai | 0,1 –0,4  (27) |
| Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) (28) | 40 –100  (29)
   (30) |
| Angliavandenilinis rodiklis (HOI) (26) | 1 –7 |
| Metalai / pusmetaliai | Stibis (Sb) | Pirminis poliesterio tekstilės medžiagų apdorojimas ir (arba) dažymas | 0,1 –0,2  (31) |
| Apdaila antipirenais, naudojant stibio trioksidą |
| Chromas (Cr) | Dažymas chromo kandiku arba dažikliais, kurių sudėtyje yra chromo, (pvz., metalų kompleksiniais dažikliais) | 0,01 –0,1  (32) |
| Varis (Cu) | Dažymas
  Marginimas dažikliais | 0,03 –0,4 |
| Nikelis (Ni) | 0,01 –0,1  (33) |
| Cinkas (Zn)  (26) | Visa veikla / procesai | 0,04 –0,5  (34) |
| Lengvai išsiskiriantys sulfidai (S2-) | Dažymas sieriniais dažikliais | < 1 |
| Bendrasis azoto kiekis (BN) | Visa veikla / procesai | 5 –15  (35) |
| Bendroji organinė anglis (BOA) (28) | 13 –30  (30)
   (36) |
| Bendrasis fosforo kiekis (BP) | 0,4 –2 |
| Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis (BSM) | 5 –30 |

Medžiaga / parametras

Veikla / procesai

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis (25)

(mg/l)

Adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH) (26)

Visa veikla / procesai

0,1 –0,4  (27)

Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) (28)

40 –100  (29)
   (30)

Angliavandenilinis rodiklis (HOI) (26)

1 –7

Metalai / pusmetaliai

Stibis (Sb)

Pirminis poliesterio tekstilės medžiagų apdorojimas ir (arba) dažymas

0,1 –0,2  (31)

Apdaila antipirenais, naudojant stibio trioksidą

Chromas (Cr)

Dažymas chromo kandiku arba dažikliais, kurių sudėtyje yra chromo, (pvz., metalų kompleksiniais dažikliais)

0,01 –0,1  (32)

Varis (Cu)

Dažymas

Marginimas dažikliais

0,03 –0,4

Nikelis (Ni)

0,01 –0,1  (33)

Cinkas (Zn)  (26)

Visa veikla / procesai

0,04 –0,5  (34)

Lengvai išsiskiriantys sulfidai (S2-)

Dažymas sieriniais dažikliais

< 1

Bendrasis azoto kiekis (BN)

Visa veikla / procesai

5 –15  (35)

Bendroji organinė anglis (BOA) (28)

13 –30  (30)
   (36)

Bendrasis fosforo kiekis (BP)

0,4 –2

Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis (BSM)

5 –30

Susijusi stebėsena nurodyta 8 GPGB.

1.4 lentelė

Su GPGB siejami netiesiogiai išleidžiamų teršalų kiekiai

| Medžiaga / parametras | Veikla / procesai | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis (37)
   (38)

  (mg/l) |
| --- | --- | --- |
| Adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH)  (39) | Visi procesai | 0,1 –0,4  (40) |
| Angliavandenilinis rodiklis (HOI)  (39) | Visi procesai | 1 –7 |
| Metalai / pusmetaliai | Stibis (Sb) | Pirminis poliesterio tekstilės medžiagų apdorojimas ir (arba) dažymas | 0,1 –0,2  (41) |
| Apdaila antipirenais, naudojant stibio trioksidą |
| Chromas (Cr) | Dažymas chromo kandiku arba dažikliais, kurių sudėtyje yra chromo, (pvz., metalų kompleksiniais dažikliais) | 0,01 –0,1  (42) |
| Varis (Cu) | Dažymas
  Marginimas dažikliais | 0,03 –0,4 |
| Nikelis (Ni) | Dažymas
  Marginimas dažikliais | 0,01 –0,1  (43) |
| Cinkas (Zn)  (39) | Visi procesai | 0,04 –0,5  (44) |
| Lengvai išsiskiriantys sulfidai (S2-) | Dažymas sieriniais dažikliais | < 1 |

Medžiaga / parametras

Veikla / procesai

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis (37)
   (38)

(mg/l)

Adsorbuojamieji organiniai halogenai (AOH)  (39)

Visi procesai

0,1 –0,4  (40)

Angliavandenilinis rodiklis (HOI)  (39)

Visi procesai

1 –7

Metalai / pusmetaliai

Stibis (Sb)

Pirminis poliesterio tekstilės medžiagų apdorojimas ir (arba) dažymas

0,1 –0,2  (41)

Apdaila antipirenais, naudojant stibio trioksidą

Chromas (Cr)

Dažymas chromo kandiku arba dažikliais, kurių sudėtyje yra chromo, (pvz., metalų kompleksiniais dažikliais)

0,01 –0,1  (42)

Varis (Cu)

Dažymas

Marginimas dažikliais

0,03 –0,4

Nikelis (Ni)

Dažymas

Marginimas dažikliais

0,01 –0,1  (43)

Cinkas (Zn)  (39)

Visi procesai

0,04 –0,5  (44)

Lengvai išsiskiriantys sulfidai (S2-)

Dažymas sieriniais dažikliais

< 1

Susijusi stebėsena nurodyta 8 GPGB.

1.1.7.   Į dirvožemį ir požeminį vandenį išmetami teršalai

| 21 GPGB. | Siekiant užkirsti kelią į dirvožemį ir požeminį vandenį išmetamiems teršalams arba sumažinti jų kiekį ir pagerinti bendrą technologinių cheminių medžiagų tvarkymo ir saugojimo veiksmingumą, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Technologinių ir saugojimo rezervuarų perpildymo ir gedimų tikimybės ir poveikio aplinkai mažinimo metodai | Tai yra:






  — | lėtas tekstilės medžiagų panardinimas į technologinį skystį ir ištraukimas iš jo, kad būtų išvengta išsiliejimo, |

21 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Technologinių ir saugojimo rezervuarų perpildymo ir gedimų tikimybės ir poveikio aplinkai mažinimo metodai

Tai yra:

—

lėtas tekstilės medžiagų panardinimas į technologinį skystį ir ištraukimas iš jo, kad būtų išvengta išsiliejimo,

| — | automatinis technologinio skysčio lygio reguliavimas (žr. 4 GPGB), |
| --- | --- |

—

automatinis technologinio skysčio lygio reguliavimas (žr. 4 GPGB),

| — | tiesioginio vandens įpurškimo technologiniam skysčiui šildyti arba aušinti vengimas, |
| --- | --- |

—

tiesioginio vandens įpurškimo technologiniam skysčiui šildyti arba aušinti vengimas,

| — | perpildos detektoriai, |
| --- | --- |

—

perpildos detektoriai,

| — | perpildos nukreipimas į kitą rezervuarą, |
| --- | --- |

—

perpildos nukreipimas į kitą rezervuarą,

| — | skysčių (technologinių cheminių medžiagų ar skystų atliekų) rezervuarų įrengimas tinkamoje antrinio sulaikymo vietoje; ji yra tokio tūrio, kad talpintų bent jau visą didžiausio rezervuaro, esančio antrinio sulaikymo vietoje, skysčio nuostolį, |
| --- | --- |

—

skysčių (technologinių cheminių medžiagų ar skystų atliekų) rezervuarų įrengimas tinkamoje antrinio sulaikymo vietoje; ji yra tokio tūrio, kad talpintų bent jau visą didžiausio rezervuaro, esančio antrinio sulaikymo vietoje, skysčio nuostolį,

| — | rezervuarų ir antrinio sulaikymo vietos izoliavimas (pvz., uždarant vožtuvus), |
| --- | --- |

—

rezervuarų ir antrinio sulaikymo vietos izoliavimas (pvz., uždarant vožtuvus),

| — | užtikrinimas, kad proceso ir saugojimo zonų paviršiai būtų nepralaidūs atitinkamiems skysčiams. |
| --- | --- |

—

užtikrinimas, kad proceso ir saugojimo zonų paviršiai būtų nepralaidūs atitinkamiems skysčiams.

Taikoma visuotinai.

b)

Reguliarus įrenginio ir įrangos tikrinimas ir techninė priežiūra

Įrenginys ir įranga reguliariai tikrinami ir techniškai prižiūrimi siekiant užtikrinti tinkamą veikimą; tai visų pirma yra vožtuvų, siurblių, vamzdžių, rezervuarų, cisternų ir sulaikymo vietų ir (arba) apsauginių barjerų vientisumo ir (arba) sandarumo bei tinkamo įspėjimo sistemų (pvz., perpildos detektorių) veikimo tikrinimas.

c)

Optimalios technologinių cheminių medžiagų saugojimo vietos parinkimas

Saugojimo vietos išdėstomos taip, kad būtų išvengta nereikalingo technologinių cheminių medžiagų transportavimo įrenginyje arba jis būtų kuo labiau sumažintas (pvz., objekte kuo labiau sumažinamas transportavimo atstumas).

Taikomumas esamiems įrenginiams gali būti ribotas dėl vietos stokos.

d)

Speciali zona, skirta technologinėms cheminėms medžiagoms, kuriose yra pavojingų medžiagų, iškrauti

Technologinės cheminės medžiagos, kuriose yra pavojingų medžiagų, iškraunamos apribotame plote. Retkarčiais išsiliejusios cheminės medžiagos surenkamos ir siunčiamos apdoroti.

Taikoma visuotinai.

e)

Atskiras technologinių cheminių medžiagų saugojimas

Nesuderinamos technologinės cheminės medžiagos laikomos atskirai. Tokio atskyrimo pagrindas – fizinis atskyrimas ir cheminių medžiagų aprašas (žr. 15 GPGB).

f)

Pakuočių, kuriose yra technologinių cheminių medžiagų, tvarkymas ir saugojimas

Pakuotės, kuriose yra skystų technologinių cheminių medžiagų, visiškai ištuštinamos veikiant sunkio jėga arba mechaninėmis priemonėmis (pvz., išvalant šepečiu, šluoste), nenaudojant vandens. Mažos pakuotės, kuriose yra miltelių pavidalo technologinių cheminių medžiagų, ištuštinamos veikiant sunkio jėga, o didelės pakuotės – naudojant siurblį. Tuščios pakuotės saugomos tam skirtoje vietoje.

1.1.8.   Į orą išmetami teršalai

| 22 GPGB. | Siekiant sumažinti pasklidžiųjų į orą išmetamų teršalų (pvz., LOJ, susidarančių naudojant organinius tirpiklius) kiekį, GPGB yra surinkti pasklidžiuosius išmetamuosius teršalus ir išsiųsti išmetamąsias dujas apdoroti. |
| --- | --- |

22 GPGB.

Taikomumas

Esamų įrenginių atveju taikomumas gali būti ribotas dėl eksploatacinių apribojimų arba didelio ištrauktino oro kiekio.

| 23 GPGB. | Siekiant palengvinti energijos rekuperavimą ir sumažinti vamzdžiais į orą išmetamų teršalų kiekį, GPGB yra apriboti išmetimo taškų skaičių. |
| --- | --- |

23 GPGB.

Aprašymas

Kombinuotai apdorojant panašių charakteristikų išmetamąsias dujas užtikrinamas veiksmingesnis ir efektyvesnis apdorojimas, palyginti su atskiru individualių išmetamųjų dujų srautų apdorojimu. Išmetimo taškų skaičiaus ribojimo mastas priklauso nuo techninių (pvz., individualių išmetamųjų dujų srautų suderinamumo) ir ekonominių veiksnių (pvz., atstumo tarp skirtingų išmetimo taškų). Užtikrinama, kad dėl išmetimo taškų skaičiaus apribojimo išmetamieji teršalai nebūtų praskiesti.

| 24 GPGB. | Siekiant užkirsti kelią organinių junginių išmetimui į orą atliekant sausąjį valymą ir skalbiant organiniais tirpikliais, GPGB yra ištraukti šių procesų orą, apdoroti jį naudojant adsorbciją aktyvuota anglimi (žr. 1.9.2 skirsnį) ir jį visiškai recirkuliuoti. |
| --- | --- |

24 GPGB.

| 25 GPGB. | Siekiant sumažinti į orą išmetamų organinių junginių, susidarančių atliekant pirminį megztų sintetinių tekstilės medžiagų apdorojimą, kiekį, GPGB yra juos išplauti prieš atliekant termofiksavimą arba termostabilizavimą. |
| --- | --- |

25 GPGB.

Taikomumas

Taikomumas gali būti ribotas dėl audinio struktūros.

| 26 GPGB. | Siekiant užkirsti kelią organinių junginių, susidarančių atliekant svilinimą, terminį apdorojimą, dengimą ir laminavimą, išmetimui į orą vamzdžiais arba sumažinti jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.









  Metodas | Tipiniai šalintini teršalai | Aprašymas |
| --- | --- | --- | --- |
| Prevencijos metodai |
| a) | Cheminių medžiagų mišinių (receptūrų), kuriuos naudojant išmetamas mažas organinių junginių kiekis, parinkimas ir naudojimas | Organiniai junginiai | Mišiniai, kuriuos naudojant išmetamas mažas organinių junginių kiekis, parenkami ir naudojami atsižvelgiant į gaminio savybes (žr. 14 GPGB, 17 GPGB, 50 GPGB, 51 GPGB). Pavyzdžiui, renkantis gali būti naudojami išmetamųjų teršalų faktoriai (žr. 1.9.1 skirsnį). |
| Išmetamo kiekio mažinimo metodai |
| b) | Kondensacija | Organiniai junginiai, išskyrus formaldehidą | Žr. 1.9.2 skirsnį. |
| c) | Terminė oksidacija | Organiniai junginiai |
| d) | Šlapiasis dujų valymas | Organiniai junginiai |
| e) | Adsorbcija | Organiniai junginiai, išskyrus formaldehidą |

26 GPGB.

Metodas

Tipiniai šalintini teršalai

Aprašymas

Prevencijos metodai

a)

Cheminių medžiagų mišinių (receptūrų), kuriuos naudojant išmetamas mažas organinių junginių kiekis, parinkimas ir naudojimas

Organiniai junginiai

Mišiniai, kuriuos naudojant išmetamas mažas organinių junginių kiekis, parenkami ir naudojami atsižvelgiant į gaminio savybes (žr. 14 GPGB, 17 GPGB, 50 GPGB, 51 GPGB). Pavyzdžiui, renkantis gali būti naudojami išmetamųjų teršalų faktoriai (žr. 1.9.1 skirsnį).

Išmetamo kiekio mažinimo metodai

b)

Kondensacija

Organiniai junginiai, išskyrus formaldehidą

Žr. 1.9.2 skirsnį.

c)

Terminė oksidacija

Organiniai junginiai

d)

Šlapiasis dujų valymas

Organiniai junginiai

e)

Adsorbcija

Organiniai junginiai, išskyrus formaldehidą

1.5 lentelė

Su GPGB siejami vamzdžiais išleidžiamų organinių junginių ir formaldehido kiekiai

| Medžiaga / parametras | Veikla / procesai (įskaitant susijusį terminį apdorojimą) | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis (ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)
  (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Formaldehidas | Dengimas  (45) | 1 –5  (46)
   (47) |
| Liepsninis laminavimas |
| Marginimas  (45) |
| Svilinimas |
| Apdaila  (45) |
| BLOA | Dengimas | 3 –40  (46)
   (48)
   (49) |
| Dažymas |
| Apdaila |
| Laminavimas |
| Marginimas |
| Svilinimas |
| Termofiksavimas arba termostabilizavimas |

Medžiaga / parametras

Veikla / procesai (įskaitant susijusį terminį apdorojimą)

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis (ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

(mg/Nm3)

Formaldehidas

Dengimas  (45)

1 –5  (46)
   (47)

Liepsninis laminavimas

Marginimas  (45)

Svilinimas

Apdaila  (45)

BLOA

Dengimas

3 –40  (46)
   (48)
   (49)

Dažymas

Apdaila

Laminavimas

Marginimas

Svilinimas

Termofiksavimas arba termostabilizavimas

Susijusi stebėsena nurodyta 9 GPGB.

| 27 GPGB. | Siekiant sumažinti atliekant svilinimą ir terminį apdorojimą, išskyrus termofiksavimą ir termostabilizavimą, vamzdžiais į orą išmetamų dulkių kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.








  Metodas | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| a) | Ciklonas | Žr. 1.9.2 skirsnį. Ciklonai dažniausiai naudojami kaip pirminis apdorojimas prieš tolesnį dulkių kiekio mažinimą (pvz., stambių dulkių atveju). |
| b) | Elektrostatinis nusodintuvas | Žr. 1.9.2 skirsnį. |
| c) | Šlapiasis dujų valymas |

27 GPGB.

Metodas

Aprašymas

a)

Ciklonas

Žr. 1.9.2 skirsnį. Ciklonai dažniausiai naudojami kaip pirminis apdorojimas prieš tolesnį dulkių kiekio mažinimą (pvz., stambių dulkių atveju).

b)

Elektrostatinis nusodintuvas

Žr. 1.9.2 skirsnį.

c)

Šlapiasis dujų valymas

1.6 lentelė

Su GPGB siejamas atliekant svilinimą ir terminį apdorojimą, išskyrus termofiksavimą ir termostabilizavimą, vamzdžiais į orą išmetamų dulkių kiekis

| Medžiaga / parametras | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis (ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)(mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Dulkės | < 2 –10  (50) |

Medžiaga / parametras

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis (ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)(mg/Nm3)

Dulkės

< 2 –10  (50)

Susijusi stebėsena nurodyta 9 GPGB.

| 28 GPGB. | Siekiant užkirsti kelią dengiant, marginant ir atliekant apdailą, įskaitant su šiais procesais susijusį terminį apdorojimą, vamzdžiais į orą išmetamo amoniako kiekį arba jį sumažinti, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.








  Metodas | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| Prevencijos metodai |
| a) | Cheminių medžiagų mišinių (receptūrų), kuriuos naudojant išmetamas mažas amoniako kiekis, parinkimas ir naudojimas | Mišiniai, kuriuos naudojant išmetamas mažas amoniako kiekis, parenkami ir naudojami atsižvelgiant į gaminio savybes (žr. 14 GPGB, 17 GPGB, 46 GPGB, 47 GPGB, 50 GPGB, 51 GPGB). Pavyzdžiui, renkantis gali būti naudojami išmetamųjų teršalų faktoriai (žr. 1.9.1 skirsnį). |
| Išmetamo kiekio mažinimo metodai |
| b) | Šlapiasis dujų valymas | Žr. 1.9.2 skirsnį. |

28 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Prevencijos metodai

a)

Cheminių medžiagų mišinių (receptūrų), kuriuos naudojant išmetamas mažas amoniako kiekis, parinkimas ir naudojimas

Mišiniai, kuriuos naudojant išmetamas mažas amoniako kiekis, parenkami ir naudojami atsižvelgiant į gaminio savybes (žr. 14 GPGB, 17 GPGB, 46 GPGB, 47 GPGB, 50 GPGB, 51 GPGB). Pavyzdžiui, renkantis gali būti naudojami išmetamųjų teršalų faktoriai (žr. 1.9.1 skirsnį).

Išmetamo kiekio mažinimo metodai

b)

Šlapiasis dujų valymas

Žr. 1.9.2 skirsnį.

1.7 lentelė

Su GPGB siejamas dengiant, marginant ir atliekant apdailą, įskaitant su šiais procesais susijusį terminį apdorojimą, vamzdžiais į orą išmetamo amoniako kiekis

| Medžiaga / parametras | Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis (51) (ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)
  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| NH3 | 3 –10  (52) |

Medžiaga / parametras

Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis (51) (ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis)

(mg/Nm3)

NH3

3 –10  (52)

Susijusi stebėsena nurodyta 9 GPGB.

1.1.9.   Atliekos

| 29 GPGB. | Siekiant užkirsti kelią atliekų susidarymui arba jį sumažinti bei sumažinti šalinti siunčiamų atliekų kiekį, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Atliekų tvarkymo planas | Atliekų tvarkymo planas yra AVS (žr. 1 GPGB) sudedamoji dalis, jame nustatomos priemonės, kuriomis siekiama:






  — | kuo labiau sumažinti atliekų susidarymą, |

29 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Atliekų tvarkymo planas

Atliekų tvarkymo planas yra AVS (žr. 1 GPGB) sudedamoji dalis, jame nustatomos priemonės, kuriomis siekiama:

—

kuo labiau sumažinti atliekų susidarymą,

| — | optimizuoti atliekų pakartotinį naudojimą, regeneravimą, perdirbimą ir (arba) atgavimą bei |
| --- | --- |

—

optimizuoti atliekų pakartotinį naudojimą, regeneravimą, perdirbimą ir (arba) atgavimą bei

| — | užtikrinti tinkamą atliekų šalinimą. |
| --- | --- |

—

užtikrinti tinkamą atliekų šalinimą.

Atliekų tvarkymo plano išsamumo lygis apskritai priklauso nuo įrenginio pobūdžio, dydžio ir sudėtingumo.

b)

Savalaikis technologinių cheminių medžiagų naudojimas

Aiškiai nustatomi kriterijai, susiję, pavyzdžiui, su ilgiausia technologinių cheminių medžiagų saugojimo trukme, ir stebimi atitinkami parametrai, kad būtų išvengta technologinių cheminių medžiagų gedimo.

Taikoma visuotinai.

c)

Pakartotinis pakuočių naudojimas ir (arba) jų perdirbimas

Technologinių cheminių medžiagų pakuotė parenkama taip, kad ją būtų lengviau visiškai ištuštinti (pvz., atsižvelgiant į pakuotės angos dydį arba pakuotės medžiagos pobūdį). Po ištuštinimo (žr. 21 GPGB) pakuotė pakartotinai naudojama, grąžinama tiekėjui arba siunčiama perdirbti.

d)

Nepanaudotų technologinių cheminių medžiagų grąžinimas

Nepanaudotos technologinės cheminės medžiagos (t. y. tos, kurios lieka originaliose pakuotėse) grąžinamos jų tiekėjams.

Taikoma visuotinai.

| 30 GPGB. | Siekiant pagerinti bendrą aplinkosauginį veiksmingumą tvarkant atliekas, ypač užkirsti kelią į aplinką išmetamiems teršalams arba sumažinti jų kiekį, GPGB yra taikyti toliau nurodytą metodą prieš siunčiant atliekas šalinti.







  Metodas | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| Atskiras atliekų, užterštų pavojingomis ir (arba) labai didelį susirūpinimą keliančiomis medžiagomis, surinkimas ir saugojimas | Atliekos, užterštos pavojingosiomis ir (arba) labai didelį susirūpinimą keliančiomis medžiagomis (pvz., apdailos cheminėmis medžiagomis, tokiomis kaip antipirenai, riebalus / vandenį / nešvarumus atstumiančios medžiagos), surenkamos ir saugomos atskirai. Šiose atliekose gali būti daug teršalų, pavyzdžiui, oganofosforinių ir bromintų antipirenų, PFAS, ftalatų ir junginių, kurių sudėtyje yra šešiavalenčio chromo (žr. 18 GPGB); tokios atliekos visų pirma gali būti:






  — | skystos atliekos (pvz., pirmojo skalavimo vanduo, kai atliekama antipireninė apdaila), dengimo ir marginimo pastos, |

30 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Atskiras atliekų, užterštų pavojingomis ir (arba) labai didelį susirūpinimą keliančiomis medžiagomis, surinkimas ir saugojimas

Atliekos, užterštos pavojingosiomis ir (arba) labai didelį susirūpinimą keliančiomis medžiagomis (pvz., apdailos cheminėmis medžiagomis, tokiomis kaip antipirenai, riebalus / vandenį / nešvarumus atstumiančios medžiagos), surenkamos ir saugomos atskirai. Šiose atliekose gali būti daug teršalų, pavyzdžiui, oganofosforinių ir bromintų antipirenų, PFAS, ftalatų ir junginių, kurių sudėtyje yra šešiavalenčio chromo (žr. 18 GPGB); tokios atliekos visų pirma gali būti:

—

skystos atliekos (pvz., pirmojo skalavimo vanduo, kai atliekama antipireninė apdaila), dengimo ir marginimo pastos,

| — | popieriaus, audinių, sugeriančių medžiagų atliekos, |
| --- | --- |

—

popieriaus, audinių, sugeriančių medžiagų atliekos,

| — | laboratorijų atliekos, |
| --- | --- |

—

laboratorijų atliekos,

| — | nuotekų valymo dumblas. |
| --- | --- |

—

nuotekų valymo dumblas.

1.2.   
  GPGB išvados dėl žaliavinės vilnos pluošto pirminio apdorojimo skalbiant

Šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados dėl žaliavinės vilnos pluoštų pirminio apdorojimo skalbiant; jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

| 31 GPGB. | Siekiant efektyviai naudoti išteklius ir sumažinti suvartojamo vandens kiekį bei susidarančių atliekų kiekį, GPGB yra surinkti vilnos riebalus ir recirkuliuoti nuotekas. |
| --- | --- |

31 GPGB.

Aprašymas

Skalbiant vilną susidariusios nuotekos apdorojamos (pvz., derinant centrifugavimą ir nusodinimą), kad būtų atskirti riebalai, nešvarumai ir vanduo. Riebalai surenkami, vanduo iš dalies pakartotinai naudojamas skalbti, o nešvarumai siunčiami toliau apdoroti.

1.8 lentelė

Su GPGB siejami aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, susiję su vilnos riebalų, susidariusių atliekant žaliavinės vilnos pluošto pirminį apdorojimą skalbiant, surinkimu

| Vilnos rūšis | Vienetas | Su GPGB siejamas aplinkosauginio veiksmingumo lygis (metinis vidurkis) |
| --- | --- | --- |
| Storoji vilna (t. y. vilnos pluošto skersmuo paprastai didesnis nei 35 μm) | kg surinktų riebalų vienai tonai žaliavinės vilnos pluošto, iš anksto apdoroto skalbiant | 10 –15 |
| Ypatingai plona ir labai plona vilna (t. y. vilnos pluošto skersmuo paprastai mažesnis nei 20 μm) | 50 –60 |

Vilnos rūšis

Vienetas

Su GPGB siejamas aplinkosauginio veiksmingumo lygis (metinis vidurkis)

Storoji vilna (t. y. vilnos pluošto skersmuo paprastai didesnis nei 35 μm)

kg surinktų riebalų vienai tonai žaliavinės vilnos pluošto, iš anksto apdoroto skalbiant

10 –15

Ypatingai plona ir labai plona vilna (t. y. vilnos pluošto skersmuo paprastai mažesnis nei 20 μm)

50 –60

Susijusi stebėsena nurodyta 6 GPGB.

| 32 GPGB. | Siekiant efektyviai naudoti energiją, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Uždengti skalbimo indai | Skalbimo indai yra uždengti dangčiais, kad būtų išvengta šilumos nuostolių dėl konvekcijos ar garavimo (žr. GPGB 11 c punktą). | Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams. |
| b) | Optimali paskutinio skalbimo indo temperatūra | Paskutinio skalbimo indo temperatūra optimizuojama siekiant padidinti tolesnio mechaninio vilnos sausinimo (žr. 13 GPGB punktą) ir džiovinimo veiksmingumą. | Taikoma visuotinai. |
| c) | Tiesioginis šildymas | Siekiant išvengti šilumos nuostolių, atsirandančių gaminant ir paskirstant garą, skalbimo indai ir džiovyklos šildomi tiesiogiai. | Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams. |

32 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Uždengti skalbimo indai

Skalbimo indai yra uždengti dangčiais, kad būtų išvengta šilumos nuostolių dėl konvekcijos ar garavimo (žr. GPGB 11 c punktą).

Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams.

b)

Optimali paskutinio skalbimo indo temperatūra

Paskutinio skalbimo indo temperatūra optimizuojama siekiant padidinti tolesnio mechaninio vilnos sausinimo (žr. 13 GPGB punktą) ir džiovinimo veiksmingumą.

Taikoma visuotinai.

c)

Tiesioginis šildymas

Siekiant išvengti šilumos nuostolių, atsirandančių gaminant ir paskirstant garą, skalbimo indai ir džiovyklos šildomi tiesiogiai.

Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams.

| 33 GPGB. | Siekiant efektyviai naudoti išteklius ir sumažinti šalinti siunčiamų atliekų kiekį, GPGB yra biologiškai apdoroti organines liekanas, susidariusias atliekant žaliavinės vilnos pluošto pirminį apdorojimą skalbiant (pvz., purvą, nuotekų valymo dumblą). |
| --- | --- |

33 GPGB.

Aprašymas

Organinės liekanos apdorojamos, pavyzdžiui, kompostuojant.

1.3.   
  GPGB išvados dėl pluoštų (išskyrus dirbtinius pluoštus) verpimo ir audinių gamybos

Šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados dėl pluoštų (išskyrus dirbtinius pluoštus) verpimo ir audinių gamybos; jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

| 34 GPGB. | Siekiant sumažinti naudojant chemines glitavimo medžiagas į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Cheminių glitavimo medžiagų parinkimas | Parenkamos ir naudojamos cheminės glitavimo medžiagos, pasižyminčios geresnėmis aplinkosauginėmis savybėmis, atsižvelgiant į reikalingą kiekį, plaunamumą, atgaunamumą ir (arba) biologinį pašalinamumą / biologinį skaidumą (pvz., modifikuotas krakmolas, tam tikri galaktomananai ir karboksimetilceliuliozė) (žr. 14 GPGB). | Taikoma visuotinai. |
| b) | Medvilninių verpalų pirminis šlapinimas | Medvilniniai verpalai prieš glitavimą panardinami į karštą vandenį. Taip sumažinamas naudojamų cheminių glitavimo medžiagų kiekis. | Taikomumas gali būti ribotas dėl gaminio savybių (pvz., kai audžiant audinys turi būti stipriai įtemptas). |
| c) | Kompaktinis verpimas | Pluošto gijos suspaudžiamos siurbiant arba mechaninio ar magnetinio suslėgimo būdu. Taip sumažinamas naudojamų cheminių glitavimo medžiagų kiekis. | Taikomumas gali būti ribotas dėl gaminio savybių (pvz., pūkuotumo lygio arba techninių verpalų savybių). |

34 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Cheminių glitavimo medžiagų parinkimas

Parenkamos ir naudojamos cheminės glitavimo medžiagos, pasižyminčios geresnėmis aplinkosauginėmis savybėmis, atsižvelgiant į reikalingą kiekį, plaunamumą, atgaunamumą ir (arba) biologinį pašalinamumą / biologinį skaidumą (pvz., modifikuotas krakmolas, tam tikri galaktomananai ir karboksimetilceliuliozė) (žr. 14 GPGB).

Taikoma visuotinai.

b)

Medvilninių verpalų pirminis šlapinimas

Medvilniniai verpalai prieš glitavimą panardinami į karštą vandenį. Taip sumažinamas naudojamų cheminių glitavimo medžiagų kiekis.

Taikomumas gali būti ribotas dėl gaminio savybių (pvz., kai audžiant audinys turi būti stipriai įtemptas).

c)

Kompaktinis verpimas

Pluošto gijos suspaudžiamos siurbiant arba mechaninio ar magnetinio suslėgimo būdu. Taip sumažinamas naudojamų cheminių glitavimo medžiagų kiekis.

Taikomumas gali būti ribotas dėl gaminio savybių (pvz., pūkuotumo lygio arba techninių verpalų savybių).

| 35 GPGB. | Siekiant pagerinti bendrą verpimo ir mezgimo aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra vengti naudoti mineralines alyvas. |
| --- | --- |

35 GPGB.

Aprašymas

Mineralinės alyvos pakeičiamos sintetinėmis alyvomis ir (arba) esterių alyvomis, pasižyminčiomis geresnėmis aplinkosauginėmis savybėmis plaunamumo ir biologinio pašalinamumo / biologinio skaidumo atžvilgiu.

| 36 GPGB. | Siekiant efektyviai naudoti energiją, GPGB yra taikyti a metodą ir vieną iš toliau nurodytų b ir c metodų arba juos abu.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Bendrųjų energijos taupymo metodų naudojimas verpiant ir audžiant | Tai yra:






  — | kuo labiau sumažinamas gamybos vietos tūris (pvz., įrengiant pakabinamas lubas), kad būtų sumažintas energijos, reikalingos aplinkos orui drėkinti, kiekis, |

36 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Bendrųjų energijos taupymo metodų naudojimas verpiant ir audžiant

Tai yra:

—

kuo labiau sumažinamas gamybos vietos tūris (pvz., įrengiant pakabinamas lubas), kad būtų sumažintas energijos, reikalingos aplinkos orui drėkinti, kiekis,

| — | naudojami pažangūs jutikliai, kurie aptinka siūlų nutrūkimą ir sustabdo verpimo ar audimo mašinas. |
| --- | --- |

—

naudojami pažangūs jutikliai, kurie aptinka siūlų nutrūkimą ir sustabdo verpimo ar audimo mašinas.

Taikoma visuotinai.

b)

Energijos taupymo metodų naudojimas verpiant

Tai yra:

| — | žiediniuose rėmuose naudojamos lengvesnės verpstės ir ritės, |
| --- | --- |

—

žiediniuose rėmuose naudojamos lengvesnės verpstės ir ritės,

| — | naudojama optimalaus klampumo verpsčių alyva, |
| --- | --- |

—

naudojama optimalaus klampumo verpsčių alyva,

| — | palaikomas optimalus verpalų tepimo lygis, |
| --- | --- |

—

palaikomas optimalus verpalų tepimo lygis,

| — | optimizuojamas žiedo skersmuo atsižvelgiant į verpalų skersmenį žiediniuose rėmuose, |
| --- | --- |

—

optimizuojamas žiedo skersmuo atsižvelgiant į verpalų skersmenį žiediniuose rėmuose,

| — | laipsniškas žiedinio verpimo mašinų paleidimas, |
| --- | --- |

—

laipsniškas žiedinio verpimo mašinų paleidimas,

| — | sūkurinio verpimo naudojimas, |
| --- | --- |

—

sūkurinio verpimo naudojimas,

| — | optimizuojamas tuščių ritinių konvejerių judėjimas kūginių ričių vijimo mašinose. |
| --- | --- |

—

optimizuojamas tuščių ritinių konvejerių judėjimas kūginių ričių vijimo mašinose.

Taikoma visuotinai.

c)

Energijos taupymo metodų naudojimas audžiant

Tai yra:

| — | vengiama per didelio oro slėgio audžiant pneumatinėmis audimo staklėmis, |
| --- | --- |

—

vengiama per didelio oro slėgio audžiant pneumatinėmis audimo staklėmis,

| — | didelės apimties partijoms naudojamos dvigubo pločio staklės. |
| --- | --- |

—

didelės apimties partijoms naudojamos dvigubo pločio staklės.

Dvigubo pločio staklės gali būti naudojamos tik naujuose arba rekonstruojamuose įrenginiuose.

1.4.   
  GPGB išvados dėl tekstilės medžiagų, išskyrus žaliavinės vilnos pluoštus, pirminio apdorojimo

Šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados dėl tekstilės medžiagų, išskyrus žaliavinės vilnos pluoštus, pirminio apdorojimo; jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

| 37 GPGB. | Siekiant efektyviai naudoti išteklius ir energiją, taip pat sumažinti suvartojamo vandens kiekį ir susidarančių nuotekų kiekį, GPGB yra taikyti abu a ir b metodus, juos derinant kartu su nurodytu c arba d metodu.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Kombinuotas medvilninės tekstilės pirminis apdorojimas | Įvairios medvilninės tekstilės pirminio apdorojimo operacijos (pvz., plovimas, glito šalinimas, skalbimas ir balinimas) atliekamos vienu metu. | Taikoma visuotinai. |
| b) | Medvilninių tekstilės gaminių šaltasis tolydinis apdorojimas pliusuotėje | Glito šalinimas ir (arba) balinimas atliekamas taikant šaltąjį tolydinį apdorojimą pliusuotėje (žr. 1.9.4 skirsnį). | Taikoma visuotinai. |
| c) | Vienas glito šalinimo skystis arba ribotas tokių skysčių skaičius | Skirtingų rūšių cheminėms glitavimo medžiagoms pašalinti skirtų glito šalinimo skysčių skaičius yra ribotas. Kai kuriais atvejais, pvz., įvairių celiuliozinių medžiagų atveju, gali būti naudojamas vienas oksidacinis glito šalinimo skystis. | Taikoma visuotinai. |
| d) | Vandenyje tirpių cheminių glitavimo medžiagų atgavimas ir pakartotinis naudojimas | Kai glito šalinimas atliekamas plaunant karštu vandeniu, vandenyje tirpios cheminės medžiagos (pvz., polivinilo alkoholis ir karboksimetilceliuliozė) iš plovimo vandens išgaunamos ultrafiltracijos būdu. Koncentratas pakartotinai naudojamas glitavimui, o filtratas – plovimui. | Taikoma tik tais atvejais, kai glitavimas ir glito šalinimas atliekami tame pačiame įrenginyje. Gali būti netaikoma sintetinėms cheminėms glitavimo medžiagoms (pvz., turinčioms poliesterių poliolių, poliakrilatų arba polivinilacetato). |

37 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Kombinuotas medvilninės tekstilės pirminis apdorojimas

Įvairios medvilninės tekstilės pirminio apdorojimo operacijos (pvz., plovimas, glito šalinimas, skalbimas ir balinimas) atliekamos vienu metu.

Taikoma visuotinai.

b)

Medvilninių tekstilės gaminių šaltasis tolydinis apdorojimas pliusuotėje

Glito šalinimas ir (arba) balinimas atliekamas taikant šaltąjį tolydinį apdorojimą pliusuotėje (žr. 1.9.4 skirsnį).

Taikoma visuotinai.

c)

Vienas glito šalinimo skystis arba ribotas tokių skysčių skaičius

Skirtingų rūšių cheminėms glitavimo medžiagoms pašalinti skirtų glito šalinimo skysčių skaičius yra ribotas. Kai kuriais atvejais, pvz., įvairių celiuliozinių medžiagų atveju, gali būti naudojamas vienas oksidacinis glito šalinimo skystis.

Taikoma visuotinai.

d)

Vandenyje tirpių cheminių glitavimo medžiagų atgavimas ir pakartotinis naudojimas

Kai glito šalinimas atliekamas plaunant karštu vandeniu, vandenyje tirpios cheminės medžiagos (pvz., polivinilo alkoholis ir karboksimetilceliuliozė) iš plovimo vandens išgaunamos ultrafiltracijos būdu. Koncentratas pakartotinai naudojamas glitavimui, o filtratas – plovimui.

Taikoma tik tais atvejais, kai glitavimas ir glito šalinimas atliekami tame pačiame įrenginyje. Gali būti netaikoma sintetinėms cheminėms glitavimo medžiagoms (pvz., turinčioms poliesterių poliolių, poliakrilatų arba polivinilacetato).

| 38 GPGB. | Siekiant išvengti junginių ir kompleksinius junginius sudarančių agentų, kurių sudėtyje yra chloro, išmetimo į vandenį arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti visus toliau nurodytus metodus.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Balinimas nenaudojant chloro | Balinimas atliekamas chloro neturinčiomis balinimo cheminėmis medžiagomis (pvz., vandenilio peroksidu, peracto rūgštimi arba ozonu), dažnai kartu atliekant pirminį apdorojimą fermentais (žr. 16 GPGB c punktą). | Gali būti netaikoma linų ir kitų karnienos pluoštų balinimui. |
| b) | Optimalus balinimas vandenilio peroksidu | Kompleksinius junginius sudarančių agentų galima visiškai išvengti arba kuo labiau sumažinti jų naudojimą balinimo metu sumažinant hidroksilo radikalų koncentraciją. Tai pasiekiama:






  — | naudojant minkštą / suminkštintą vandenį, |

38 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Balinimas nenaudojant chloro

Balinimas atliekamas chloro neturinčiomis balinimo cheminėmis medžiagomis (pvz., vandenilio peroksidu, peracto rūgštimi arba ozonu), dažnai kartu atliekant pirminį apdorojimą fermentais (žr. 16 GPGB c punktą).

Gali būti netaikoma linų ir kitų karnienos pluoštų balinimui.

b)

Optimalus balinimas vandenilio peroksidu

Kompleksinius junginius sudarančių agentų galima visiškai išvengti arba kuo labiau sumažinti jų naudojimą balinimo metu sumažinant hidroksilo radikalų koncentraciją. Tai pasiekiama:

—

naudojant minkštą / suminkštintą vandenį,

| — | prieš tai iš tekstilės medžiagų pašalinant metalo priemaišas (pvz., atliekant magnetinį atskyrimą, cheminį apdorojimą arba pirminį plovimą), |
| --- | --- |

—

prieš tai iš tekstilės medžiagų pašalinant metalo priemaišas (pvz., atliekant magnetinį atskyrimą, cheminį apdorojimą arba pirminį plovimą),

| — | balinimo metu kontroliuojant pH ir vandenilio peroksido koncentraciją. |
| --- | --- |

—

balinimo metu kontroliuojant pH ir vandenilio peroksido koncentraciją.

Taikoma visuotinai.

| 39 GPGB. | Siekiant efektyviai naudoti išteklius ir sumažinti į nuotekų valymo įrenginius išleidžiamų šarmų kiekį, GPGB yra atgauti merserizavimui naudojamą kaustinę sodą. |
| --- | --- |

39 GPGB.

Aprašymas

Kaustinė soda atgaunama iš skalavimo vandens garinant ir, jei reikia, toliau gryninant. Prieš garinant skalavimo vandenyje esančios priemaišos pašalinamos, pavyzdžiui, naudojant sietus ir (arba) mikrofiltracijos būdu.

Taikomumas

Taikomumas gali būti ribotas dėl tinkamos rekuperuotos šilumos trūkumo ir (arba) mažo kaustinės sodos kiekio.

1.9 lentelė

Su GPGB siejami aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, susiję su merserizavimui naudojamos kaustinės sodos atgavimu

| Vienetas | Su GPGB siejamas aplinkosauginio veiksmingumo lygis (metinis vidurkis) |
| --- | --- |
| % atgauto kaustinės sodos kiekio | 75 –95 |

Vienetas

Su GPGB siejamas aplinkosauginio veiksmingumo lygis (metinis vidurkis)

% atgauto kaustinės sodos kiekio

75 –95

Susijusi stebėsena nurodyta 6 GPGB.

1.5.   
  GPGB išvados dėl dažymo

Šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados dėl dažymo; jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

| 40 GPGB. | Siekiant efektyviai naudoti išteklius ir sumažinti dažant į vandenį išmetamų teršalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.








  Metodas | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| Periodinio ir nenutrūkstamo dažymo metodai |
| a) | Dažiklių parinkimas | Parenkami dažikliai, kurių dispergentai yra biologiškai skaidūs (pvz., riebalų rūgščių esterių pagrindu). |
| b) | Dažymas iš perdirbto augalinio aliejaus pagamintais lygikliais | Iš perdirbto augalinio aliejaus pagaminti lygikliai naudojami dažant poliesterį aukštoje temperatūroje ir dažant baltyminius bei poliamidinius pluoštus. |
| Periodinio dažymo metodai |
| c) | Dažymas kontroliuojant pH | Cviterjoninių savybių turinčios tekstilės medžiagos dažomos esant pastoviai temperatūrai ir jų dažymas kontroliuojamas palaipsniui sumažinant dažymo skysčio pH žemiau tekstilės medžiagų izoelektrinio taško. |
| d) | Optimalus neužfiksuotų dažiklių pašalinimas dažant aktyviaisiais dažais | Neužfiksuoti dažikliai iš tekstilės medžiagų pašalinami naudojant fermentus (pvz., lakazę, lipazę) (žr. 16 GPGB c punktą) ir (arba) vinilo polimerus. Taip sumažinamas reikalingų skalavimo etapų skaičius. |
| Periodinio dažymo metodai |
| e) | Mažo vonios modulio sistemos | Žr. 1.9.4 skirsnį. |
| Nenutrūkstamo dažymo metodai |
| f) | Mažatūrės sistemos | Žr. 1.9.4 skirsnį. |

40 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Periodinio ir nenutrūkstamo dažymo metodai

a)

Dažiklių parinkimas

Parenkami dažikliai, kurių dispergentai yra biologiškai skaidūs (pvz., riebalų rūgščių esterių pagrindu).

b)

Dažymas iš perdirbto augalinio aliejaus pagamintais lygikliais

Iš perdirbto augalinio aliejaus pagaminti lygikliai naudojami dažant poliesterį aukštoje temperatūroje ir dažant baltyminius bei poliamidinius pluoštus.

Periodinio dažymo metodai

c)

Dažymas kontroliuojant pH

Cviterjoninių savybių turinčios tekstilės medžiagos dažomos esant pastoviai temperatūrai ir jų dažymas kontroliuojamas palaipsniui sumažinant dažymo skysčio pH žemiau tekstilės medžiagų izoelektrinio taško.

d)

Optimalus neužfiksuotų dažiklių pašalinimas dažant aktyviaisiais dažais

Neužfiksuoti dažikliai iš tekstilės medžiagų pašalinami naudojant fermentus (pvz., lakazę, lipazę) (žr. 16 GPGB c punktą) ir (arba) vinilo polimerus. Taip sumažinamas reikalingų skalavimo etapų skaičius.

Periodinio dažymo metodai

e)

Mažo vonios modulio sistemos

Žr. 1.9.4 skirsnį.

Nenutrūkstamo dažymo metodai

f)

Mažatūrės sistemos

Žr. 1.9.4 skirsnį.

| 41 GPGB. | Siekiant efektyviai naudoti išteklius ir sumažinti dažant celiuliozines medžiagas į vandenį išmetamų teršalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Dažymo siera ir kubiniais dažikliais metodas |
| a) | Minimalus sieros reduktorių naudojimas | Dažymas atliekamas nenaudojant natrio sulfido ar hidrosulfito kaip reduktorių.
  Jei tai neįmanoma, naudojami iš anksto chemiškai redukuoti dažikliai (pvz., indigo dažikliai), kad dažant būtų dedama mažiau natrio sulfido ar hidrosulfito. | Taikomumas gali būti ribotas dėl gaminio savybių (pvz., atspalvio). |
| Nenutrūkstamo dažymo kubiniais dažikliais metodas |
| b) | Kubinių dažiklių parinkimas | Parenkami dažikliai, kurie tekstilės naudojimo metu į aplinką neišskiria teršalų. Pagalbinės medžiagos (pvz., poliglikoliai) naudojamos tam, kad būtų galima dažyti mažiau garinant, oksiduojant ir plaunant arba to visai nedarant ir kad būtų užtikrintas tinkamas spalvos patvarumas. | Gali būti netaikoma dažant tamsiais atspalviais. |
| Nenutrūkstamo dažymo aktyviaisiais dažikliais metodas |
| c) | Polifunkcinių aktyviųjų dažiklių naudojimas | Polifunkciniai aktyvieji dažikliai, turintys daugiau nei vieną aktyvią funkcinę grupę, naudojami siekiant užtikrinti aukštą fiksacijos lygį atliekant dažymo procesą, kol vonioje baigiasi dažai. | Taikoma visuotinai. |
| d) | Dažymas atliekant tolydinį apdorojimą pliusuotėje | Dažymas atliekamas taikant šaltąjį tolydinį apdorojimą pliusuotėje (žr. 1.9.4 skirsnį). | Taikoma visuotinai. |
| e) | Optimalus skalavimas | Skalavimas po dažymo aktyviaisiais dažikliais atliekamas aukštoje temperatūroje (pvz., iki 95 °C) ir nenaudojant ploviklių. Skalavimo vandens šiluma rekuperuojama (žr. 11 GPGB i punktą). | Taikoma visuotinai. |
| Nenutrūkstamo dažymo aktyviaisiais dažikliais metodai |
| f) | Koncentruoto šarmo tirpalo naudojimas | Dažant šaltuoju tolydiniu būdu pliusuotėje (žr. 1.9.4 skirsnį), dažikliams fiksuoti naudojami koncentruoti vandeniniai šarmų tirpalai be natrio silikato. | Gali būti netaikoma dažant tamsiais atspalviais. |
| g) | Aktyviųjų dažiklių fiksavimas garais | Aktyvieji dažikliai fiksuojami garais, todėl fiksacijai nenaudojamos cheminės medžiagos. | Taikomumas gali būti ribotas dėl tekstilės medžiagų charakteristikų ir gaminio savybių (pvz., aukštos kokybės poliesterio ir (arba) medvilnės mišinių dažymas). |

41 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

Dažymo siera ir kubiniais dažikliais metodas

a)

Minimalus sieros reduktorių naudojimas

Dažymas atliekamas nenaudojant natrio sulfido ar hidrosulfito kaip reduktorių.

Jei tai neįmanoma, naudojami iš anksto chemiškai redukuoti dažikliai (pvz., indigo dažikliai), kad dažant būtų dedama mažiau natrio sulfido ar hidrosulfito.

Taikomumas gali būti ribotas dėl gaminio savybių (pvz., atspalvio).

Nenutrūkstamo dažymo kubiniais dažikliais metodas

b)

Kubinių dažiklių parinkimas

Parenkami dažikliai, kurie tekstilės naudojimo metu į aplinką neišskiria teršalų. Pagalbinės medžiagos (pvz., poliglikoliai) naudojamos tam, kad būtų galima dažyti mažiau garinant, oksiduojant ir plaunant arba to visai nedarant ir kad būtų užtikrintas tinkamas spalvos patvarumas.

Gali būti netaikoma dažant tamsiais atspalviais.

Nenutrūkstamo dažymo aktyviaisiais dažikliais metodas

c)

Polifunkcinių aktyviųjų dažiklių naudojimas

Polifunkciniai aktyvieji dažikliai, turintys daugiau nei vieną aktyvią funkcinę grupę, naudojami siekiant užtikrinti aukštą fiksacijos lygį atliekant dažymo procesą, kol vonioje baigiasi dažai.

Taikoma visuotinai.

d)

Dažymas atliekant tolydinį apdorojimą pliusuotėje

Dažymas atliekamas taikant šaltąjį tolydinį apdorojimą pliusuotėje (žr. 1.9.4 skirsnį).

Taikoma visuotinai.

e)

Optimalus skalavimas

Skalavimas po dažymo aktyviaisiais dažikliais atliekamas aukštoje temperatūroje (pvz., iki 95 °C) ir nenaudojant ploviklių. Skalavimo vandens šiluma rekuperuojama (žr. 11 GPGB i punktą).

Taikoma visuotinai.

Nenutrūkstamo dažymo aktyviaisiais dažikliais metodai

f)

Koncentruoto šarmo tirpalo naudojimas

Dažant šaltuoju tolydiniu būdu pliusuotėje (žr. 1.9.4 skirsnį), dažikliams fiksuoti naudojami koncentruoti vandeniniai šarmų tirpalai be natrio silikato.

Gali būti netaikoma dažant tamsiais atspalviais.

g)

Aktyviųjų dažiklių fiksavimas garais

Aktyvieji dažikliai fiksuojami garais, todėl fiksacijai nenaudojamos cheminės medžiagos.

Taikomumas gali būti ribotas dėl tekstilės medžiagų charakteristikų ir gaminio savybių (pvz., aukštos kokybės poliesterio ir (arba) medvilnės mišinių dažymas).

| 42 GPGB. | Siekiant sumažinti dažant vilną į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų, toliau nurodytų prioritetine tvarka.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Optimalus dažymas aktyviaisiais dažikliais | Vilna dažoma aktyviaisiais dažikliais, nenaudojant chromo kandiko. | Taikoma visuotinai. |
| b) | Optimalus dažymas metalų kompleksiniais dažikliais | Dažymas metalų kompleksiniais dažikliais atliekamas optimaliomis sąlygomis, atsižvelgiant į pH, naudojamas pagalbines medžiagas ir rūgštį, siekiant padidinti dažymo skysčio įsigėrimą ir dažiklių fiksaciją. | Gali būti netaikoma dažant tamsiais atspalviais. |
| c) | Minimalus chromatų naudojimas | Kai natrio arba kalio dichromatą leidžiama naudoti kaip kandiką, dichromatai dozuojami atsižvelgiant į vilnos sugeriamą dažų kiekį. Dažymo parametrai (pvz., dažymo skysčio pH ir temperatūra) optimizuojami siekiant užtikrinti, kad būtų sugerta kuo daugiau dažymo skysčio. | Taikoma visuotinai. |

42 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Optimalus dažymas aktyviaisiais dažikliais

Vilna dažoma aktyviaisiais dažikliais, nenaudojant chromo kandiko.

Taikoma visuotinai.

b)

Optimalus dažymas metalų kompleksiniais dažikliais

Dažymas metalų kompleksiniais dažikliais atliekamas optimaliomis sąlygomis, atsižvelgiant į pH, naudojamas pagalbines medžiagas ir rūgštį, siekiant padidinti dažymo skysčio įsigėrimą ir dažiklių fiksaciją.

Gali būti netaikoma dažant tamsiais atspalviais.

c)

Minimalus chromatų naudojimas

Kai natrio arba kalio dichromatą leidžiama naudoti kaip kandiką, dichromatai dozuojami atsižvelgiant į vilnos sugeriamą dažų kiekį. Dažymo parametrai (pvz., dažymo skysčio pH ir temperatūra) optimizuojami siekiant užtikrinti, kad būtų sugerta kuo daugiau dažymo skysčio.

Taikoma visuotinai.

| 43 GPGB. | Siekiant sumažinti dažant poliesterį dispersiniais dažikliais į vandenį išmetamų teršalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Periodinis dažymas nenaudojant dažiklių nešiklių | Poliesterių ir poliesterių mišinių be vilnos periodinis dažymas atliekamas aukštoje temperatūroje (pvz., 130 °C) nenaudojant dažiklių. | Taikoma visuotinai. |
| b) | Aplinkai nekenksmingų dažiklių nešiklių naudojimas atliekant periodinį dažymą | Poliesterio ir vilnos mišinių periodinis dažymas atliekamas naudojant chloro neturinčius ir biologiškai skaidžius dažiklių nešiklius. |
| c) | Optimali neužfiksuotų dažiklių desorbcija atliekant periodinį dažymą | Tai yra:






  — | desorbcijos spartintuvo, kurio pagrindą sudaro karboksirūgšties dariniai, naudojimas, |

43 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Periodinis dažymas nenaudojant dažiklių nešiklių

Poliesterių ir poliesterių mišinių be vilnos periodinis dažymas atliekamas aukštoje temperatūroje (pvz., 130 °C) nenaudojant dažiklių.

Taikoma visuotinai.

b)

Aplinkai nekenksmingų dažiklių nešiklių naudojimas atliekant periodinį dažymą

Poliesterio ir vilnos mišinių periodinis dažymas atliekamas naudojant chloro neturinčius ir biologiškai skaidžius dažiklių nešiklius.

c)

Optimali neužfiksuotų dažiklių desorbcija atliekant periodinį dažymą

Tai yra:

—

desorbcijos spartintuvo, kurio pagrindą sudaro karboksirūgšties dariniai, naudojimas,

| — | reduktoriaus, kuris gali būti naudojamas rūgštinėmis panaudoto dažymo skysčio sąlygomis, naudojimas, |
| --- | --- |

—

reduktoriaus, kuris gali būti naudojamas rūgštinėmis panaudoto dažymo skysčio sąlygomis, naudojimas,

| — | dispersinių dažiklių, kurie šarminėmis sąlygomis gali būti desorbuojami ne redukuojant, o hidrolizuojant, naudojimas. |
| --- | --- |

—

dispersinių dažiklių, kurie šarminėmis sąlygomis gali būti desorbuojami ne redukuojant, o hidrolizuojant, naudojimas.

Reduktoriaus, kurį galima naudoti rūgštinėmis sąlygomis, naudojimas gali būti netaikomas poliesterio ir elastano mišiniams.

Dažiklių, kuriuos galima desorbuoti šarminėmis sąlygomis, naudojimas gali būti ribotas dėl gaminio savybių (pvz., spalvos atsparumo ir atspalvio).

1.6.   
  GPGB išvados dėl marginimo

Šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados dėl marginimo, jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

| 44 GPGB. | Siekiant sumažinti suvartojamo vandens kiekį ir susidarančių nuotekų kiekį, GPGB yra optimizuoti marginimo įrangos valymą. |
| --- | --- |

44 GPGB.

Aprašymas

Tai yra:

| — | mechaninis marginimo pastos pašalinimas, |
| --- | --- |

—

mechaninis marginimo pastos pašalinimas,

| — | automatinis valymo vandens tiekimo paleidimas ir sustabdymas, |
| --- | --- |

—

automatinis valymo vandens tiekimo paleidimas ir sustabdymas,

| — | pakartotinis valymo vandens panaudojimas ir (arba) recirkuliacija (žr. 10 GPGB i punktą). |
| --- | --- |

—

pakartotinis valymo vandens panaudojimas ir (arba) recirkuliacija (žr. 10 GPGB i punktą).

| 45 GPGB. | Siekiant išteklius naudoti efektyviai, GPGB yra taikyti toliau nurodytų metodų derinį.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Marginimo technologijos parinkimas |
| a) | Skaitmeninis rašalinis marginimas | Kompiuteriu valdomas dažiklių įpurškimas į tekstilės medžiagas. | Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams. |
| b) | Perkeliamasis marginimas ant sintetinių tekstilės medžiagų | Raštas / piešinys pirmiausia atspaudžiamas ant tarpinio substrato (pvz., popieriaus) naudojant pasirinktus dispersinius dažiklius, o vėliau, veikiant aukštai temperatūrai ir slėgiui, perkeliamas ant audinio. |
| Projektavimo ir eksploatavimo metodas |
| c) | Optimalus marginimo pastos naudojimas | Tai yra:






  — | marginimo pastos tiekimo sistemos tūrio sumažinimas (pvz., vamzdžių ilgio ir skersmens sumažinimas), |

45 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

Marginimo technologijos parinkimas

a)

Skaitmeninis rašalinis marginimas

Kompiuteriu valdomas dažiklių įpurškimas į tekstilės medžiagas.

Taikoma tik naujiems arba rekonstruojamiems įrenginiams.

b)

Perkeliamasis marginimas ant sintetinių tekstilės medžiagų

Raštas / piešinys pirmiausia atspaudžiamas ant tarpinio substrato (pvz., popieriaus) naudojant pasirinktus dispersinius dažiklius, o vėliau, veikiant aukštai temperatūrai ir slėgiui, perkeliamas ant audinio.

Projektavimo ir eksploatavimo metodas

c)

Optimalus marginimo pastos naudojimas

Tai yra:

—

marginimo pastos tiekimo sistemos tūrio sumažinimas (pvz., vamzdžių ilgio ir skersmens sumažinimas),

| — | tolygaus pastos paskirstymo per visą marginimo mašinos plotą užtikrinimas, |
| --- | --- |

—

tolygaus pastos paskirstymo per visą marginimo mašinos plotą užtikrinimas,

| — | marginimo pastos tiekimo nutraukimas prieš pat spausdinimo pabaigą, |
| --- | --- |

—

marginimo pastos tiekimo nutraukimas prieš pat spausdinimo pabaigą,

| — | marginimo pastos pridėjimas rankiniu būdu, kai jos naudojama nedaug. |
| --- | --- |

—

marginimo pastos pridėjimas rankiniu būdu, kai jos naudojama nedaug.

Taikoma visuotinai.

Marginimo pastos atgavimas ir pakartotinis naudojimas

d)

Marginimo pastos likučių atgavimas atliekant rotacinį trafaretinį spausdinimą

Marginimo pastos likučiai tiekimo sistemoje išstumiami atgal į pradinę talpyklą.

Taikomumas esamiems įrenginiams gali būti ribotas dėl įrangos.

e)

Marginimo pastos likučių pakartotinis naudojimas

Marginimo pastos likučiai surenkami, surūšiuojami pagal tipą, saugomi ir pakartotinai panaudojami.

Marginimo pastos pakartotinio naudojimo mastas priklauso nuo jos gendamumo.

Taikoma visuotinai.

| 46 GPGB. | Siekiant užkirsti kelią amoniako išmetimui į orą ir nuotekų, kuriose yra karbamido, susidarymui marginant aktyviaisiais dažikliais ant celiuliozinių medžiagų, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų.








  Metodas | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| a) | Karbamido kiekio marginimo pastose mažinimas | Marginama sumažinus karbamido kiekį marginimo pastose ir kontroliuojant tekstilės medžiagų drėgmės kiekį. |
| b) | Dviejų etapų marginimas | Marginimas atliekamas be karbamido dviem dažymo pliusuotėje etapais, tarp kurių atliekamas tarpinis džiovinimas ir pridedama fiksatorių (pvz., natrio silikato). |

46 GPGB.

Metodas

Aprašymas

a)

Karbamido kiekio marginimo pastose mažinimas

Marginama sumažinus karbamido kiekį marginimo pastose ir kontroliuojant tekstilės medžiagų drėgmės kiekį.

b)

Dviejų etapų marginimas

Marginimas atliekamas be karbamido dviem dažymo pliusuotėje etapais, tarp kurių atliekamas tarpinis džiovinimas ir pridedama fiksatorių (pvz., natrio silikato).

| 47 GPGB. | Siekiant sumažinti marginant pigmentais į orą išmetamų organinių junginių (pvz., formaldehido) ir amoniako kiekį, GPGB yra naudoti marginimo chemines medžiagas, pasižyminčias geresnėmis aplinkosauginėmis savybėmis. |
| --- | --- |

47 GPGB.

Aprašymas

Tai yra:

| — | tirštikliai, kuriuose nėra lakiųjų organinių junginių arba jų yra nedaug, |
| --- | --- |

—

tirštikliai, kuriuose nėra lakiųjų organinių junginių arba jų yra nedaug,

| — | fiksatoriai, kurių formaldehido išsiskyrimo potencialas nedidelis, |
| --- | --- |

—

fiksatoriai, kurių formaldehido išsiskyrimo potencialas nedidelis,

| — | rišikliai, kuriuose yra mažas amoniako kiekis ir kurių formaldehido išsiskyrimo potencialas nedidelis. |
| --- | --- |

—

rišikliai, kuriuose yra mažas amoniako kiekis ir kurių formaldehido išsiskyrimo potencialas nedidelis.

1.7.   
  GPGB išvados dėl apdailos

Šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados dėl apdailos etapo; jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

1.7.1.   Lengvos priežiūros apdaila

| 48 GPGB. | Siekiant sumažinti į orą išmetamo formaldehido kiekį, susidarantį atliekant tekstilės medžiagų, pagamintų iš celiuliozinių pluoštų ir (arba) celiuliozinių ir sintetinių pluoštų mišinių, lengvos priežiūros apdailą, GPGB yra naudoti skersinius ryšius sudarančias medžiagas, kurios neturi formaldehido išsiskyrimo potencialo arba kurių formaldehido išsiskyrimo potencialas yra nedidelis. |
| --- | --- |

48 GPGB.

1.7.2.   Minkštinimas

| 49 GPGB. | Siekiant padidinti bendrą minkštinimo aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų.








  Metodas | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| a) | Minkštinimo medžiagų naudojimas mažais kiekiais | Žr. 1.9.4 skirsnį.
  Minkštinimo medžiagos nededamos į dažymo skystį, bet panaudojamos atskirame proceso etape pliusuojant, purškiant arba naudojant putas. |
| b) | Tekstilės medžiagų minkštinimas fermentais | Žr. 16 GPGB c punktą.
  Fermentai naudojami minkštinant, galimai kartu atliekant plovimą ir dažymą. |

49 GPGB.

Metodas

Aprašymas

a)

Minkštinimo medžiagų naudojimas mažais kiekiais

Žr. 1.9.4 skirsnį.

Minkštinimo medžiagos nededamos į dažymo skystį, bet panaudojamos atskirame proceso etape pliusuojant, purškiant arba naudojant putas.

b)

Tekstilės medžiagų minkštinimas fermentais

Žr. 16 GPGB c punktą.

Fermentai naudojami minkštinant, galimai kartu atliekant plovimą ir dažymą.

1.7.3.   Apdaila antipirenais

| 50 GPGB. | Siekiant pagerinti bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, visų pirma užkirsti kelią atliekant apdailą antipirenais į aplinką išmetamiems teršalams ir atliekoms arba sumažinti jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną arba abu toliau nurodytus metodus, pirmenybę teikiant a metodui.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Tekstilės medžiagų, pasižyminčių būdingomis antipireninėmis savybėmis, naudojimas | Naudojamos tekstilės medžiagos, kurių nereikia apdirbti antipirenais. | Taikomumas gali būti ribotas dėl gaminio savybių (pvz., liepsnos slopinimo gebos). |
| b) | Antipirenų parinkimas | Antipirenai parenkami atsižvelgiant į:






  — | su jais susijusią riziką, visų pirma patvarumo ir toksiškumo požiūriu, įskaitant galimybę juos pakeisti (pvz., brominti antipirenai, žr. 14 GPGB I punkto d papunktį), |

50 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Tekstilės medžiagų, pasižyminčių būdingomis antipireninėmis savybėmis, naudojimas

Naudojamos tekstilės medžiagos, kurių nereikia apdirbti antipirenais.

Taikomumas gali būti ribotas dėl gaminio savybių (pvz., liepsnos slopinimo gebos).

b)

Antipirenų parinkimas

Antipirenai parenkami atsižvelgiant į:

—

su jais susijusią riziką, visų pirma patvarumo ir toksiškumo požiūriu, įskaitant galimybę juos pakeisti (pvz., brominti antipirenai, žr. 14 GPGB I punkto d papunktį),

| — | apdorojamų tekstilės medžiagų sudėtį ir formą, |
| --- | --- |

—

apdorojamų tekstilės medžiagų sudėtį ir formą,

| — | gaminio savybes (pvz., kombinuotą atsparumą ugniai ir atsparumą riebalams / vandeniui / nešvarumams, atsparumą skalbimui). |
| --- | --- |

—

gaminio savybes (pvz., kombinuotą atsparumą ugniai ir atsparumą riebalams / vandeniui / nešvarumams, atsparumą skalbimui).

Taikoma visuotinai.

1.7.4.   Apdaila vandenį, riebalus ir nešvarumus atstumiančiomis medžiagomis

| 51 GPGB. | Siekiant pagerinti bendrą aplinkosauginį veiksmingumą, visų pirma užkirsti kelią atliekant apdailą vandenį, riebalus ir nešvarumus atstumiančiomis medžiagomis į aplinką išmetamiems teršalams ir atliekoms arba sumažinti jų kiekį, GPGB yra naudoti geresnio aplinkosauginio veiksmingumo riebalus, vandenį ir nešvarumus atstumiančias medžiagas. |
| --- | --- |

51 GPGB.

Aprašymas

Riebalus, vandenį ir nešvarumus atstumiančios medžiagos parenkamos atsižvelgiant į:

| — | su jomis susijusią riziką, visų pirma patvarumo ir toksiškumo požiūriu, įskaitant galimybę jas pakeisti (pvz., PFAS, žr. 14 GPGB I punkto d papunktį), |
| --- | --- |

—

su jomis susijusią riziką, visų pirma patvarumo ir toksiškumo požiūriu, įskaitant galimybę jas pakeisti (pvz., PFAS, žr. 14 GPGB I punkto d papunktį),

| — | apdorojamų tekstilės medžiagų sudėtį ir formą, |
| --- | --- |

—

apdorojamų tekstilės medžiagų sudėtį ir formą,

| — | gaminio savybes (pvz., bendrą atsparumą riebalams, vandeniui, nešvarumams ir atsparumą ugniai). |
| --- | --- |

—

gaminio savybes (pvz., bendrą atsparumą riebalams, vandeniui, nešvarumams ir atsparumą ugniai).

1.7.5.   Vilnos apdaila, apsauganti nuo susitraukimo

| 52 GPGB. | Siekiant sumažinti teršalų kiekį, išmetamą į vandenį atliekant vilnos apdailą, apsaugančią nuo susitraukimo, GPGB yra naudoti nuo vėlimosi apsaugančias chemines medžiagas, kuriose nėra chloro. |
| --- | --- |

52 GPGB.

Aprašymas

Atliekant vilnos apdailą, apsaugančią nuo susitraukimo, naudojamos peroksimonosulfato rūgšties neorganinės druskos.

Taikomumas

Taikomumas gali būti ribotas dėl gaminio savybių (pvz., susitraukimo).

1.7.6.   Apsauga nuo iškandijimo

| 53 GPGB. | Siekiant sumažinti sunaudojamų nuo kandžių apsaugančių medžiagų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.









  Metodas | Aprašymas | Taikomumas |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Pagalbinių dažymo medžiagų parinkimas | Kai nuo kandžių apsaugančių medžiagų dedama tiesiai į dažymo skystį, parenkamos pagalbinės dažymo medžiagos (pvz., lygikliai), kurios netrukdo pasisavinti nuo kandžių apsaugančių medžiagų. | Taikoma visuotinai. |
| b) | Nuo kandžių apsaugančių medžiagų naudojimas mažais kiekiais | žr. 1.9.4 skirsnį.
  Jei purškiama, iš tekstilės medžiagų perteklinis nuo kandžių apsaugantis tirpalas atgaunamas centrifuguojant ir panaudojamas pakartotinai. | Taikoma visuotinai. |

53 GPGB.

Metodas

Aprašymas

Taikomumas

a)

Pagalbinių dažymo medžiagų parinkimas

Kai nuo kandžių apsaugančių medžiagų dedama tiesiai į dažymo skystį, parenkamos pagalbinės dažymo medžiagos (pvz., lygikliai), kurios netrukdo pasisavinti nuo kandžių apsaugančių medžiagų.

Taikoma visuotinai.

b)

Nuo kandžių apsaugančių medžiagų naudojimas mažais kiekiais

žr. 1.9.4 skirsnį.

Jei purškiama, iš tekstilės medžiagų perteklinis nuo kandžių apsaugantis tirpalas atgaunamas centrifuguojant ir panaudojamas pakartotinai.

Taikoma visuotinai.

1.8.   
  GPGB išvados dėl laminavimo

Šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados dėl laminavimo; jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1.1 skirsnyje.

| 54 GPGB. | Siekiant sumažinti laminuojant į orą išmetamų organinių junginių kiekį, GPGB yra vietoj liepsninio laminavimo taikyti lydalinį laminavimą. |
| --- | --- |

54 GPGB.

Aprašymas

Išlydyti polimerai ant tekstilės medžiagų dedami nenaudojant ugnies.

Taikomumas

Gali būti netaikoma plonoms tekstilės medžiagoms ir taikomumas gali būti ribotas dėl laminato ir tekstilės medžiagų sukibimo stiprumo.

1.9.   
  Metodų aprašymas

1.9.1.   Technologinių cheminių medžiagų parinkimo, į orą išmetamų teršalų prevencijos arba jų kiekio mažinimo metodas

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| Išmetamųjų teršalų faktoriai | Išmetamųjų teršalų faktoriai – tai reprezentatyvios vertės, kuriomis siekiama susieti išmetamos medžiagos kiekį su procesu, susijusiu su tos medžiagos išmetimu. Išmetamųjų teršalų faktoriai nustatomi atlikus išmetamųjų teršalų matavimus pagal iš anksto nustatytą protokolą, atsižvelgiant į tekstilės medžiagas ir etalonines apdorojimo sąlygas (pvz., kietinimo laiką ir temperatūrą). Jie išreiškiami kaip išmestos medžiagos masės ir tekstilės medžiagų, apdorotų etaloninėmis apdorojimo sąlygomis, masės santykis (pvz., gramai organinės anglies, išmestos vienam kilogramui apdorotų tekstilės medžiagų, kai išmetamųjų dujų srautas yra 20 m3/h). Atsižvelgiama į technologinių cheminių medžiagų mišinio kiekį, pavojingas savybes ir sudėtį bei į tai, kaip tekstilės medžiaga jas sugeria (įmirkį). |

Metodas

Aprašymas

Išmetamųjų teršalų faktoriai

Išmetamųjų teršalų faktoriai – tai reprezentatyvios vertės, kuriomis siekiama susieti išmetamos medžiagos kiekį su procesu, susijusiu su tos medžiagos išmetimu. Išmetamųjų teršalų faktoriai nustatomi atlikus išmetamųjų teršalų matavimus pagal iš anksto nustatytą protokolą, atsižvelgiant į tekstilės medžiagas ir etalonines apdorojimo sąlygas (pvz., kietinimo laiką ir temperatūrą). Jie išreiškiami kaip išmestos medžiagos masės ir tekstilės medžiagų, apdorotų etaloninėmis apdorojimo sąlygomis, masės santykis (pvz., gramai organinės anglies, išmestos vienam kilogramui apdorotų tekstilės medžiagų, kai išmetamųjų dujų srautas yra 20 m3/h). Atsižvelgiama į technologinių cheminių medžiagų mišinio kiekį, pavojingas savybes ir sudėtį bei į tai, kaip tekstilės medžiaga jas sugeria (įmirkį).

1.9.2.   Į orą išmetamų teršalų kiekio mažinimo metodai

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| Adsorbcija | Teršalų pašalinimas iš išmetamųjų dujų srauto juos sulaikant ant kieto paviršiaus (kaip adsorbentas paprastai naudojama aktyvuota anglis). Adsorbcija gali būti regeneracinė arba neregeneracinė.
  Neregeneracinės adsorbcijos atveju panaudotas adsorbentas nėra regeneruojamas – jis šalinamas.
  Regeneracinės adsorbcijos atveju adsorbuota medžiaga desorbuojama, pvz., garais (dažnai proceso vietoje), ir naudojama pakartotinai arba šalinama, o adsorbentas naudojamas pakartotinai. Kai adsorbcija vyksta nepertraukiamai, paprastai vienu metu naudojami daugiau nei du adsorberiai, vienas iš jų naudojamas desorbcijai. |
| Kondensacija | Kondensacija – metodas, kurį taikant organinių ir neorganinių junginių garai iš išmetamųjų dujų srauto pašalinami jo temperatūrą sumažinant žemiau rasos taško. |
| Ciklonas | Įranga, kuria dulkės iš išmetamųjų dujų srauto šalinamos išcentrine jėga, paprastai kūgio formos kameroje. |
| Elektrostatinis nusodintuvas | Elektrostatinių nusodintuvų veikimo principas – kietosios dalelės įelektrinamos ir atskiriamos elektriniu lauku. Elektrostatinius nusodintuvus galima naudoti labai įvairiomis sąlygomis. Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo veiksmingumas gali priklausyti nuo elektrostatinių laukų skaičiaus, išlaikymo trukmės (dydžio) ir prieš nusodintuvą įrengtų dalelių šalinimo įtaisų. Paprastai juose naudojami du–penki laukai. Elektrostatiniai nusodintuvai gali būti sausieji ir šlapieji, priklausomai nuo to, kaip nuo elektrodų surenkamos dulkės. |
| Terminė oksidacija | Išmetamosiose dujose esančių degiųjų dujų ir odorantų oksidavimas, degimo kameroje įkaitinus teršalų ir oro ar deguonies mišinį iki aukštesnės nei savaiminio užsidegimo temperatūros ir palaikant aukštą temperatūrą pakankamai ilgai, kad jis sudegtų ir virstų anglies dioksidu ir vandeniu. |
| Šlapiasis dujų valymas | Vykstant masės pernašai į vandenį arba vandeninį tirpalą, iš išmetamųjų dujų srauto šalinami dujiniai arba dalelių pavidalo teršalai. Gali vykti ir cheminė reakcija (pvz., rūgštiniame arba šarminiame dujų plautuve). |

Metodas

Aprašymas

Adsorbcija

Teršalų pašalinimas iš išmetamųjų dujų srauto juos sulaikant ant kieto paviršiaus (kaip adsorbentas paprastai naudojama aktyvuota anglis). Adsorbcija gali būti regeneracinė arba neregeneracinė.

Neregeneracinės adsorbcijos atveju panaudotas adsorbentas nėra regeneruojamas – jis šalinamas.

Regeneracinės adsorbcijos atveju adsorbuota medžiaga desorbuojama, pvz., garais (dažnai proceso vietoje), ir naudojama pakartotinai arba šalinama, o adsorbentas naudojamas pakartotinai. Kai adsorbcija vyksta nepertraukiamai, paprastai vienu metu naudojami daugiau nei du adsorberiai, vienas iš jų naudojamas desorbcijai.

Kondensacija

Kondensacija – metodas, kurį taikant organinių ir neorganinių junginių garai iš išmetamųjų dujų srauto pašalinami jo temperatūrą sumažinant žemiau rasos taško.

Ciklonas

Įranga, kuria dulkės iš išmetamųjų dujų srauto šalinamos išcentrine jėga, paprastai kūgio formos kameroje.

Elektrostatinis nusodintuvas

Elektrostatinių nusodintuvų veikimo principas – kietosios dalelės įelektrinamos ir atskiriamos elektriniu lauku. Elektrostatinius nusodintuvus galima naudoti labai įvairiomis sąlygomis. Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo veiksmingumas gali priklausyti nuo elektrostatinių laukų skaičiaus, išlaikymo trukmės (dydžio) ir prieš nusodintuvą įrengtų dalelių šalinimo įtaisų. Paprastai juose naudojami du–penki laukai. Elektrostatiniai nusodintuvai gali būti sausieji ir šlapieji, priklausomai nuo to, kaip nuo elektrodų surenkamos dulkės.

Terminė oksidacija

Išmetamosiose dujose esančių degiųjų dujų ir odorantų oksidavimas, degimo kameroje įkaitinus teršalų ir oro ar deguonies mišinį iki aukštesnės nei savaiminio užsidegimo temperatūros ir palaikant aukštą temperatūrą pakankamai ilgai, kad jis sudegtų ir virstų anglies dioksidu ir vandeniu.

Šlapiasis dujų valymas

Vykstant masės pernašai į vandenį arba vandeninį tirpalą, iš išmetamųjų dujų srauto šalinami dujiniai arba dalelių pavidalo teršalai. Gali vykti ir cheminė reakcija (pvz., rūgštiniame arba šarminiame dujų plautuve).

1.9.3.   Į vandenį išleidžiamų teršalų kiekio mažinimo metodai

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| Valymas aktyviuoju dumblu | Biologinė ištirpusių organinių teršalų oksidacija deguonimi, naudojantis mikroorganizmų medžiagų apykaita. Kai nuotekose yra ištirpusio deguonies (kurio įleidžiama oro pavidalu arba gryno), organiniai komponentai suskaidomi į anglies dioksidą ir vandenį arba kitus metabolitus ir biomasę (t. y. aktyvųjį dumblą). Mikroorganizmai laikosi nuotekų suspensijoje, o visas mišinys aeruojamas mechaniškai. Aktyviojo dumblo mišinys išleidžiamas į skirtuvą, iš kurio dumblas grąžinamas į aeravimo rezervuarą. |
| Adsorbcija | Atskyrimo metodas, kurį taikant skystyje (t. y. nuotekose) esantys junginiai sulaikomi ant kietojo paviršiaus (paprastai aktyvintųjų anglių). |
| Anaerobinis apdorojimas | Biologinė ištirpusių organinių ir neorganinių teršalų transformacija nesant deguonies, naudojantis mikroorganizmų medžiagų apykaita. Transformacijos produktai, be kita ko, yra metanas, anglies dioksidas ir sulfidas. Procesas vyksta hermetiškame maišomame reaktoriuje.
  Dažniausiai naudojami šie reaktorių tipai:






  — | anaerobinis kontaktinis reaktorius, |

Metodas

Aprašymas

Valymas aktyviuoju dumblu

Biologinė ištirpusių organinių teršalų oksidacija deguonimi, naudojantis mikroorganizmų medžiagų apykaita. Kai nuotekose yra ištirpusio deguonies (kurio įleidžiama oro pavidalu arba gryno), organiniai komponentai suskaidomi į anglies dioksidą ir vandenį arba kitus metabolitus ir biomasę (t. y. aktyvųjį dumblą). Mikroorganizmai laikosi nuotekų suspensijoje, o visas mišinys aeruojamas mechaniškai. Aktyviojo dumblo mišinys išleidžiamas į skirtuvą, iš kurio dumblas grąžinamas į aeravimo rezervuarą.

Adsorbcija

Atskyrimo metodas, kurį taikant skystyje (t. y. nuotekose) esantys junginiai sulaikomi ant kietojo paviršiaus (paprastai aktyvintųjų anglių).

Anaerobinis apdorojimas

Biologinė ištirpusių organinių ir neorganinių teršalų transformacija nesant deguonies, naudojantis mikroorganizmų medžiagų apykaita. Transformacijos produktai, be kita ko, yra metanas, anglies dioksidas ir sulfidas. Procesas vyksta hermetiškame maišomame reaktoriuje.

Dažniausiai naudojami šie reaktorių tipai:

—

anaerobinis kontaktinis reaktorius,

| — | vertikalaus skverbimosi per anaerobinį dumblo sluoksnį reaktorius, |
| --- | --- |

—

vertikalaus skverbimosi per anaerobinį dumblo sluoksnį reaktorius,

| — | reaktorius su nejudamuoju sluoksniu, |
| --- | --- |

—

reaktorius su nejudamuoju sluoksniu,

| — | reaktorius su besiplečiančiu sluoksniu. |
| --- | --- |

—

reaktorius su besiplečiančiu sluoksniu.

Cheminė oksidacija

Organiniai junginiai oksiduojami juos paverčiant ne tokiais žalingais ir lengviau biologiškai skaidomais junginiais. Metodai apima drėgnąją oksidaciją arba oksidaciją ozonu arba vandenilio peroksidu, kuriai paskatinti gali būti naudojami katalizatoriai arba UV spinduliuotė. Cheminė oksidacija taip pat naudojama siekiant suskaidyti nemalonų kvapą, skonį ir spalvą lemiančius organinius junginius bei dezinfekavimo tikslais.

Cheminė redukcija

Cheminė redukcija yra teršalų vertimas naudojant cheminius reduktorius į ne tokius žalingus junginius.

Koaguliacija ir flokuliacija

Koaguliacija ir flokuliacija naudojamos nuotekose skendinčioms kietosioms dalelėms atskirti ir dažnai atliekamos vienas po kito einančiais etapais. Koaguliacija atliekama pridedant koaguliantų, kurių krūvis priešingas skendinčių kietųjų dalelių krūviui. Flokuliacija atliekama pridedant polimerų, kad vieni su kitais susidūrę labai maži dribsneliai sukibtų į didesnius dribsnius. Tada susidarę dribsniai atskiriami sedimentacijos, flotacijos oru arba filtravimo metodu.

Išlyginimas

Srautų ir teršalų apkrovų balansavimas naudojant rezervuarus ir kitus valdymo metodus.

Garinimas

Distiliacijos naudojimas vandeniniams aukštos virimo temperatūros medžiagų tirpalams koncentruoti tolesnio panaudojimo, apdorojimo arba šalinimo (pvz., sudeginant nuotekas) tikslais perkeliant vandenį į garų fazę. Paprastai atliekamas daugiapakopiuose blokuose su didėjančiu vakuumu, kad reikėtų mažiau energijos. Vandens garai kondensuojami, kad vandenį būtų galima pakartotinai panaudoti arba išleisti į nuotekas.

Filtravimas

Nuotekose esančių kietųjų medžiagų atskyrimas leidžiant jas per akytą terpę, pvz., filtravimas smėliu arba membraninis filtravimas (žr. toliau pateiktą membraninio filtravimo metodą).

Flotacija

Nuotekose esančių kietųjų ar skystųjų dalelių atskyrimas joms prikimbant prie dujų, paprastai oro, burbuliukų. Plūdriosios dalelės kaupiasi vandens paviršiuje ir surenkamos graibštais.

Membraninis bioreaktorius

Valymo aktyviuoju dumblu ir membraninio filtravimo derinys. Naudojami du variantai: a) išorinis recirkuliacijos tarp aktyviojo dumblo rezervuaro ir membraninio modulio kontūras ir b) membraninio modulio panardinimas į aeruojamą aktyviojo dumblo rezervuarą, kai nuotekos filtruojamos per tuščiavidurio pluošto membraną, o biomasė lieka rezervuare.

Membraninis filtravimas

Mikrofiltravimas, ultrafiltravimas, nanofiltravimas ir atvirkštinis osmosas yra membraninio filtravimo procesai, kuriems vykstant vienoje membranos pusėje sulaikomi ir koncentruojami nuotekose esantys teršalai, kaip antai skendinčios dalelės ir koloidinės dalelės. Jie skiriasi membranos porų dydžiu ir hidrostatiniu slėgiu.

Neutralizavimas

Nuotekų pH koregavimas, pridedant cheminių medžiagų, iki neutralaus lygio (maždaug 7). pH didinti gali būti naudojamas natrio hidroksidas (NaOH) arba kalcio hidroksidas (Ca(OH)2), o pH mažinti gali būti naudojama sieros rūgštis (H2SO4), druskos rūgštis (HCl) arba anglies dioksidas (CO2). Kai kurie teršalai neutralizuojant gali nusėsti kaip netirpūs junginiai.

Nitrifikacija / denitrifikacija

Dvipakopis procesas, paprastai taikomas biologinio nuotekų valymo įrenginiuose. Pirmasis etapas – aerobinė nitrifikacija, kai mikroorganizmai oksiduoja amonį (NH4
  +) į tarpinį nitritą (NO2
  -), kuris tada oksiduojamas į nitratą (NO3
  -). Vėliau vyksta bedeguonė denitrifikacija, kai mikroorganizmai chemiškai redukuoja nitratą į dujinį azotą.

Alyvos ir vandens atskyrimas

Alyvos ir vandens atskyrimas ir po to neemulsinės alyvos pašalinimas gravitacinio atskyrimo metodu, naudojant atskyrimo įrangą arba suardant emulsiją (naudojant emulsiją ardančias chemines medžiagas, kaip antai metalų druskas, mineralines rūgštis, adsorbentus ir organinius polimerus).

Sijojimas ir smėlio atskyrimas

Vandens ir netirpių teršalų, tokių kaip smėlis, pluoštas, pūkai ar kitos stambios medžiagos, atskyrimas nuo tekstilės nuotekų filtruojant per sietus arba sunkio jėga nusodinant smėlio kamerose.

Nusodinimas

Ištirpusių teršalų pavertimas netirpiais junginiais pridedant nusodiklių. Susidariusios kietosios nuosėdos vėliau atskiriamos sedimentacijos, flotacijos oru arba filtravimo būdu.

Sedimentacija

Skendinčių kietųjų dalelių atskyrimas veikiant sunkio jėga.

1.9.4.   Vandens, energijos ir cheminių medžiagų suvartojimo mažinimo būdai.

| Metodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| Šaltasis tolydinis apdorojimas pliusuotėje | Atliekant šaltąjį tolydinį apdorojimą pliusuotėje, audinys technologiniu skysčiu apdorojamas pliusuotėje (pvz., su fuliaru) ir impregnuotas audinys ilgą laiką lėtai sukamas kambario temperatūroje. Taikant šį metodą galima sumažinti suvartojamą cheminių medžiagų kiekį ir nereikia atlikti vėlesnių etapų, pavyzdžiui, terminio fiksavimo, todėl sumažėja energijos suvartojimas. |
| Mažo vonios modulio sistemos (periodiniams procesams) | Mažą vonios modulį galima pasiekti gerinant tekstilės medžiagų ir technologinio skysčio sąlytį (pvz., sukuriant turbulenciją technologiniame skystyje), vykdant pažangią proceso stebėseną, gerinant technologinio skysčio dozavimą ir naudojimą (pvz., išsklaidant arba purškiant) ir vengiant technologinio skysčio susimaišymo su plovimo ar skalavimo vandeniu. |
| Mažatūrės sistemos (nenutrūkstamiems procesams) | Audinys technologiniu skysčiu impregnuojamas purškiant, siurbiant vakuumu per audinį, naudojant putas, pliusuojant, taip pat panardinant į technologinį skystį, esantį tarp dviejų volų arba į sumažinto tūrio rezervuarus ir kt. |

Metodas

Aprašymas

Šaltasis tolydinis apdorojimas pliusuotėje

Atliekant šaltąjį tolydinį apdorojimą pliusuotėje, audinys technologiniu skysčiu apdorojamas pliusuotėje (pvz., su fuliaru) ir impregnuotas audinys ilgą laiką lėtai sukamas kambario temperatūroje. Taikant šį metodą galima sumažinti suvartojamą cheminių medžiagų kiekį ir nereikia atlikti vėlesnių etapų, pavyzdžiui, terminio fiksavimo, todėl sumažėja energijos suvartojimas.

Mažo vonios modulio sistemos (periodiniams procesams)

Mažą vonios modulį galima pasiekti gerinant tekstilės medžiagų ir technologinio skysčio sąlytį (pvz., sukuriant turbulenciją technologiniame skystyje), vykdant pažangią proceso stebėseną, gerinant technologinio skysčio dozavimą ir naudojimą (pvz., išsklaidant arba purškiant) ir vengiant technologinio skysčio susimaišymo su plovimo ar skalavimo vandeniu.

Mažatūrės sistemos (nenutrūkstamiems procesams)

Audinys technologiniu skysčiu impregnuojamas purškiant, siurbiant vakuumu per audinį, naudojant putas, pliusuojant, taip pat panardinant į technologinį skystį, esantį tarp dviejų volų arba į sumažinto tūrio rezervuarus ir kt.

---

(1)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(2)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(3)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(4)  Jei dėl ėminių ėmimo ar analizės apribojimų ir (arba) veiklos sąlygų 30 minučių trukmės ėminių ėmimo / matavimo laikotarpis ir (arba) trijų vienas po kito atliktų ėminių ėmimų / matavimų vidutinė vertė netinka, gali būti taikoma reprezentatyvesnė ėminių ėmimo / matavimo procedūra.

(5)  Stebėsena taikoma tik tada, kai atitinkama (-os) medžiaga (-os) / parametras (-ai) (įskaitant medžiagų grupes arba atskiras medžiagas medžiagų grupėje) nuotekų sraute identifikuojami kaip svarbūs remiantis 2 GPGB nurodytu įvedinių ir išvedinių aprašu.

(6)  Jeigu nuotekos išleidžiamos netiesiogiai, o tolesnis nuotekų valymo įrenginys yra suprojektuotas ir tinkamai įrengtas mažinti atitinkamų teršalų kiekį, stebėsenos dažnį galima sumažinti iki vieno karto kas tris mėnesius.

(7)  Stebėsena vykdoma tik tuo atveju, jei nuotekos išleidžiamos tiesiogiai.

(8)  BOA stebėsena ir ChDS stebėsena – alternatyvos. Pageidautina rinktis BOA stebėseną, nes ją atliekant nereikia naudoti labai toksiškų junginių.

(9)  Jeigu nuotekos išleidžiamos netiesiogiai, o tolesnis nuotekų valymo įrenginys yra suprojektuotas ir tinkamai įrengtas mažinti atitinkamų teršalų kiekį, stebėsenos dažnį galima sumažinti iki vieno karto kas šešis mėnesius.

(10)  Jei įrodoma, kad išmetamų teršalų kiekis yra pakankamai stabilus, stebėsenos dažnį galima sumažinti iki vieno karto per mėnesį.

(11)  Jeigu nuotekos išleidžiamos netiesiogiai, o tolesnis nuotekų valymo įrenginys yra suprojektuotas ir tinkamai įrengtas mažinti atitinkamų teršalų kiekį, stebėsenos dažnį galima sumažinti iki vieno karto per mėnesį.

(12)  Nuotekų charakterizavimas atliekamas prieš pradedant eksploatuoti įrenginį arba prieš atnaujinant įrenginio leidimą pirmą kartą po šių GPGB išvadų paskelbimo, taip pat po kiekvieno įrenginio pokyčio (pvz., „receptūros“ pakeitimo), dėl kurio gali padidėti teršalų apkrova.

(13)  Galima naudoti arba jautriausią toksiškumo parametrą, arba atitinkamą toksiškumo parametrų derinį.

(14)  Jei įmanoma, matavimai atliekami esant didžiausiajam numatytajam išmetamųjų teršalų kiekiui įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis.

(15)  Jei dulkių masės srautas mažesnis nei 50 g/h, minimalus stebėsenos dažnis gali būti mažinamas iki karto per trejus metus.

(16)  Stebėsenos rezultatai pateikiami kartu nurodant atitinkamą šalinamojo oro ir apdorotos tekstilės santykį.

(17)  Stebima tik jei atitinkama medžiaga 2 GPGB nurodytame įvedinių ir išvedinių apraše pažymėta kaip svarbi išmetamųjų dujų srauto medžiaga.

(18)  Stebėsena netaikoma, jei kaip kuras naudojamos tik gamtinės dujos arba tik suskystintos naftos dujos.

(19)  Jei BLOA masės srautas mažesnis nei 200 g/h, minimalus stebėsenos dažnis gali būti mažinamas iki karto per trejus metus.

(20)  Žemutinė intervalo riba gali būti pasiekta esant aukštam vandens recirkuliacijos lygiui (pvz., objektuose, kuriuose integruota kelių įrenginių vandentvarka).

(21)  Šis intervalas taip pat taikomas kombinuotam verpalų ir palaido pluošto periodiniam dažymui.

(22)  Viršutinė intervalo riba gali būti didesnė ir siekti iki 100 m3/t įrenginiuose, kuriuose derinami nenutrūkstami ir periodiniai procesai.

(23)  Metodų apibūdinimas pateiktas 1.9.3 skirsnyje.

(24)  Nuotekų gali būti išleidžiama minimaliai (pvz., nulinis skysčių išleidimas) taikant įvairius metodus, įskaitant pažangius apdorojimo metodus, kai nuotekos recirkuliuojamos.

(25)  Vidurkinimo laikotarpiai apibrėžti bendrųjų aspektų dalyje.

(26)  Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taikomi tik jei atitinkama medžiaga ir (arba) parametras 2 GPGB nurodytame įvedinių ir išvedinių apraše pažymėti kaip svarbūs nuotekų srauto atžvilgiu.

(27)  Dažant poliesterio ir (arba) modakrilinius pluoštus, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti didesnė ir siekti 0,8 mg/l.

(28)  Taikomas arba su GPGB siejamas ChDS kiekis, arba su GPGB siejamas BOA kiekis. Kaip su GPGB siejamą išmetamųjų teršalų kiekį pageidautina rinktis BOA kiekį, nes atliekant BOA kiekio stebėseną nereikia naudoti labai toksiškų junginių.

(29)  Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali siekti 150 mg/l:

| — | kai konkretus išleidžiamų nuotekų kiekis yra mažesnis nei 25 m3/t apdorotų tekstilės medžiagų (slankusis metinis vidurkis) arba |
| --- | --- |

—

kai konkretus išleidžiamų nuotekų kiekis yra mažesnis nei 25 m3/t apdorotų tekstilės medžiagų (slankusis metinis vidurkis) arba

| — | kai taršos mažinimo efektyvumas yra ≥ 95 % (slankusis metinis vidurkis). |
| --- | --- |

—

kai taršos mažinimo efektyvumas yra ≥ 95 % (slankusis metinis vidurkis).

(30)  Biocheminiam deguonies suvartojimui (BDS) su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis netaikomas. Paprastai vidutinis metinis BDS5 kiekis iš biologinio nuotekų valymo įrenginio ištekančiose nuotekose yra ne didesnis kaip 10 mg/l.

(31)  Dažant poliesterio ir (arba) modakrilinius pluoštus, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti didesnė ir siekti 1,2 mg/l.

(32)  Kai poliamido, vilnos arba šilko pluoštai dažomi metalų kompleksiniais dažikliais, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti didesnė ir siekti 0,3 mg/l.

(33)  Kai dažoma arba marginama aktyviaisiais dažikliais arba pigmentais, kurių sudėtyje yra nikelio, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti didesnė ir siekti 0,2 mg/l.

(34)  Apdorojant viskozės pluoštus arba dažant katijoniniais dažikliais, kurių sudėtyje yra cinko, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti didesnė ir siekti 0,8 mg/l.

(35)  Jei nuotekų temperatūra ilgą laiką yra žema (pvz., žemesnė kaip 12 °C), su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis gali būti netaikomas.

(36)  Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali siekti 50 mg/l:

| — | kai konkretus išleidžiamų nuotekų kiekis yra mažesnis nei 25 m3/t apdorotų tekstilės medžiagų (slankusis metinis vidurkis) arba |
| --- | --- |

—

kai konkretus išleidžiamų nuotekų kiekis yra mažesnis nei 25 m3/t apdorotų tekstilės medžiagų (slankusis metinis vidurkis) arba

| — | kai taršos mažinimo efektyvumas yra ≥ 95 % (slankusis metinis vidurkis). |
| --- | --- |

—

kai taršos mažinimo efektyvumas yra ≥ 95 % (slankusis metinis vidurkis).

(37)  Vidurkinimo laikotarpiai apibrėžti bendrųjų aspektų dalyje.

(38)  Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai gali būti netaikomi, jeigu atitinkamų teršalų kiekiai gali būti sumažinti tolesniame procese tam tinkamai suprojektuotu ir įrengtu nuotekų valymo įrenginiu ir tai nesukelia didesnės aplinkos taršos.

(39)  Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taikomi tik jei atitinkama medžiaga ir (arba) parametras 2 GPGB nurodytame įvedinių ir išvedinių apraše pažymėti kaip svarbūs nuotekų srauto atžvilgiu.

(40)  Dažant poliesterio ir (arba) modakrilinius pluoštus, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti didesnė ir siekti 0,8 mg/l.

(41)  Dažant poliesterio ir (arba) modakrilinius pluoštus, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti didesnė ir siekti 1,2 mg/l.

(42)  Kai poliamido, vilnos arba šilko pluoštai dažomi metalų kompleksiniais dažikliais, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti didesnė ir siekti 0,3 mg/l.

(43)  Kai dažoma arba marginama aktyviaisiais dažikliais arba pigmentais, kurių sudėtyje yra nikelio, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti didesnė ir siekti 0,2 mg/l.

(44)  Apdorojant viskozės pluoštus arba dažant katijoniniais dažikliais, kurių sudėtyje yra cinko, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti didesnė ir siekti 0,8 mg/l.

(45)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis taikomas tik jei formaldehidas 2 GPGB nurodytame įvedinių ir išvedinių apraše pažymėtas kaip svarbi išmetamųjų dujų srauto medžiaga.

(46)  PITD VII priedo 1 dalies 3 ir 9 punktuose išvardytoms veiklos rūšims su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekių intervalai taikomi tik tuo atveju, jei dėl jų išmetamas teršalų kiekis yra mažesnis už PITD VII priedo 2 ir 4 dalyse nurodytas išmetamųjų teršalų ribines vertes.

(47)  Apdailos procesų, kuriuose naudojamos lengvos priežiūros medžiagos, vandenį / riebalus / nešvarumus atstumiančios medžiagos ir (arba) antipirenai, atveju viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio riba gali būti didesnė ir siekti 10 mg/Nm3.

(48)  Apatinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba paprastai pasiekiama, kai taikoma terminė oksidacija.

(49)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis netaikomas, jeigu BLOA masės srautas išmetimo taške (-uose) yra mažesnis nei 200 g/h, kai:

| — | nenaudojami taršos mažinimo metodai ir |
| --- | --- |

—

nenaudojami taršos mažinimo metodai ir

| — | 2 GPGB nurodytame įvedinių ir išvedinių apraše CMR medžiagos nėra pažymėtos kaip svarbios išmetamųjų dujų srauto medžiagos. |
| --- | --- |

—

2 GPGB nurodytame įvedinių ir išvedinių apraše CMR medžiagos nėra pažymėtos kaip svarbios išmetamųjų dujų srauto medžiagos.

(50)  (1) Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis netaikomas, jeigu dulkių masės srautas išmetimo taške (-uose) yra mažesnis nei 50 g/h, kai:

| — | nenaudojami taršos mažinimo metodai ir |
| --- | --- |

—

nenaudojami taršos mažinimo metodai ir

| — | 2 GPGB nurodytame įvedinių ir išvedinių apraše CMR medžiagos nėra pažymėtos kaip svarbios išmetamųjų dujų srauto medžiagos. |
| --- | --- |

—

2 GPGB nurodytame įvedinių ir išvedinių apraše CMR medžiagos nėra pažymėtos kaip svarbios išmetamųjų dujų srauto medžiagos.

(51)  Su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis taikomas tik jei NH3 2 GPGB nurodytame įvedinių ir išvedinių apraše pažymėtas kaip svarbi išmetamųjų dujų srauto medžiaga.

(52)  Kai amonio sulfamatas naudojamas kaip antipirenas arba kai kietinimui naudojamas amoniakas (žr. 50 GPGB), viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio riba gali būti didesnė ir siekti 20 mg/Nm3.

---

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/162 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/162

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/2509

2022 m. gruodžio 15 d.

kuriuo nustatomi 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kontroliuojamų medžiagų, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2009 dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų, kiekybiniai apribojimai ir paskirstomos kvotos

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 9109)

(Tekstas autentiškas tik airių, anglų, bulgarų, čekų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2009 dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalį ir 16 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamoms importuotoms kontroliuojamoms medžiagoms taikomi kiekybiniai apribojimai; |
| --- | --- |

(1)

į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamoms importuotoms kontroliuojamoms medžiagoms taikomi kiekybiniai apribojimai;

| (2) | Komisija turi nustatyti tuos apribojimus ir paskirstyti kvotas įmonėms; |
| --- | --- |

(2)

Komisija turi nustatyti tuos apribojimus ir paskirstyti kvotas įmonėms;

| (3) | be to, Komisija turi nustatyti kontroliuojamų medžiagų, išskyrus hidrochlorfluorangliavandenilius, kiekius, kuriuos leidžiama naudoti svarbiausioms laboratorijų ir analizės reikmėms, ir įmones, kurios gali juos naudoti; |
| --- | --- |

(3)

be to, Komisija turi nustatyti kontroliuojamų medžiagų, išskyrus hidrochlorfluorangliavandenilius, kiekius, kuriuos leidžiama naudoti svarbiausioms laboratorijų ir analizės reikmėms, ir įmones, kurios gali juos naudoti;

| (4) | nustatant svarbiausioms laboratorijų ir analizės reikmėms skiriamas kvotas reikia užtikrinti, kad taikant Komisijos reglamentą (ES) Nr. 537/2011 (2) būtų laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1005/2009 10 straipsnio 6 dalyje nustatytų kiekybinių apribojimų. Kadangi tie kiekybiniai apribojimai taikomi ir hidrochlorfluorangliavandeniliams, kuriems naudoti laboratorijų ir analizės reikmėms suteikta licencija, į paskirstomą kiekį įtraukiami ir toms reikmėms gaminami bei importuojami hidrochlorfluorangliavandeniliai; |
| --- | --- |

(4)

nustatant svarbiausioms laboratorijų ir analizės reikmėms skiriamas kvotas reikia užtikrinti, kad taikant Komisijos reglamentą (ES) Nr. 537/2011 (2) būtų laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1005/2009 10 straipsnio 6 dalyje nustatytų kiekybinių apribojimų. Kadangi tie kiekybiniai apribojimai taikomi ir hidrochlorfluorangliavandeniliams, kuriems naudoti laboratorijų ir analizės reikmėms suteikta licencija, į paskirstomą kiekį įtraukiami ir toms reikmėms gaminami bei importuojami hidrochlorfluorangliavandeniliai;

| (5) | Komisija paskelbė pranešimą įmonėms, ketinančioms 2023 m. į Europos Sąjungą importuoti arba iš jos eksportuoti ozono sluoksnį ardančių kontroliuojamų medžiagų, ir įmonėms, ketinančioms 2023 m. gaminti arba importuoti tokių medžiagų svarbiausioms laboratorijų ir analizės reikmėms (3), ir gavo pareiškimų dėl 2023 m. numatomo importuoti kiekio; |
| --- | --- |

(5)

Komisija paskelbė pranešimą įmonėms, ketinančioms 2023 m. į Europos Sąjungą importuoti arba iš jos eksportuoti ozono sluoksnį ardančių kontroliuojamų medžiagų, ir įmonėms, ketinančioms 2023 m. gaminti arba importuoti tokių medžiagų svarbiausioms laboratorijų ir analizės reikmėms (3), ir gavo pareiškimų dėl 2023 m. numatomo importuoti kiekio;

| (6) | 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kiekybiniai apribojimai ir kvotos turėtų būti nustatyti laikantis pagal Monrealio protokolą dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų nustatyto metinio ataskaitų teikimo ciklo; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kiekybiniai apribojimai ir kvotos turėtų būti nustatyti laikantis pagal Monrealio protokolą dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų nustatyto metinio ataskaitų teikimo ciklo;

| (7) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2009 25 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2009 25 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Į laisvą apyvartą išleidžiamoms kontroliuojamoms medžiagoms taikomi kiekybiniai apribojimai

Kontroliuojamų medžiagų, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1005/2009, kiekis, kuris 2023 m. gali būti išleistas į laisvą apyvartą Sąjungoje iš šaltinių, esančių už Sąjungos ribų:

| Kontroliuojamos medžiagos | Kiekis (kilogramais ozono ardymo potencialo, OAP) |
| --- | --- |
| I grupė (chlorfluorangliavandeniliai 11, 12, 113, 114 ir 115) ir II grupė (kiti visiškai halogeninti chlorfluorangliavandeniliai) | 500 550,00 |
| III grupė (halonai) | 26 559 050,00 |
| IV grupė (anglies tetrachloridas) | 385 552,20 |
| V grupė (1,1,1-trichloretanas) | 2 500 000,00 |
| VI grupė (metilbromidas) | 588 835,20 |
| VII grupė (hidrobromfluorangliavandeniliai) | 4 788,16 |
| VIII grupė (hidrochlorfluorangliavandeniliai) | 4 878 559,75 |
| IX grupė (bromchlormetanas) | 264 024,00 |

Kontroliuojamos medžiagos

Kiekis (kilogramais ozono ardymo potencialo, OAP)

I grupė (chlorfluorangliavandeniliai 11, 12, 113, 114 ir 115) ir II grupė (kiti visiškai halogeninti chlorfluorangliavandeniliai)

500 550,00

III grupė (halonai)

26 559 050,00

IV grupė (anglies tetrachloridas)

385 552,20

V grupė (1,1,1-trichloretanas)

2 500 000,00

VI grupė (metilbromidas)

588 835,20

VII grupė (hidrobromfluorangliavandeniliai)

4 788,16

VIII grupė (hidrochlorfluorangliavandeniliai)

4 878 559,75

IX grupė (bromchlormetanas)

264 024,00

2 straipsnis

Kiekio, skirto išleisti į laisvą apyvartą, kvotų paskirstymas

1.   Chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 bei 115 ir kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kvotos skiriamos I priede nurodytoms įmonėms naudoti tame priede nurodytais tikslais.

2.   Halonų 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kvotos skiriamos II priede nurodytoms įmonėms naudoti tame priede nurodytais tikslais.

3.   Anglies tetrachlorido 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kvotos skiriamos III priede nurodytoms įmonėms naudoti tame priede nurodytais tikslais.

4.   1,1,1-trichloretano 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kvotos skiriamos IV priede nurodytoms įmonėms naudoti tame priede nurodytais tikslais.

5.   Metilbromido 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kvotos skiriamos V priede nurodytoms įmonėms naudoti tame priede nurodytais tikslais.

6.   Hidrobromfluorangliavandenilių 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kvotos skiriamos VI priede nurodytoms įmonėms naudoti tame priede nurodytais tikslais.

7.   Hidrochlorfluorangliavandenilių 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kvotos skiriamos VII priede nurodytoms įmonėms naudoti tame priede nurodytais tikslais.

8.   Bromchlormetano 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpio kvotos skiriamos VIII priede nurodytoms įmonėms naudoti tame priede nurodytais tikslais.

9.   Individualios kvotos įmonėms nustatomos IX priede.

3 straipsnis

Kvotos laboratorijų ir analizės reikmėms

2023 m. kontroliuojamų medžiagų importo ir gamybos laboratorijų ir analizės reikmėms kvotos skiriamos X priede išvardytoms įmonėms.

Šioms įmonėms nustatyti didžiausi kiekiai, kuriuos jos gali pagaminti arba importuoti 2023 m. laboratorijų ir analizės reikmėms, nurodyti XI priede.

4 straipsnis

Galiojimo laikas

Šis sprendimas taikomas nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d.

5 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas šioms įmonėms:

| 1 | A-Gas Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Bei den Kämpen 22 |
| 21220 Seevetal |
| Vokietija |

1

A-Gas Deutschland GmbH

Bei den Kämpen 22

21220 Seevetal

Vokietija

2

| A-Gas Italia s.r.l. |
| --- |
| Via Cavour 96 |
| 67051 Avezzano |
| Italija |

A-Gas Italia s.r.l.

Via Cavour 96

67051 Avezzano

Italija

3

| Abcr GmbH |
| --- |
| Im Schlehert 10 |
| 76187 Karlsruhe |
| Vokietija |

Abcr GmbH

Im Schlehert 10

76187 Karlsruhe

Vokietija

4

| AGC Pharma Chemicals Europe |
| --- |
| Cami de la Pomereda 13 |
| 08380 Malgrat de Mar |
| Ispanija |

AGC Pharma Chemicals Europe

Cami de la Pomereda 13

08380 Malgrat de Mar

Ispanija

5

| Agilent Technologies Deutschland GmbH |
| --- |
| Hewlett-Packard-Str. 8 |
| 76337 Waldbronn |
| Vokietija |

Agilent Technologies Deutschland GmbH

Hewlett-Packard-Str. 8

76337 Waldbronn

Vokietija

6

| Airsense Analytics GmbH |
| --- |
| Hagenower Str. 73 |
| 19061 Schwerin |
| Vokietija |

Airsense Analytics GmbH

Hagenower Str. 73

19061 Schwerin

Vokietija

7

| Albemarle Europe SPRL |
| --- |
| Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9 |
| 1348 Louvain-la-Neuve |
| Belgija |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9

1348 Louvain-la-Neuve

Belgija

8

| Arkema France |
| --- |
| Rue Estienne d’Orves 420 |
| 92705 Colombes Cedex |
| Prancūzija |

Arkema France

Rue Estienne d’Orves 420

92705 Colombes Cedex

Prancūzija

9

| Ateliers Bigata SASU |
| --- |
| Rue Jean-Baptiste Perrin 10 |
| 33320 Eysines |
| Prancūzija |

Ateliers Bigata SASU

Rue Jean-Baptiste Perrin 10

33320 Eysines

Prancūzija

10

| BASF Agri-Production S.A.S. |
| --- |
| Rue de Verdun 32 |
| 76410 Saint-Aubin Les Elbeuf |
| Prancūzija |

BASF Agri-Production S.A.S.

Rue de Verdun 32

76410 Saint-Aubin Les Elbeuf

Prancūzija

11

| Bayer AG |
| --- |
| Alfred-Nobel-Str. 50 |
| 40789 Monheim |
| Vokietija |

Bayer AG

Alfred-Nobel-Str. 50

40789 Monheim

Vokietija

12

| Biovit d.o.o. |
| --- |
| Varazdinska ulica – Odvojak II 15 |
| HR-42000 Varazdin |
| Kroatija |

Biovit d.o.o.

Varazdinska ulica – Odvojak II 15

HR-42000 Varazdin

Kroatija

13

| BTC B.V. |
| --- |
| Albert Thijsstraat 65 |
| 6471WX Eygelshoven |
| Nyderlandai |

BTC B.V.

Albert Thijsstraat 65

6471WX Eygelshoven

Nyderlandai

14

| Ceram Optec SIA |
| --- |
| Skanstes street 7 K-1 |
| Riga, LV-1013 |
| Latvija |

Ceram Optec SIA

Skanstes street 7 K-1

Riga, LV-1013

Latvija

15

| Chemours Netherlands B.V. |
| --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nyderlandai |

Chemours Netherlands B.V.

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nyderlandai

16

| CPAChem Ltd |
| --- |
| Ivanka Terzieva 2 |
| 6065 Bogomilovo |
| Bulgarija |

CPAChem Ltd

Ivanka Terzieva 2

6065 Bogomilovo

Bulgarija

17

| Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH |
| --- |
| Industriepark Hoechst D821 |
| 65926 Frankfurt |
| Vokietija |

Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH

Industriepark Hoechst D821

65926 Frankfurt

Vokietija

18

| Dyneon GmbH |
| --- |
| Industrieparkstr. 1 |
| 84508 Burgkirchen |
| Vokietija |

Dyneon GmbH

Industrieparkstr. 1

84508 Burgkirchen

Vokietija

19

| EAF protect s.r.o. |
| --- |
| Karlovarská 131/50 |
| 35002 Cheb 2 |
| Čekija |

EAF protect s.r.o.

Karlovarská 131/50

35002 Cheb 2

Čekija

20

| Euroapi France |
| --- |
| La paterie 4 |
| 63480 Vertolaye |
| Prancūzija |

Euroapi France

La paterie 4

63480 Vertolaye

Prancūzija

21

| Fermion oy |
| --- |
| Koivu-Mankkaan tie 6 |
| 02200 Espoo |
| Suomija |

Fermion oy

Koivu-Mankkaan tie 6

02200 Espoo

Suomija

22

| FOT LTD |
| --- |
| Ovcha kupel 13 |
| 1618 Sofia |
| Bulgarija |

FOT LTD

Ovcha kupel 13

1618 Sofia

Bulgarija

23

| Gedeon Richter Plc. |
| --- |
| Gyömrői út 19–21. |
| 1103 Budapest |
| Vengrija |

Gedeon Richter Plc.

Gyömrői út 19–21.

1103 Budapest

Vengrija

24

| GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH |
| --- |
| Ruhrstr. 113 |
| 22761 Hamburg |
| Vokietija |

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH

Ruhrstr. 113

22761 Hamburg

Vokietija

25

| Gielle Industries di Luigi Galantucci |
| --- |
| Via Ferri Rocco 32 |
| 70022 Altamura |
| Italija |

Gielle Industries di Luigi Galantucci

Via Ferri Rocco 32

70022 Altamura

Italija

26

| Hovione FarmaCiencia SA |
| --- |
| Quinta de S. Pedro - Sete Casas |
| 2674-506 Loures |
| Portugalija |

Hovione FarmaCiencia SA

Quinta de S. Pedro - Sete Casas

2674-506 Loures

Portugalija

27

| Hugen Maintenance for Aircraft B.V. |
| --- |
| Marketing 43 |
| 6921 Duiven |
| Nyderlandai |

Hugen Maintenance for Aircraft B.V.

Marketing 43

6921 Duiven

Nyderlandai

28

| Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv |
| --- |
| Marketing 43 |
| 6921 RE Duiven |
| Nyderlandai |

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv

Marketing 43

6921 RE Duiven

Nyderlandai

29

| I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce |
| --- |
| Pionierów 39 |
| 41-711 Ruda Śląska |
| Lenkija |

I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce

Pionierów 39

41-711 Ruda Śląska

Lenkija

30

| ICL Europe Cooperatief U.A. |
| --- |
| Koningin Wilhelminaplein 30 |
| 1062 KR Amsterdam |
| Nyderlandai |

ICL Europe Cooperatief U.A.

Koningin Wilhelminaplein 30

1062 KR Amsterdam

Nyderlandai

31

| Interscience B.V. |
| --- |
| Tinstraat 16 |
| 4823 AA Breda |
| Nyderlandai |

Interscience B.V.

Tinstraat 16

4823 AA Breda

Nyderlandai

32

| L’Hotellier SAS |
| --- |
| Rue Henri Poincaré 4 |
| 92160 Antony |
| Prancūzija |

L’Hotellier SAS

Rue Henri Poincaré 4

92160 Antony

Prancūzija

33

| Labmix24 GmbH |
| --- |
| Industriestr. 18A |
| 46499 Hamminkeln |
| Vokietija |

Labmix24 GmbH

Industriestr. 18A

46499 Hamminkeln

Vokietija

34

| Laboratorios Miret S.A. |
| --- |
| Geminis 4 |
| 08228 Terrassa |
| Ispanija |

Laboratorios Miret S.A.

Geminis 4

08228 Terrassa

Ispanija

35

| Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox |
| --- |
| JFK DRIVE |
| D12 FP79 Dublin |
| Airija |

Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox

JFK DRIVE

D12 FP79 Dublin

Airija

36

| LGC Standards GmbH |
| --- |
| Mercatorstr. 51 |
| 46485 Wesel |
| Vokietija |

LGC Standards GmbH

Mercatorstr. 51

46485 Wesel

Vokietija

37

| Lufthansa Technik AG |
| --- |
| Weg beim Jäger 193 |
| 22335 Hamburg |
| Vokietija |

Lufthansa Technik AG

Weg beim Jäger 193

22335 Hamburg

Vokietija

38

| Martec SpA |
| --- |
| Via dell’industria 1 |
| 20060 Vignate |
| Italija |

Martec SpA

Via dell’industria 1

20060 Vignate

Italija

39

| Mebrom NV |
| --- |
| Suikerkaai 66 |
| 9060 Zelzate |
| Belgija |

Mebrom NV

Suikerkaai 66

9060 Zelzate

Belgija

40

| Mebrom Technology NV |
| --- |
| Antwerpsesteenweg 45 |
| 2830 Willebroek |
| Belgija |

Mebrom Technology NV

Antwerpsesteenweg 45

2830 Willebroek

Belgija

41

| Neochema GmbH |
| --- |
| Uwe-Zeidler-Ring 10 |
| 55294 Bodenheim |
| Vokietija |

Neochema GmbH

Uwe-Zeidler-Ring 10

55294 Bodenheim

Vokietija

42

| P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- |
| Mialki Szlak 52 |
| 80-717 Gdansk |
| Lenkija |

P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o.

Mialki Szlak 52

80-717 Gdansk

Lenkija

43

| Philipps-Universität Marburg |
| --- |
| Biegenstrasse 10 |
| 35032 Marburg |
| Vokietija |

Philipps-Universität Marburg

Biegenstrasse 10

35032 Marburg

Vokietija

44

| R.P. Chem s.r.l. |
| --- |
| Via San Michele 47 |
| 31032 Casale sul Sile (TV) |
| Italija |

R.P. Chem s.r.l.

Via San Michele 47

31032 Casale sul Sile (TV)

Italija

45

| Restek France |
| --- |
| Avenue du General de Gaulle 7 |
| 91090 Lisses |
| Prancūzija |

Restek France

Avenue du General de Gaulle 7

91090 Lisses

Prancūzija

46

| Restek GmbH |
| --- |
| Schaberweg 23 |
| Bad Homburg |
| Vokietija |

Restek GmbH

Schaberweg 23

Bad Homburg

Vokietija

47

| Restek S.r.l. |
| --- |
| Via G. Miglioli 2/A |
| 20063 Cernusco sul Naviglio |
| Italija |

Restek S.r.l.

Via G. Miglioli 2/A

20063 Cernusco sul Naviglio

Italija

48

| Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. |
| --- |
| Psary Wolnosci 20 |
| 51-180 Wroclaw |
| Lenkija |

Savi Technologie sp. z o.o. sp. k.

Psary Wolnosci 20

51-180 Wroclaw

Lenkija

49

| Sigma Aldrich Chimie sarl |
| --- |
| Rue de Luzais 80 |
| 38070 Saint Quentin Fallavier |
| Prancūzija |

Sigma Aldrich Chimie sarl

Rue de Luzais 80

38070 Saint Quentin Fallavier

Prancūzija

50

| Sigma-Aldrich Chemie GmbH |
| --- |
| Riedstraße 2 |
| 89555 Steinheim |
| Vokietija |

Sigma-Aldrich Chemie GmbH

Riedstraße 2

89555 Steinheim

Vokietija

51

| Societe Air France Industries |
| --- |
| Aeroport de Paris |
| 94290 Villeneuve le Roi |
| Prancūzija |

Societe Air France Industries

Aeroport de Paris

94290 Villeneuve le Roi

Prancūzija

52

| Solvay Fluor GmbH |
| --- |
| Hans-Boeckler-Allee 20 |
| 30173 Hannover |
| Vokietija |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Boeckler-Allee 20

30173 Hannover

Vokietija

53

| Solvay France S.A |
| --- |
| Rue des Cuirassiers, Immeuble Silex 2 Solvay 9 |
| 69003 Lyon |
| Prancūzija |

Solvay France S.A

Rue des Cuirassiers, Immeuble Silex 2 Solvay 9

69003 Lyon

Prancūzija

54

| Solvay Specialty Polymers Italy SpA |
| --- |
| Viale Lombardia 20 |
| 20021 Bollate |
| Italija |

Solvay Specialty Polymers Italy SpA

Viale Lombardia 20

20021 Bollate

Italija

55

| Sterling Chemical Malta Limited |
| --- |
| Hal Far Industrial Estate HF 51 |
| 1504 Floriana |
| Мalta |

Sterling Chemical Malta Limited

Hal Far Industrial Estate HF 51

1504 Floriana

Мalta

56

| Sterling SpA |
| --- |
| Via della Carboneria 30 |
| 06073 Solomeo – Corciano (PG) |
| Italija |

Sterling SpA

Via della Carboneria 30

06073 Solomeo – Corciano (PG)

Italija

57

| Tazzetti SAU |
| --- |
| Calle Roma 2 |
| 28813 Torres de la Alameda |
| Ispanija |

Tazzetti SAU

Calle Roma 2

28813 Torres de la Alameda

Ispanija

58

| Tazzetti SpA |
| --- |
| Corso Europa 600/A |
| 10088 Volpiano |
| Italija |

Tazzetti SpA

Corso Europa 600/A

10088 Volpiano

Italija

59

| Techlab SARL |
| --- |
| La tannerie 4C |
| 57072 Metz Cedex 3 |
| Prancūzija |

Techlab SARL

La tannerie 4C

57072 Metz Cedex 3

Prancūzija

60

| TEGA – Technische Gase und Gasetechnik GmbH |
| --- |
| Werner-von-Siemens-Str. 18 |
| 97076 Würzburg |
| Vokietija |

TEGA – Technische Gase und Gasetechnik GmbH

Werner-von-Siemens-Str. 18

97076 Würzburg

Vokietija

61

| Ultra Scientific Italia srl |
| --- |
| Via emilia 51/D |
| 40011 Anzola emilia |
| Italija |

Ultra Scientific Italia srl

Via emilia 51/D

40011 Anzola emilia

Italija

62

| UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH |
| --- |
| Alt-Herrenwyk 12 |
| 23569 Lübeck |
| Vokietija |

UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH

Alt-Herrenwyk 12

23569 Lübeck

Vokietija

63

| Valliscor Europa Limited |
| --- |
| City Quay 13-18 |
| D02 ED70 Dublin |
| Airija |

Valliscor Europa Limited

City Quay 13-18

D02 ED70 Dublin

Airija

64

| Vatro-Servis d.o.o. |
| --- |
| Dravska 61 |
| HR-42202 Trnovec Bartolovecki |
| Kroatija |

Vatro-Servis d.o.o.

Dravska 61

HR-42202 Trnovec Bartolovecki

Kroatija

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu

Frans TIMMERMANS

Vykdomasis pirmininko pavaduotojas

---

(1)  
  OL L 286, 2009 10 31, p. 1.

1

(2)  
  2011 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 537/2011 dėl kontroliuojamų medžiagų, kurias pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2009 dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų leidžiama naudoti Sąjungoje laboratorijų ir analizės reikmėms, kiekių paskirstymo mechanizmo (OL L 147, 2011 6 2, p. 4).

2

(3)  
  OL C 104, 2022 3 4, p. 46.

3

---

I PRIEDAS

I ir II GRUPĖS

Chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 bei 115 ir kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, skirtų naudoti kaip žaliavų ir technologinio proceso (technologijos) agentų, 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. importo kvotos, skiriamos importuotojams pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2009.

| Bendrovė |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Tazzetti SAU (ES) |
| Tazzetti SpA (IT) |
| TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH (DE) |

Bendrovė

Abcr GmbH (DE)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH (DE)

---

II PRIEDAS

III GRUPĖ

Halonų, skirtų naudoti kaip žaliavų ir būtiniausioms reikmėms, 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. importo kvotos, skiriamos importuotojams pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2009.

| Bendrovė |
| --- |
| A-Gas Deutschland GmbH (DE) |
| A-Gas Italia s.r.l. (IT) |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Ateliers Bigata SASU (FR) |
| BASF Agri-Production S.A.S. (FR) |
| BTC B.V. (NL) |
| EAF protect s.r.o. (CZ) |
| Gielle Industries di Luigi Galantucci (IT) |
| Hugen Maintenance for Aircraft B.V. (NL) |
| Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL) |
| L'Hotellier SAS (FR) |
| Lufthansa Technik AG (DE) |
| Martec SpA (IT) |
| P.U. Poz-PLiszka Sp. z o.o. (PL) |
| Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. (PL) |
| Societe Air France Industries (FR) |
| UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH (DE) |
| Vatro-Servis d.o.o. (HR) |

Bendrovė

A-Gas Deutschland GmbH (DE)

A-Gas Italia s.r.l. (IT)

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Ateliers Bigata SASU (FR)

BASF Agri-Production S.A.S. (FR)

BTC B.V. (NL)

EAF protect s.r.o. (CZ)

Gielle Industries di Luigi Galantucci (IT)

Hugen Maintenance for Aircraft B.V. (NL)

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL)

L'Hotellier SAS (FR)

Lufthansa Technik AG (DE)

Martec SpA (IT)

P.U. Poz-PLiszka Sp. z o.o. (PL)

Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. (PL)

Societe Air France Industries (FR)

UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH (DE)

Vatro-Servis d.o.o. (HR)

---

III PRIEDAS

IV GRUPĖ

Anglies tetrachlorido, skirto naudoti kaip žaliavos ir technologinio proceso agento, 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. importo kvotos, skiriamos importuotojams pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2009.

| Bendrovė |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Ceram Optec SIA (LV) |

Bendrovė

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Ceram Optec SIA (LV)

---

IV PRIEDAS

V GRUPĖ

1,1,1-trichloretano, skirto naudoti kaip žaliavos, 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. importo kvotos, skiriamos importuotojams pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2009.

| Bendrovė |
| --- |
| Arkema France (FR) |

Bendrovė

Arkema France (FR)

---

V PRIEDAS

VI GRUPĖ

Metilbromido, skirto naudoti kaip žaliavos, 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. importo kvotos, skiriamos importuotojams pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2009.

| Bendrovė |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Euroapi France (FR) |
| GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE) |
| ICL Europe Cooperatief U.A. (NL) |
| Mebrom NV (BE) |
| Mebrom Technology NV (BE) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |

Bendrovė

Abcr GmbH (DE)

Euroapi France (FR)

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Mebrom NV (BE)

Mebrom Technology NV (BE)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

---

VI PRIEDAS

VII GRUPĖ

Hidrobromfluorangliavandenilių, skirtų naudoti kaip žaliavų, 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. importo kvotos, skiriamos importuotojams pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2009.

| Bendrovė |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Euroapi France (FR) |
| Fermion oy (FI) |
| Hovione FarmaCiencia SA (PT) |
| R.P. Chem s.r.l. (IT) |
| Sterling Chemical Malta Limited (MT) |
| Sterling SpA (IT) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Bendrovė

Abcr GmbH (DE)

Euroapi France (FR)

Fermion oy (FI)

Hovione FarmaCiencia SA (PT)

R.P. Chem s.r.l. (IT)

Sterling Chemical Malta Limited (MT)

Sterling SpA (IT)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

VII PRIEDAS

VIII GRUPĖ

Hidrochlorfluorangliavandenilių, skirtų naudoti kaip žaliavų, 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. importo kvotos, skiriamos importuotojams pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2009.

| Bendrovė |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Bayer AG (DE) |
| Chemours Netherlands B.V. (NL) |
| Dyneon GmbH (DE) |
| Solvay Fluor GmbH (DE) |
| Solvay France S.A (FR) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Tazzetti SAU (ES) |
| Tazzetti SpA (IT) |

Bendrovė

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Bayer AG (DE)

Chemours Netherlands B.V. (NL)

Dyneon GmbH (DE)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay France S.A (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

---

VIII PRIEDAS

IX GRUPĖ

Bromchlormetano, skirto naudoti kaip žaliavos, 2023 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. importo kvotos, skiriamos importuotojams pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2009.

| Bendrovė |
| --- |
| Albemarle Europe SPRL (BE) |
| ICL Europe Cooperatief U.A. (NL) |
| Laboratorios Miret S.A. (ES) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Bendrovė

Albemarle Europe SPRL (BE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Laboratorios Miret S.A. (ES)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

IX PRIEDAS

(Komerciniu požiūriu jautri, konfidenciali ir neskelbtina informacija)

---

X PRIEDAS

Įmonės, kurioms 2023 m. leidžiama gaminti arba importuoti medžiagas, skirtas laboratorijų ir analizės reikmėms

Kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizės reikmėms, kvotos paskirstomos:

| Bendrovė

  Abcr GmbH (DE) |
| --- |
| AGC Pharma Chemicals Europe (ES) |
| Agilent Technologies Deutschland GmbH (DE) |
| Airsense Analytics GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Bayer AG (DE) |
| Biovit d.o.o. (HR) |
| CPAChem Ltd (BG) |
| Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH (DE) |
| Fot LTD (BG) |
| Gedeon Richter Plc. (HU) |
| I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce (PL) |
| Interscience B.V. (NL) |
| Labmix24 GmbH (DE) |
| Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox (IE) |
| LGC Standards GmbH (DE) |
| Neochema GmbH (DE) |
| Philipps-Universität Marburg (DE) |
| Restek France (FR) |
| Restek GmbH (DE) |
| Restek S.r.l. (IT) |
| Sigma Aldrich Chimie sarl (FR) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |
| Solvay Fluor GmbH (DE) |
| Solvay France S.A (FR) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Techlab SARL (FR) |
| Ultra Scientific Italia srl (IT) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Bendrovė

Abcr GmbH (DE)

AGC Pharma Chemicals Europe (ES)

Agilent Technologies Deutschland GmbH (DE)

Airsense Analytics GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Bayer AG (DE)

Biovit d.o.o. (HR)

CPAChem Ltd (BG)

Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH (DE)

Fot LTD (BG)

Gedeon Richter Plc. (HU)

I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce (PL)

Interscience B.V. (NL)

Labmix24 GmbH (DE)

Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox (IE)

LGC Standards GmbH (DE)

Neochema GmbH (DE)

Philipps-Universität Marburg (DE)

Restek France (FR)

Restek GmbH (DE)

Restek S.r.l. (IT)

Sigma Aldrich Chimie sarl (FR)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay France S.A (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Techlab SARL (FR)

Ultra Scientific Italia srl (IT)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

XI PRIEDAS

(Komerciniu požiūriu jautri, konfidenciali ir neskelbtina informacija)

---

REKOMENDACIJOS

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/179 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/179

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2022/2510

2022 m. gruodžio 8 d.

dėl Europos saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų vertinimo sistemos sukūrimo

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | pagal Europos žaliąjį kursą (1) nustatomi keturi tarpusavyje susiję perėjimo prie tvarios ekonomikos ir visuomenės politikos tikslai: poveikio klimatui neutralumas, biologinės įvairovės apsauga, žiedinė ekonomika ir nulinės taršos tikslas, kad aplinkoje nebūtų toksinių medžiagų; |
| --- | --- |

(1)

pagal Europos žaliąjį kursą (1) nustatomi keturi tarpusavyje susiję perėjimo prie tvarios ekonomikos ir visuomenės politikos tikslai: poveikio klimatui neutralumas, biologinės įvairovės apsauga, žiedinė ekonomika ir nulinės taršos tikslas, kad aplinkoje nebūtų toksinių medžiagų;

| (2) | pagal ES tvaraus finansavimo strategiją (2) siekiama remti perėjimo prie tvarios ekonomikos finansavimą; |
| --- | --- |

(2)

pagal ES tvaraus finansavimo strategiją (2) siekiama remti perėjimo prie tvarios ekonomikos finansavimą;

| (3) | Taksonomijos reglamente (3) nustatytos keturios sąlygos, kurias turi atitikti ekonominė veikla, kad ji būtų laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu. Jame taip pat nustatyti šeši aplinkos tikslai, įskaitant perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir taršos prevenciją bei kontrolę; |
| --- | --- |

(3)

Taksonomijos reglamente (3) nustatytos keturios sąlygos, kurias turi atitikti ekonominė veikla, kad ji būtų laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu. Jame taip pat nustatyti šeši aplinkos tikslai, įskaitant perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir taršos prevenciją bei kontrolę;

| (4) | komunikate „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ (4) (toliau – Cheminių medžiagų strategija) Komisija paskelbė, kad ji parengs saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų kriterijus. Komisija taip pat skatins valstybes nares, pramonę ir kitas suinteresuotąsias šalis teikti pirmenybę inovacijoms ieškant alternatyvų, kuriomis būtų galima pakeisti kuo daugiau susirūpinimą keliančių medžiagų (5) visuose sektoriuose, pavyzdžiui, tekstilės, su maistu besiliečiančių medžiagų, informacinių ir ryšių technologijų, statybinių medžiagų, mažataršio judumo, baterijų ar atsinaujinančiųjų energijos išteklių; |
| --- | --- |

(4)

komunikate „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ (4) (toliau – Cheminių medžiagų strategija) Komisija paskelbė, kad ji parengs saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų kriterijus. Komisija taip pat skatins valstybes nares, pramonę ir kitas suinteresuotąsias šalis teikti pirmenybę inovacijoms ieškant alternatyvų, kuriomis būtų galima pakeisti kuo daugiau susirūpinimą keliančių medžiagų (5) visuose sektoriuose, pavyzdžiui, tekstilės, su maistu besiliečiančių medžiagų, informacinių ir ryšių technologijų, statybinių medžiagų, mažataršio judumo, baterijų ar atsinaujinančiųjų energijos išteklių;

| (5) | Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Cheminių medžiagų strategijos (6), kurioje pabrėžiama būtinybė parengti saugiai ir tvariai sukurtų cheminių medžiagų kriterijus, kurie padėtų išvengti taršos ir ją kontroliuoti, gerinti pavojingų cheminių medžiagų atsekamumą gaminiuose bei skatinti jas pakeisti saugesnėmis ir tvaresnėmis alternatyvomis. 2021 m. kovo 15 d. Tarybos išvadose dėl Cheminių medžiagų strategijos (7) Komisija taip pat raginama, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais, nedelsiant parengti suderintas, aiškias ir tikslias sąvokų apibrėžtis ir, kai tinkama, kriterijus arba principus, susijusius su sąvokomis, kurios yra itin svarbios veiksmingam Cheminių medžiagų strategijos įgyvendinimui, pavyzdžiui, „saugiai ir tvariai sukurtos cheminės medžiagos“; |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Cheminių medžiagų strategijos (6), kurioje pabrėžiama būtinybė parengti saugiai ir tvariai sukurtų cheminių medžiagų kriterijus, kurie padėtų išvengti taršos ir ją kontroliuoti, gerinti pavojingų cheminių medžiagų atsekamumą gaminiuose bei skatinti jas pakeisti saugesnėmis ir tvaresnėmis alternatyvomis. 2021 m. kovo 15 d. Tarybos išvadose dėl Cheminių medžiagų strategijos (7) Komisija taip pat raginama, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais, nedelsiant parengti suderintas, aiškias ir tikslias sąvokų apibrėžtis ir, kai tinkama, kriterijus arba principus, susijusius su sąvokomis, kurios yra itin svarbios veiksmingam Cheminių medžiagų strategijos įgyvendinimui, pavyzdžiui, „saugiai ir tvariai sukurtos cheminės medžiagos“;

| (6) | Žiedinės ekonomikos veiksmų plane (8) teigiama, kad Komisija rems pavojingų cheminių medžiagų pakeitimą ir atsisakymą, skatindama mokslinius tyrimus ir inovacijas; |
| --- | --- |

(6)

Žiedinės ekonomikos veiksmų plane (8) teigiama, kad Komisija rems pavojingų cheminių medžiagų pakeitimą ir atsisakymą, skatindama mokslinius tyrimus ir inovacijas;

| (7) | ES veiksmų plane „Siekiant nulinės oro, vandens ir dirvožemio taršos“ (9) ir Pasiūlyme dėl Reglamento, kuriuo nustatoma tvarių gaminių ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymo sistema (10), pabrėžiamas įsipareigojimas užtikrinti, kad cheminės ir kitos medžiagos būtų kuo saugesnės ir tvaresnės jų kūrimo etape ir per visą jų gyvavimo ciklą, kad medžiagų ciklai būtų netoksiški; |
| --- | --- |

(7)

ES veiksmų plane „Siekiant nulinės oro, vandens ir dirvožemio taršos“ (9) ir Pasiūlyme dėl Reglamento, kuriuo nustatoma tvarių gaminių ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymo sistema (10), pabrėžiamas įsipareigojimas užtikrinti, kad cheminės ir kitos medžiagos būtų kuo saugesnės ir tvaresnės jų kūrimo etape ir per visą jų gyvavimo ciklą, kad medžiagų ciklai būtų netoksiški;

| (8) | pirmoji sektoriui skirta nuoroda į medžiagų kūrimą atsižvelgiant į saugą ir tvarumą yra pateikta ES tvarios ir žiedinės tekstilės ekonomikos strategijoje (11). Strategijoje pabrėžiama, kaip svarbu parengti iš principo saugių ir tvarių cheminių ir kitų medžiagų kriterijus, kad pramonei būtų padedama pakeisti tekstilės gaminiuose naudojamas susirūpinimą keliančias chemines medžiagas kitomis medžiagomis arba, jei tai neįmanoma, sumažinti jų kiekį; |
| --- | --- |

(8)

pirmoji sektoriui skirta nuoroda į medžiagų kūrimą atsižvelgiant į saugą ir tvarumą yra pateikta ES tvarios ir žiedinės tekstilės ekonomikos strategijoje (11). Strategijoje pabrėžiama, kaip svarbu parengti iš principo saugių ir tvarių cheminių ir kitų medžiagų kriterijus, kad pramonei būtų padedama pakeisti tekstilės gaminiuose naudojamas susirūpinimą keliančias chemines medžiagas kitomis medžiagomis arba, jei tai neįmanoma, sumažinti jų kiekį;

| (9) | Europos piliečiai taip pat mato būtinybę veikti. 2020 m. „Eurobarometro“ apklausa (12) parodė, kad 84 % europiečių nerimauja dėl kasdien naudojamuose produktuose esančių cheminių medžiagų poveikio jų sveikatai, o 90 % – dėl cheminių medžiagų poveikio aplinkai; |
| --- | --- |

(9)

Europos piliečiai taip pat mato būtinybę veikti. 2020 m. „Eurobarometro“ apklausa (12) parodė, kad 84 % europiečių nerimauja dėl kasdien naudojamuose produktuose esančių cheminių medžiagų poveikio jų sveikatai, o 90 % – dėl cheminių medžiagų poveikio aplinkai;

| (10) | pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) šiuo metu jau yra nustatyti keli šimtai labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų (13), dar daugiau jų galėtų atitikti Pasiūlyme dėl Reglamento, kuriuo nustatoma tvarių gaminių ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymo sistema (14), pateiktą susirūpinimą keliančių medžiagų apibrėžtį; |
| --- | --- |

(10)

pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) šiuo metu jau yra nustatyti keli šimtai labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų (13), dar daugiau jų galėtų atitikti Pasiūlyme dėl Reglamento, kuriuo nustatoma tvarių gaminių ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymo sistema (14), pateiktą susirūpinimą keliančių medžiagų apibrėžtį;

| (11) | tam, kad būtų sėkmingai pereita prie saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų, būtina bendra saugos ir tvarumo aspektų samprata (15). Todėl būtina sukurti Europos saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų vertinimo sistemą, kuri padėtų nustatyti saugos ir tvarumo kriterijus, siekiant užtikrinti dalyvių, sektorių ir vertės grandinių suderinamumą; |
| --- | --- |

(11)

tam, kad būtų sėkmingai pereita prie saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų, būtina bendra saugos ir tvarumo aspektų samprata (15). Todėl būtina sukurti Europos saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų vertinimo sistemą, kuri padėtų nustatyti saugos ir tvarumo kriterijus, siekiant užtikrinti dalyvių, sektorių ir vertės grandinių suderinamumą;

| (12) | numatyta sistema turėtų užtikrinti galimybę visapusiškai įvertinti cheminių ir kitų medžiagų saugą ir tvarumą per visą jų gyvavimo ciklą ir padėti kurti, tobulinti, gaminti ir naudoti chemines ir kitas medžiagas, kurios, būdamos saugios ir tvarios, atlieka reikiamą funkciją. Taikant šią sistemą bus galima nustatyti saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų kriterijus, kurie turėtų padėti nustatyti aukštus cheminių ir kitų medžiagų saugos bei tvarumo standartus; |
| --- | --- |

(12)

numatyta sistema turėtų užtikrinti galimybę visapusiškai įvertinti cheminių ir kitų medžiagų saugą ir tvarumą per visą jų gyvavimo ciklą ir padėti kurti, tobulinti, gaminti ir naudoti chemines ir kitas medžiagas, kurios, būdamos saugios ir tvarios, atlieka reikiamą funkciją. Taikant šią sistemą bus galima nustatyti saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų kriterijus, kurie turėtų padėti nustatyti aukštus cheminių ir kitų medžiagų saugos bei tvarumo standartus;

| (13) | saugos ir tvarumo matmenų, aspektų, metodų, rodiklių ir priemonių apžvalgoje (16), kuria pagrįstas šios rekomendacijos priedas, nors ir nurodoma keletas papildomų socialinio ir ekonominio tvarumo aspektų, daugiausia dėmesio skiriama cheminių medžiagų saugai ir aplinkosauginiam tvarumui. Siekiant gauti papildomos informacijos ir priimti labiau pagrįstus sprendimus, ypač tada, kai skatinamas pakeitimas, gali tekti vertinti ne tik jau svarstomus socialinius ir ekonominius aspektus. Į tokius aspektus, jei prireiktų, galima atsižvelgti taikant sistemą; |
| --- | --- |

(13)

saugos ir tvarumo matmenų, aspektų, metodų, rodiklių ir priemonių apžvalgoje (16), kuria pagrįstas šios rekomendacijos priedas, nors ir nurodoma keletas papildomų socialinio ir ekonominio tvarumo aspektų, daugiausia dėmesio skiriama cheminių medžiagų saugai ir aplinkosauginiam tvarumui. Siekiant gauti papildomos informacijos ir priimti labiau pagrįstus sprendimus, ypač tada, kai skatinamas pakeitimas, gali tekti vertinti ne tik jau svarstomus socialinius ir ekonominius aspektus. Į tokius aspektus, jei prireiktų, galima atsižvelgti taikant sistemą;

| (14) | numatytos saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų sistemos tikslas – būti mokslinių tyrimų ir inovacijų priešakyje ir skatinti naudoti naujausias mokslo žinias aukščiausiems inovacijų saugos ir tvarumo tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(14)

numatytos saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų sistemos tikslas – būti mokslinių tyrimų ir inovacijų priešakyje ir skatinti naudoti naujausias mokslo žinias aukščiausiems inovacijų saugos ir tvarumo tikslams pasiekti;

| (15) | turėtų būti siekiama, kad sistema taptų pasauliniu inovacijų etalonu vykdant žaliąją pramonės pertvarką; siekiant kuo daugiau gaminamų ir naudojamų susirūpinimą keliančių medžiagų pakeisti kitomis medžiagomis; skatinant cheminių ir kitų medžiagų gamybai naudoti tvarius išteklius ir žaliavas; siekiant kuo labiau sumažinti cheminių ir kitų medžiagų gamybos ir naudojimo poveikį klimatui, aplinkai ir žmonių sveikatai per visą jų gyvavimo ciklą; ir nukreipiant pramonės bei viešojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas teisinga kryptimi; |
| --- | --- |

(15)

turėtų būti siekiama, kad sistema taptų pasauliniu inovacijų etalonu vykdant žaliąją pramonės pertvarką; siekiant kuo daugiau gaminamų ir naudojamų susirūpinimą keliančių medžiagų pakeisti kitomis medžiagomis; skatinant cheminių ir kitų medžiagų gamybai naudoti tvarius išteklius ir žaliavas; siekiant kuo labiau sumažinti cheminių ir kitų medžiagų gamybos ir naudojimo poveikį klimatui, aplinkai ir žmonių sveikatai per visą jų gyvavimo ciklą; ir nukreipiant pramonės bei viešojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas teisinga kryptimi;

| (16) | šioje rekomendacijoje siūloma Europos saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų sistema, kaip atskaitos taškas valstybėms narėms, pramonei, akademinėms bendruomenėms, mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijoms (RTO) ir įstaigoms, teikiančioms rekomendacijas dėl saugių ir tvarių cheminių ir kitų medžiagų; |
| --- | --- |

(16)

šioje rekomendacijoje siūloma Europos saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų sistema, kaip atskaitos taškas valstybėms narėms, pramonei, akademinėms bendruomenėms, mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijoms (RTO) ir įstaigoms, teikiančioms rekomendacijas dėl saugių ir tvarių cheminių ir kitų medžiagų;

| (17) | šioje rekomendacijoje nustatytas sistemos bandomasis laikotarpis, o valstybėms narėms ir suinteresuotiesiems subjektams šiuo bandomuoju laikotarpiu taikomas savanoriško ataskaitų teikimo mechanizmas. Sistemos peržiūros procesas bus pradėtas ne vėliau kaip iki bandomojo laikotarpio pabaigos. Atsižvelgdama į atsiliepimus, surinktus per bandomąjį laikotarpį, Komisija, kai tinkama, spręs dėl papildomų saugos ir aplinkos aspektų, taip pat ekonominio ir socialinio tvarumo aspektų, kaip papildomo komponento, įtraukimo į vertinimą; |
| --- | --- |

(17)

šioje rekomendacijoje nustatytas sistemos bandomasis laikotarpis, o valstybėms narėms ir suinteresuotiesiems subjektams šiuo bandomuoju laikotarpiu taikomas savanoriško ataskaitų teikimo mechanizmas. Sistemos peržiūros procesas bus pradėtas ne vėliau kaip iki bandomojo laikotarpio pabaigos. Atsižvelgdama į atsiliepimus, surinktus per bandomąjį laikotarpį, Komisija, kai tinkama, spręs dėl papildomų saugos ir aplinkos aspektų, taip pat ekonominio ir socialinio tvarumo aspektų, kaip papildomo komponento, įtraukimo į vertinimą;

| (18) | kaip pabrėžiama Cheminių medžiagų strategijoje, didesnės viešosios ir privačiosios investicijos į saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių medžiagų kūrimą ir didesnis chemijos pramonės inovacinis pajėgumas bus gyvybiškai svarbūs kuriant naujus sprendimus ir remiant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Todėl 2030 m. vizija, kuri yra šios rekomendacijos pagrindas, turėtų užtikrinti, kad būsimos europinės, nacionalinės ir tarptautinės iniciatyvos dėl saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių ir kitų medžiagų būtų pagrįstos siūloma sistema. Komisija šią rekomendaciją populiarins tarptautiniuose forumuose; |
| --- | --- |

(18)

kaip pabrėžiama Cheminių medžiagų strategijoje, didesnės viešosios ir privačiosios investicijos į saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių medžiagų kūrimą ir didesnis chemijos pramonės inovacinis pajėgumas bus gyvybiškai svarbūs kuriant naujus sprendimus ir remiant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Todėl 2030 m. vizija, kuri yra šios rekomendacijos pagrindas, turėtų užtikrinti, kad būsimos europinės, nacionalinės ir tarptautinės iniciatyvos dėl saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių ir kitų medžiagų būtų pagrįstos siūloma sistema. Komisija šią rekomendaciją populiarins tarptautiniuose forumuose;

| (19) | siekdama suteikti paskatų išbandyti sistemą ir ypač spręsti susirūpinimą keliančių medžiagų klausimą, Komisija parems bandomąjį laikotarpį. Tai visų pirma bus daroma vykdant veiksmus pagal bendrąją programą „Europos horizontas“, skirtus saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių ir kitų medžiagų kūrimui ir bandymo metodų bei vertinimo priemonių kūrimui ir tobulinimui, kad būtų išplėstos sistemos siūlomos vertinimo galimybės; |
| --- | --- |

(19)

siekdama suteikti paskatų išbandyti sistemą ir ypač spręsti susirūpinimą keliančių medžiagų klausimą, Komisija parems bandomąjį laikotarpį. Tai visų pirma bus daroma vykdant veiksmus pagal bendrąją programą „Europos horizontas“, skirtus saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių ir kitų medžiagų kūrimui ir bandymo metodų bei vertinimo priemonių kūrimui ir tobulinimui, kad būtų išplėstos sistemos siūlomos vertinimo galimybės;

| (20) | Komisija taip pat parengė Strateginį saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių ir kitų medžiagų mokslinių tyrimų ir inovacijų planą (17), kuriame nustatomos pagrindinės cheminių ir kitų medžiagų gyvavimo ciklo (kūrimo, gamybos, naudojimo ir šalinimo, grįžtamojo perdirbimo arba žalos ištaisymo) mokslinių tyrimų ir inovacijų sritys, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis būtų palengvintas ir remiamas pramonės perėjimas prie saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių ir kitų medžiagų; |
| --- | --- |

(20)

Komisija taip pat parengė Strateginį saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių ir kitų medžiagų mokslinių tyrimų ir inovacijų planą (17), kuriame nustatomos pagrindinės cheminių ir kitų medžiagų gyvavimo ciklo (kūrimo, gamybos, naudojimo ir šalinimo, grįžtamojo perdirbimo arba žalos ištaisymo) mokslinių tyrimų ir inovacijų sritys, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis būtų palengvintas ir remiamas pramonės perėjimas prie saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių ir kitų medžiagų;

| (21) | Komisija, žinodama, kurių duomenų reikia numatytai sistemai įgyvendinti, ir toliau populiarins randamus, prieinamus, sąveikius ir pakartotinai panaudojamus (FAIR) duomenis. Komisija taip pat kuria ES bendrą cheminių medžiagų duomenų platformą (18) dalijimuisi esamais duomenimis, naudojamais su cheminėmis medžiagomis susijusiuose Sąjungos teisės aktuose, prieigai prie jų ir pakartotiniam jų naudojimui palengvinti; |
| --- | --- |

(21)

Komisija, žinodama, kurių duomenų reikia numatytai sistemai įgyvendinti, ir toliau populiarins randamus, prieinamus, sąveikius ir pakartotinai panaudojamus (FAIR) duomenis. Komisija taip pat kuria ES bendrą cheminių medžiagų duomenų platformą (18) dalijimuisi esamais duomenimis, naudojamais su cheminėmis medžiagomis susijusiuose Sąjungos teisės aktuose, prieigai prie jų ir pakartotiniam jų naudojimui palengvinti;

| (22) | šioje rekomendacijoje laikomasi subsidiarumo principo, nes numatyta saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų sistema tenkina Europos mokslinių tyrimų erdvės ir bendrosios cheminių ir kitų medžiagų rinkos, kur reikalinga Europos lygmeniu bendra cheminių ir kitų medžiagų saugos ir tvarumo samprata, poreikius. Joje taip pat laikomasi proporcingumo principo, nes sistemos sukūrimas derinamas su teisiškai neįpareigojančiomis priemonėmis bandomuoju laikotarpiu, nepažeidžiant jokių galiojančių ar būsimų (Sąjungos) teisės aktų dėl cheminių ir kitų medžiagų, |
| --- | --- |

(22)

šioje rekomendacijoje laikomasi subsidiarumo principo, nes numatyta saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų sistema tenkina Europos mokslinių tyrimų erdvės ir bendrosios cheminių ir kitų medžiagų rinkos, kur reikalinga Europos lygmeniu bendra cheminių ir kitų medžiagų saugos ir tvarumo samprata, poreikius. Joje taip pat laikomasi proporcingumo principo, nes sistemos sukūrimas derinamas su teisiškai neįpareigojančiomis priemonėmis bandomuoju laikotarpiu, nepažeidžiant jokių galiojančių ar būsimų (Sąjungos) teisės aktų dėl cheminių ir kitų medžiagų,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1.   TIKSLAS IR TAIKYMO SRITIS

| 1.1. | Šioje rekomendacijoje siūloma sukurti Europos saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų sistemą, skirtą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai. Išsami informacija apie bandomąjį laikotarpį ir sistemą, pagrįsta Komisijos Jungtinio tyrimų centro techninėmis ataskaitomis (19)
  , (20), yra pateikta šios rekomendacijos priede. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Numatomą sistemą sudaro cheminių ar kitų medžiagų saugos ir tvarumo aspektų vertinimo metodai. Pagal rezultatus, gautus taikant sistemą, bus galima nustatyti saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų kūrimo kriterijus, įskaitant balų sistemas ir slenkstines vertes, nustatytas atsižvelgiant į gautus rezultatus. Kriterijų nustatymo procesas bus pradėtas lygiagrečiai su sistemos peržiūra. Šios rekomendacijos tikslas – pradėti bandyti vertinimo sistemą ir gauti atsiliepimų, kad būtų galima pagerinti jos tinkamumą, patikimumą ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms, pramonei, įskaitant mažas ir vidutines įmones (MVĮ), akademinei bendruomenei ir mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijoms (RTO), kurios prisideda prie cheminių ir kitų medžiagų kūrimo arba jas kuria. Ji kviečia jas naudoti sistemą savo mokslinių tyrimų ir inovacijų programose bei veikloje, susijusiose su cheminėmis ar kitomis medžiagomis. Jos taip pat raginamos nurodyti sistemą atitinkamuose politikos ar strategijos dokumentuose. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Valstybės narės, pramonė, akademinė bendruomenė ir RTO taip pat turėtų užtikrinti, kad metodai, modeliai ir duomenys, sukurti ir naudojami taikant sistemą, atitiktų surandamumo, prieinamumo, sąveikumo ir pakartotinio panaudojimo (FAIR) pagrindinius principus. |
| --- | --- |

1.4.

2.   NAUDOJIMAS VALSTYBĖSE NARĖSE

Valstybės narės raginamos:

| 2.1. | skatinti naudoti sistemą savo nacionalinėse mokslinių tyrimų ir inovacijų programose, taip palaikant bandomąjį laikotarpį prietaikomis ir naudojimo atvejais; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | didinti aukštos kokybės FAIR duomenų, skirtų saugai ir tvarumui vertinti, prieinamumą, įtraukiant šį aspektą į nacionalines mokslinių tyrimų ir inovacijų programas bei į susijusią politiką, jei tinka; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | remti vertinimo metodų, modelių ir priemonių gerinimą ir pateikti naujų, kuriuos būtų galima integruoti į sistemą saugos ir tvarumo vertinimui pagerinti; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | remti švietimo programų kūrimą, siekiant užtikrinti, kad būtų ugdomi sistemai įgyvendinti būtini įgūdžiai. |
| --- | --- |

2.4.

3.   NAUDOJIMAS PRAMONĖJE, AKADEMINĖJE BENDRUOMENĖJE ir RTO

Pramonė (įskaitant MVĮ), akademinė bendruomenė ir RTO raginamos:

| 3.1. | naudoti sistemą savo mokslinių tyrimų ir inovacijų procesuose kuriant chemines arba kitas medžiagas ir taip palaikyti bandomąjį laikotarpį; |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | pateikti aukštos kokybės FAIR duomenis, kad būtų galima vertinti saugą ir tvarumą, nepažeidžiant intelektinės nuosavybės teisių ir, kai aktualu, saugumo aspektų; |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | remti naujų vertinimo metodų, modelių ir priemonių, kuriuos būtų galima integruoti į sistemą saugos ir tvarumo vertinimui pagerinti, kūrimą ir pateikimą; |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | remti profesinio mokymo ir švietimo programų kūrimą, siekiant užtikrinti, kad būtų ugdomi sistemai įgyvendinti būtini įgūdžiai. |
| --- | --- |

3.4.

4.   REKOMENDACIJOS ĮGYVENDINIMO ATASKAITOS

| 4.1. | Valstybės narės, pramonė, akademinė bendruomenė ir RTO raginamos pranešti Komisijai apie šios rekomendacijos įgyvendinimą bandomuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ataskaitų teikimui palengvinti Komisija parengs ataskaitų šabloną. Perduodama informacija turėtų apimti:






  — | informaciją, kaip valstybės narės, pramonė, universitetai ir RTO naudoja sistemą savo mokslinių tyrimų ir inovacijų programose, veikloje ir kt.; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

informaciją, kaip valstybės narės, pramonė, universitetai ir RTO naudoja sistemą savo mokslinių tyrimų ir inovacijų programose, veikloje ir kt.;

| — | sistemos bandymo iniciatyvas ir naudojimo atvejus; |
| --- | --- |

—

sistemos bandymo iniciatyvas ir naudojimo atvejus;

| — | naujų saugos ir tvarumo vertinimo metodų, modelių ir priemonių kūrimo bei jų rezultatų vertinimo ir naudojimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

—

naujų saugos ir tvarumo vertinimo metodų, modelių ir priemonių kūrimo bei jų rezultatų vertinimo ir naudojimo iniciatyvas;

| — | saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių ir kitų medžiagų kūrimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

—

saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių ir kitų medžiagų kūrimo iniciatyvas;

| — | vertinimo ataskaitas, kuriose pateikiami sistemos bandymo rezultatai; |
| --- | --- |

—

vertinimo ataskaitas, kuriose pateikiami sistemos bandymo rezultatai;

| — | problemas ir trukdžius, nustatytus naudojant sistemą; |
| --- | --- |

—

problemas ir trukdžius, nustatytus naudojant sistemą;

| — | informaciją apie balų sistemų ir slenkstinių verčių, kurios gali padėti nustatyti saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų kriterijus peržiūrėtoje sistemoje, nustatymą. |
| --- | --- |

—

informaciją apie balų sistemų ir slenkstinių verčių, kurios gali padėti nustatyti saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų kriterijus peržiūrėtoje sistemoje, nustatymą.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 8 d.

Komisijos vardu

Mariya GABRIEL

Komisijos narė

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

final

(2)  COM(2021) 390 final.

2

final

(3)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

3

(4)  COM(2020) 667 final.

4

final

(5)  Apibrėžtos Cheminių medžiagų strategijoje tvarumui užtikrinti (COM(2020) 667 final).

5

final

(6)  
  2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (2020/2531(RSP)), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0201_LT.pdf.

6

(7)  
  2021 m. kovo 15 d. Tarybos išvados „Sąjungos tvarių cheminių medžiagų strategija: metas veikti“ (dok. 6941/21), https://www.consilium.europa.eu/media/48827/st06941-en21.pdf.

7

(8)  COM(2020) 98 final.

8

final

(9)  COM(2021) 400 final.

9

final

(10)  COM(2022) 142 final.

10

final

(11)  COM(2022) 141 final.

11

final

(12)  
  „Eurobarometro“ apklausa (2020 m.). Europiečių požiūris į aplinką, 2020 m. kovo mėn., https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2257.

12

(13)  https://echa.europa.eu/candidate-list-table.

13

(14)  COM(2022) 142 final.

14

final

(15)  Europos Komisija (2021 m). Mapping study for the development of Sustainable by Design criteria, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f679c200-a314-11eb-9585-01aa75ed71a1/language-en.

15

Mapping study for the development of Sustainable by Design criteria

(16)  Caldeira, C., et al. SAFE and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools, EUR 30991 EN, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2022, ISBN 978–92–76–47560–6 (internetu), doi:10.2760/879069 (internetu), JRC127109. 2022.

16

SAFE and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools

(17)  Europos Komisija. Strategic Research and Innovation Plan for SAFE and Sustainable Chemicals and Materials. Europos Sąjungos leidinių biuras, 2022, ISBN 978–92–76–49115–6, doi 10.2777/876851.

17

Strategic Research and Innovation Plan for SAFE and Sustainable Chemicals and Materials

(18)  COM(2020) 667 final.

18

final

(19)  Caldeira C., Farcal L., Moretti, C., et al. SAFE and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2022, ISBN 978–92–76–47560–6, doi:10.2760/879069.

19

SAFE and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools

(20)  Caldeira C., Farcal L., Garmendia, I., et al., SAFE and sustainable by design chemicals and materials: Framework for the definition of safe and sustainable by design criteria for chemicals and materials, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2022, ISBN 978–92–76–53264–4, doi: 10.2760/487955.

20

SAFE and sustainable by design chemicals and materials: Framework for the definition of safe and sustainable by design criteria for chemicals and materials

---

PRIEDAS

Saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų kriterijų nustatymo ateityje sistema ir cheminių ir kitų medžiagų vertinimo procedūra

Turinys

| 1. | Principai, kuriais pagrįsta saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų sistema | 184 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sistemos savybės ir struktūra | 184 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | 1 etapas. Pagrindiniai (per)kūrimo principai | 185 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | 2 etapas. Saugos ir tvarumo vertinimas | 188 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Pavojingumo vertinimas (1 pakopa) | 190 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Žmonių sveikatos ir saugos aspektai, susiję su gamyba ir apdorojimu (2 pakopa) | 193 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Žmonių sveikatos ir aplinkosaugos aspektai galutinio taikymo tarpsniu (3 pakopa) | 199 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Aplinkosauginio tvarumo vertinimas (4 pakopa) | 199 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 5. | Vertinimo procedūra ir ataskaitos teikimas | 204 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Saugos ir tvarumo vertinimui pagrįsti naudojamų duomenų šaltinių apžvalga | 205 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   Principai, kuriais pagrįsta saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų sistema

Nustatytas principų rinkinys naujai saugiai ir tvariai sukurtų medžiagų (SSbD) sistemai parengti.

| — | Nustatyti hierarchiją, kurioje pirmenybė teikiama saugai, kad būtų išvengta netinkamų alternatyvų. |
| --- | --- |

—

Nustatyti hierarchiją, kurioje pirmenybė teikiama saugai, kad būtų išvengta netinkamų alternatyvų.

| — | Apibrėžti atmetimo kriterijus, taikomus cheminių ir kitų medžiagų kūrimui, kad būtų skatinami tvarūs moksliniai tyrimai ir inovacijos, grindžiami ne tik duomenimis, nurodytais ES teisės aktų dėl cheminių medžiagų reikalavimuose, bet ir duomenimis, kurie nepatenka į šių reikalavimų taikymo sritį. |
| --- | --- |

—

Apibrėžti atmetimo kriterijus, taikomus cheminių ir kitų medžiagų kūrimui, kad būtų skatinami tvarūs moksliniai tyrimai ir inovacijos, grindžiami ne tik duomenimis, nurodytais ES teisės aktų dėl cheminių medžiagų reikalavimuose, bet ir duomenimis, kurie nepatenka į šių reikalavimų taikymo sritį.

| — | Sutelkti dėmesį į kartotinį aplinkai kenkiančių veiksnių mažinimą, naudojant dinamines ribas ir atmetimo kriterijus, kad sistema taptų įrankiu pagerinimams valdyti inovacijos procese. |
| --- | --- |

—

Sutelkti dėmesį į kartotinį aplinkai kenkiančių veiksnių mažinimą, naudojant dinamines ribas ir atmetimo kriterijus, kad sistema taptų įrankiu pagerinimams valdyti inovacijos procese.

| — | Užtikrinti optimalų turimų duomenų apie nepageidaujamą poveikį naudojimą. Kiekviena (nauja) cheminė ar kita medžiaga turėtų būti lyginama su visa panašios struktūros ar funkcijų medžiagų grupe, kad būtų galima įvertinti numatomą potencialą daryti neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti optimalų turimų duomenų apie nepageidaujamą poveikį naudojimą. Kiekviena (nauja) cheminė ar kita medžiaga turėtų būti lyginama su visa panašios struktūros ar funkcijų medžiagų grupe, kad būtų galima įvertinti numatomą potencialą daryti neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai.

| — | Pranešti apie SSbD veiksmus, kurių buvo imtasi visoje tiekimo grandinėje; užtikrinti, kad visus svarbius ir nekonfidencialius duomenis būtų galima gauti randamų, prieinamų, sąveikių ir pakartotinai naudojamų (FAIR) duomenų formatu, siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą bei atskaitomybę ir geriau vykdyti rūpestingumo pareigą. |
| --- | --- |

—

Pranešti apie SSbD veiksmus, kurių buvo imtasi visoje tiekimo grandinėje; užtikrinti, kad visus svarbius ir nekonfidencialius duomenis būtų galima gauti randamų, prieinamų, sąveikių ir pakartotinai naudojamų (FAIR) duomenų formatu, siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą bei atskaitomybę ir geriau vykdyti rūpestingumo pareigą.

| — | Skatinti, kad įvairūs suinteresuotieji subjektai, įskaitant pramonę ir politikos formuotojus, naudotų nuoseklią sistemą. |
| --- | --- |

—

Skatinti, kad įvairūs suinteresuotieji subjektai, įskaitant pramonę ir politikos formuotojus, naudotų nuoseklią sistemą.

2.   Sistemos savybės ir struktūra

Siūloma SSbD sistema yra bendras cheminių ir kitų medžiagų saugos bei tvarumo kriterijų vertinimo ir nustatymo metodas per visą inovacijos procesą. Ji gali būti taikoma kuriant naujas ar iš naujo įvertinant esamas chemines ir kitas medžiagas. Esamų cheminių ir kitų medžiagų atveju sistema gali būti naudojama: i) padėti pertvarkyti jų gamybos procesus, kad jos taptų saugesnės ir tvaresnės, įvertinant alternatyvius procesus, arba ii) joms palyginti taikant SSbD kriterijus (pvz., inovacija pakeičiant geresnių eksploatacinių savybių cheminėmis ar kitomis medžiagomis arba atranka paskesnės grandies taikmenoms).

Sistemą sudaro (per)kūrimo etapas ir saugos bei tvarumo vertinimas įvairiose cheminės ar kitos medžiagos gyvavimo ciklo pakopose, atsižvelgiant į funkcionalumą ir galutinį naudojimo būdą (-us). Nors taikant šią sistemą produktų sauga ir tvarumas nevertinami, joje atsižvelgiama į tai, kaip cheminės ar kitos medžiagų naudojamos produktuose.

SSbD sistemą sudaro šios dvi dalys:

| 1. | (per)kūrimo etapas, kuriuo siūlomi pagrindiniai kūrimo principai, kurie padėtų kurti saugias bei tvarias chemines ir kitas medžiagas; |
| --- | --- |

1.

(per)kūrimo etapas, kuriuo siūlomi pagrindiniai kūrimo principai, kurie padėtų kurti saugias bei tvarias chemines ir kitas medžiagas;

| 2. | saugos ir tvarumo vertinimo etapas, kuriuo vertinami tiriamos cheminės ar kitos medžiagos sauga ir tvarumas. |
| --- | --- |

2.

saugos ir tvarumo vertinimo etapas, kuriuo vertinami tiriamos cheminės ar kitos medžiagos sauga ir tvarumas.

SSbD sistema gali padėti įvairiuose inovacijos proceso etapuose (projektavimo, planavimo, eksperimentinio bandymo ir prototipų kūrimo), kai priimami sprendimai tęsti inovacijos koncepciją, jos atsisakyti ar ją patobulinti. Saugos ir tvarumo vertinimas inovacijos procese turėtų prasidėti kuo anksčiau, siekiant užtikrinti, kad SSbD principai būtų taikomi kuriant cheminę ar kitą medžiagą. Vėlesniuose plėtotės etapuose vertinimą reikėtų kartoti, kai palaipsniui gaunama daugiau informacijos. Sistema turėtų užtikrinti lankstų jos įgyvendinimą, kad ją būtų galima derinti su horizontaliaisiais ar konkretiems produktams skirtais teisės aktais arba su reglamentavimo išimtimis.

Siūlomas saugos ir tvarumo vertinimas yra hierarchinis: prieš pereinant prie tvarumo aspektų pirmiausia atsižvelgiama į saugos aspektus.

Pirma pakopa – užtikrinti saugą, į chemines ar kitas medžiagas, turinčias tam tikrų (žmonių sveikatai ir aplinkai) pavojingų savybių, žiūrint kaip į sukurtas netvariai, net jei jos kurtos laikantis rekomenduojamų kūrimo principų arba jų poveikis aplinkai yra palyginti mažas. Jei tiriama cheminė ar kita medžiaga atitinka būtinuosius saugos kriterijus, galima pereiti prie aplinkosauginio tvarumo aspektų vertinimo. Ateityje taikant šią sistemą, kaip papildomas vertinimas gali būti atliktas socialinių ir ekonominių tvarumo aspektų vertinimas.

Taikant šį etapinį metodą siekiama sumažinti vertinimo naštą, nes pradinėse pakopose siūloma identifikuoti draudžiamus dalykus. Pavyzdžiui, jei vertinant cheminę ar kitą medžiagą nustatoma saugos problemų, gyvavimo ciklo analizė (GCA) būtų atliekama tik po to, kai jos išsprendžiamos, pvz., nustatant, ar saugos problemas galima išspręsti rizikos valdymo priemonėmis. Visgi priklausomai nuo kiekvienos organizacijos darbo metodų, skirtingos pakopos gali būti vykdomos vienu metu.

3.   1 etapas. Pagrindiniai (per)kūrimo principai

SSbD sistema apima tris termino „kūrimas“ lygmenis:

| 1. | molekulinį: naujos cheminės ir kitos medžiagos kuriamos pagal jų cheminę sandarą; |
| --- | --- |

1.

molekulinį: naujos cheminės ir kitos medžiagos kuriamos pagal jų cheminę sandarą;

| 2. | proceso: tiek kuriamų, tiek esamų cheminių ir kitų medžiagų gamybos procesas turi būti saugesnis ir tvaresnis; |
| --- | --- |

2.

proceso: tiek kuriamų, tiek esamų cheminių ir kitų medžiagų gamybos procesas turi būti saugesnis ir tvaresnis;

| 3. | produkto projektavimo: SSbD vertinimo rezultatai padeda pasirinkti chemines ar kitas medžiagas, kurios atitiktų galutinio produkto, kuriame jos bus naudojamos, funkcinius reikalavimus. |
| --- | --- |

3.

produkto projektavimo: SSbD vertinimo rezultatai padeda pasirinkti chemines ar kitas medžiagas, kurios atitiktų galutinio produkto, kuriame jos bus naudojamos, funkcinius reikalavimus.

Šio etapo tikslas – pateikti gaires dėl principų, į kuriuos reikia atsižvelgti (per)kūrimo etape, siekiant kuo labiau padidinti galimybes gauti sėkmingą saugos ir tvarumo vertinimo rezultatą. Šiame etape turėtų būti apibrėžtas tikslas, taikymo sritis ir sistemos ribos, kurios nulems tiriamos cheminės ar kitos medžiagos vertinimo parametrus. Tai apima, pvz., mišinio kaip atskiro elemento arba kaip mišinių komponentų vertinimo pasirinktis. Laikantis šių principų nebūtinai galima padaryti išvadas apie tiriamų cheminių ir kitų medžiagų saugos ir tvarumo charakteristikas. Tam būtinas kitas etapas, kuriame būtų vertinama sauga ir tvarumas.

Kūrimo principai apibendrinti 1 lentelėje (nebaigtinis sąrašas). Jie yra suformuluoti atsižvelgiant į geriausią turimą patirtį, pvz., žaliosios chemijos principus (1), žaliosios inžinerijos principus (2), tvariosios chemijos kriterijus (3), Vokietijos aplinkos agentūros (UBA) auksines taisykles (4), uždarojo ciklo chemijos principus (5). Taip pat galima atsižvelgti į kitus pagal tą geriausią patirtį suformuluotus principus.

1 lentelė

Nebaigtinis (per)kūrimo etapo pagrindinių principų, susijusių apibrėžčių ir veiksmų pavyzdžių sąrašas

| Kūrimo principas | Apibrėžtis | Veiksmų pavyzdžiai |
| --- | --- | --- |
| Efektyviai naudoti medžiagas | Visos procese naudojamos cheminės ar kitos medžiagos panaudojamos galutiniam produktui gauti arba visos atgaunamos proceso metu, taigi sunaudojama mažiau žaliavų ir susidaro mažiau atliekų. | Padidinti vykdomos reakcijos išeigą, kad sumažėtų cheminių ar kitų medžiagų sąnaudos.
  Atgauti daugiau nesureagavusių cheminių medžiagų ar kitų medžiagų.
  Rinktis medžiagas ir procesus, dėl kurių susidarytų mažiau atliekų.
  Identifikuoti svarbiausiąsias žaliavas (6), kad būtų galima kuo labiau sumažinti jų kiekį arba pakeisti jas kitomis žaliavomis. |
| Kuo labiau sumažinti pavojingų cheminių ar kitų medžiagų naudojimą | Išsaugomas produktų funkcionalumas ir kartu sumažinamas pavojingų cheminių ar kitų medžiagų naudojimas arba, jei įmanoma, jų visiškai nenaudojama.
  Naudojama geriausia technologija, kad būtų išvengta ekspozicijos visais cheminės ar kitos medžiagos gyvavimo ciklo etapais. | Sumažinti pavojingų cheminių ar kitų medžiagų kiekį gamybos procesuose arba jų visai nenaudoti.
  Perprojektuoti gamybos procesus, kad būtų kuo mažiau naudojama pavojingų cheminių ir (arba) kitų medžiagų.
  Nenaudoti pavojingų cheminių ar kitų medžiagų galutiniuose produktuose. |
| Kurti numatant efektyvų energijos vartojimą | Gamybos procese ir (arba) tiekimo grandinėje kuo labiau sumažinamas energijos, sunaudojamos cheminei ar kitai medžiagai pagaminti ir ją naudojant, kiekis. | Pasirinkti arba sukurti (gamybos) procesus, kuriuose:






  a) | naudojamos alternatyvios ir mažiau energijai imlios gamybos ir (arba) atskyrimo technologijos; |

Kūrimo principas

Apibrėžtis

Veiksmų pavyzdžiai

Efektyviai naudoti medžiagas

Visos procese naudojamos cheminės ar kitos medžiagos panaudojamos galutiniam produktui gauti arba visos atgaunamos proceso metu, taigi sunaudojama mažiau žaliavų ir susidaro mažiau atliekų.

Padidinti vykdomos reakcijos išeigą, kad sumažėtų cheminių ar kitų medžiagų sąnaudos.

Atgauti daugiau nesureagavusių cheminių medžiagų ar kitų medžiagų.

Rinktis medžiagas ir procesus, dėl kurių susidarytų mažiau atliekų.

Identifikuoti svarbiausiąsias žaliavas (6), kad būtų galima kuo labiau sumažinti jų kiekį arba pakeisti jas kitomis žaliavomis.

Kuo labiau sumažinti pavojingų cheminių ar kitų medžiagų naudojimą

Išsaugomas produktų funkcionalumas ir kartu sumažinamas pavojingų cheminių ar kitų medžiagų naudojimas arba, jei įmanoma, jų visiškai nenaudojama.

Naudojama geriausia technologija, kad būtų išvengta ekspozicijos visais cheminės ar kitos medžiagos gyvavimo ciklo etapais.

Sumažinti pavojingų cheminių ar kitų medžiagų kiekį gamybos procesuose arba jų visai nenaudoti.

Perprojektuoti gamybos procesus, kad būtų kuo mažiau naudojama pavojingų cheminių ir (arba) kitų medžiagų.

Nenaudoti pavojingų cheminių ar kitų medžiagų galutiniuose produktuose.

Kurti numatant efektyvų energijos vartojimą

Gamybos procese ir (arba) tiekimo grandinėje kuo labiau sumažinamas energijos, sunaudojamos cheminei ar kitai medžiagai pagaminti ir ją naudojant, kiekis.

Pasirinkti arba sukurti (gamybos) procesus, kuriuose:

a)

naudojamos alternatyvios ir mažiau energijai imlios gamybos ir (arba) atskyrimo technologijos;

| b) | kuo daugiau naudojama atgautoji energija (pvz., integruojami šilumos tinklai ir bendra šilumos ir elektros energijos gamyba); |
| --- | --- |

b)

kuo daugiau naudojama atgautoji energija (pvz., integruojami šilumos tinklai ir bendra šilumos ir elektros energijos gamyba);

| c) | yra mažiau gamybos etapų; |
| --- | --- |

c)

yra mažiau gamybos etapų;

| d) | naudojami katalizatoriai, įskaitant fermentus; |
| --- | --- |

d)

naudojami katalizatoriai, įskaitant fermentus;

| e) | sumažinami energijos nuostoliai ir panaudojama turima proceso liekamoji energija arba pasirenkamos žemesnėje temperatūroje vykdomos reakcijos. |
| --- | --- |

e)

sumažinami energijos nuostoliai ir panaudojama turima proceso liekamoji energija arba pasirenkamos žemesnėje temperatūroje vykdomos reakcijos.

Naudoti atsinaujinančiuosius išteklius

Taupomi ištekliai, naudojant uždaruosius išteklių ciklus arba atsinaujinančiuosius medžiagų ir energijos išteklius.

Skatinti naudoti žaliavas, kurios:

| a) | yra atsinaujinančiosios; |
| --- | --- |

a)

yra atsinaujinančiosios;

| b) | yra uždarojo ciklo; |
| --- | --- |

b)

yra uždarojo ciklo;

| c) | nesukuria žemės naudojimo konkurencijos; |
| --- | --- |

c)

nesukuria žemės naudojimo konkurencijos;

| d) | nedaro neigiamo poveikio biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

d)

nedaro neigiamo poveikio biologinei įvairovei;

arba procesus, kuriuose:

| a) | naudojami atsinaujinantieji energijos ištekliai išmetant mažai anglies dioksido ir nedarant neigiamo poveikio biologinei įvairovei. |
| --- | --- |

a)

naudojami atsinaujinantieji energijos ištekliai išmetant mažai anglies dioksido ir nedarant neigiamo poveikio biologinei įvairovei.

Užtikrinti pavojingų teršalų išmetimo prevenciją ir jų išvengti

Taikomos technologijos pavojingų teršalų išmetimui arba išleidimui į aplinką kuo labiau sumažinti arba išvengti.

Rinktis tokias medžiagas arba procesus, kad:

| a) | susidarytų kuo mažiau pavojingų atliekų ir pavojingų šalutinių produktų; |
| --- | --- |

a)

susidarytų kuo mažiau pavojingų atliekų ir pavojingų šalutinių produktų;

| b) | būtų išmetama kuo mažiau teršalų (pvz., lakiųjų organinių junginių, bendros organinės anglies, rūgštėjimą ir eutrofikaciją sukeliančių teršalų ir sunkiųjų metalų). |
| --- | --- |

b)

būtų išmetama kuo mažiau teršalų (pvz., lakiųjų organinių junginių, bendros organinės anglies, rūgštėjimą ir eutrofikaciją sukeliančių teršalų ir sunkiųjų metalų).

Kurti numatant gyvavimo ciklo pabaigą

Cheminės ir kitos medžiagos kuriamos taip, kad panaudotos pagal savo paskirtį suirtų į chemines medžiagas, kurios nekeltų jokios rizikos aplinkai ar žmonėms.

Cheminės ir kitos medžiagos kuriamos taip, kad jas būtų galima naudoti pakartotinai, surinkti kaip atliekas, rūšiuoti, grįžtamai arba kūrybiškai perdirbti.

Vengti naudoti chemines ar kitas medžiagas, kurios apsunkina gyvavimo ciklo pabaigos procesus, pvz., grįžtamąjį perdirbimą.

Rinktis medžiagas:

| a) | kurios yra patvaresnės (ilgiau naudojamos ir reikalauja mažiau priežiūros); |
| --- | --- |

a)

kurios yra patvaresnės (ilgiau naudojamos ir reikalauja mažiau priežiūros);

| b) | kurias lengva atskirti ir rūšiuoti; |
| --- | --- |

b)

kurias lengva atskirti ir rūšiuoti;

| c) | kurios yra vertingos net ir panaudotos (komercinis paskesnis naudojimas); |
| --- | --- |

c)

kurios yra vertingos net ir panaudotos (komercinis paskesnis naudojimas);

| d) | kurios yra visiškai biologiškai skaidžios, jei naudojamos taip, kad neišvengiamai patenka į aplinką arba į nuotekas. |
| --- | --- |

d)

kurios yra visiškai biologiškai skaidžios, jei naudojamos taip, kad neišvengiamai patenka į aplinką arba į nuotekas.

Atsižvelgti į visą gyvavimo ciklą

Kūrimo principai taikomi visam gyvavimo ciklui, nuo žaliavų tiekimo grandinės iki galutinio produkto gyvavimo ciklo pabaigos.

Apsvarstyti galimybę:

| a) | vertinamą cheminę ar kitą medžiagą ir jos tiekimo grandinėje esančias chemines ar kitas medžiagas pakuoti į daugkartines pakuotes; |
| --- | --- |

a)

vertinamą cheminę ar kitą medžiagą ir jos tiekimo grandinėje esančias chemines ar kitas medžiagas pakuoti į daugkartines pakuotes;

| b) | efektyviai vartoti energiją logistikoje (pvz., mažinti vežamus kiekius, pakeisti transporto priemones); |
| --- | --- |

b)

efektyviai vartoti energiją logistikoje (pvz., mažinti vežamus kiekius, pakeisti transporto priemones);

| c) | mažinti vežimo atstumus tiekimo grandinėje. |
| --- | --- |

c)

mažinti vežimo atstumus tiekimo grandinėje.

4.   2 etapas. Saugos ir tvarumo vertinimas

Išvardijus kūrimo principus, kitas etapas – saugos ir tvarumo vertinimas, sudarytas iš keturių pakopų. Pirmosios trys pakopos visų pirma apima įvairius cheminių ar kitų medžiagų saugos aspektus. Šio trys pakopos pagrįstos žiniomis, gautomis taikant galiojančius ES cheminių medžiagų teisės aktus, pvz., Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (CLP), arba ES darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) direktyvą 89/391/EEB, pritaikytomis SSbD taikymui mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Ketvirtoji pakopa apima aplinkosauginį tvarumo aspektą. Atsižvelgiant į tai, kaip taikoma SSbD sistema, taip pat gali būti naudinga įvertinti socialinius ir ekonominius tvarumo aspektus, pavyzdžiui, kaip papildomą elementą, papildantį pagrindinį saugos ir tvarumo vertinimą ateityje taikant sistemą.

Nors keturios pakopos pateikiamos nuosekliai, jos gali būti atliekamos vienu metu, nes informacija gaunama įvairiuose tiriamos cheminės ar kitos medžiagos gyvavimo ciklo taškuose ir priklauso nuo to, ar vertinama nauja, ar esama cheminė ar kita medžiaga.

Kiekviena pakopa susideda iš aspektų, kuriuos galima išmatuoti naudojant rodiklius. Rodikliai vertinami taikant sistemoje siūlomus metodus. Taikant sistemą, kriterijus gali būti sudarytas pagal aspektą, kuriam taikomas vertinimo metodas ir mažiausia slenkstinė vertė arba tikslinės vertės (kuriomis gali būti grindžiamas sprendimas dėl cheminės ar kitos medžiagos saugos ar tvarumo). Šiame etape turimos 1 pakopos slenkstinės vertės, nes jos yra nustatytos ES teisės aktuose dėl cheminių medžiagų (CLP ir REACH).

Šiame etape SSbD sistema gali būti taikoma tik cheminių ir kitų medžiagų kūrimo inovacijų etape, kaip paaiškinta 1 etapo apraše; ji neturi poveikio Sąjungos teisiniams įpareigojimams dėl cheminių ir kitų medžiagų.

1 pakopa. Pavojingumo vertinimas (būdingos savybės)

Šioje pakopoje atsižvelgiama į cheminės ar kitos medžiagos būdingas savybes, siekiant suprasti jos keliamo pavojaus (7) pobūdį (pavojus žmonių sveikatai, aplinkai ir fiziniai pavojai), ir tik tada įvertinama sauga jos gamybos, apdorojimo ir naudojimo metu.

2 pakopa. Žmonių sveikatos ir saugos aspektai, susiję su gamyba ir apdorojimu

Šioje pakopoje vertinami žmonių sveikatos ir saugos aspektai, susiję su tiriamos cheminės ar kitos medžiagos gamyba ir apdorojimu. Gamyba – procesas nuo žaliavų gavybos iki cheminės ar kitos medžiagos pagaminimo, apimantis grįžtamąjį perdirbimą ar atliekų tvarkymą.

Tikslas yra įvertinti, ar tiriamos cheminės ar kitos medžiagos gamyba ir apdorojimas nekelia rizikos darbuotojams, vadovaujantis ES darbuotojų saugos ir sveikatos direktyvomis arba į jas neįtrauktais reikalavimais.

3 pakopa. Žmonių sveikatos ir aplinkosaugos aspektai galutinio taikymo tarpsniu

Šioje pakopoje vertinami tiriamos cheminės ar kitos medžiagos galutinio taikymo pavojai ir rizika. Ji apima naudojimui būdingą ekspoziciją chemine ar kita medžiaga ir susijusią riziką.

Tikslas yra įvertinti, ar cheminės arba kitos medžiagos naudojimas galutinio taikymo tarpsniu nekelia jokios rizikos žmonių sveikatai arba aplinkai.

4 pakopa. Aplinkosauginio tvarumo vertinimas

Ketvirtoje pakopoje atliekant GCA tiriamas poveikis aplinkosauginiam tvarumui per visą cheminės ar kitos medžiagos gyvavimo ciklą, vertinant kelias poveikio kategorijas, pvz., klimato kaitą ir išteklių naudojimą. Šioje pakopoje taip pat atsižvelgiama į toksiškumą ir ekotoksiškumą, nurodant per visą gyvavimo ciklą išmetamų teršalų poveikį žmonėms ir aplinkai per aplinkos komponentus (pvz., dirvožemį, vandenį, orą), įskaitant poveikį dėl mobilumo tarp komponentų, o ne dėl tiesioginės ekspozicijos (įtraukta į 3 pakopą).

| 1) | Pavojingos tiriamos cheminės ar kitos medžiagos savybės |
| --- | --- |

1)

Pavojingos tiriamos cheminės ar kitos medžiagos savybės

Image 7

| 2) | Žmonių sveikatos ir saugos aspektai, susiję su gamyba ir apdorojimu |
| --- | --- |

2)

Žmonių sveikatos ir saugos aspektai, susiję su gamyba ir apdorojimu

Image 8

| 3) | Tiriamos cheminės ar kitos medžiagos galutinio taikymo pavojai ir rizika |
| --- | --- |

3)

Tiriamos cheminės ar kitos medžiagos galutinio taikymo pavojai ir rizika

Image 9

| 4) | Poveikis aplinkai per visą tiriamos cheminės ar kitos medžiagos gyvavimo ciklą |
| --- | --- |

4)

Poveikis aplinkai per visą tiriamos cheminės ar kitos medžiagos gyvavimo ciklą

Image 10

2 paveikslas. Cheminės ar kitos medžiagos, kuriai taikomas saugos ir tvarumo vertinimas, saugos ir tvarumo aspektų paaiškinimas. Spalvoti langeliai rodo apimamą gyvavimo ciklo etapą. Raudonas taškas žymi vertinamą cheminę arba kitą medžiagą, o geltoni ir pilki taškai – visas kitas per jos gyvavimo ciklą išsiskiriančias medžiagas (pvz., kitas toksiškas chemines medžiagas, susidariusias išgaunant žaliavas arba dėl gamybos procese sunaudotos energijos).

4.1.   Pavojingumo vertinimas (1 pakopa)

ES teisės aktuose dėl cheminių medžiagų (REACH ir CLP) cheminiai pavojai skirstomi į pavojus žmonių sveikatai, pavojus aplinkai ir fizinius pavojus. Šie pavojai toliau skirstomi į pavojingumo klases ir kategorijas, kurios įtraukiamos į vertinimą. Tikslas yra nustatyti SSbD kriterijų rinkinį, taikomą cheminių ir kitų medžiagų, kurios gali turėti neigiamą poveikį žmonėms ar aplinkai, būdingoms savybėms. Jis pagrįstas CLP reglamente nustatytomis pavojingumo klasėmis ir kategorijomis. SSbD vertinimas yra savanoriškas ir susijęs su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla. Todėl jo taikymo sritis gali būti platesnė nei duomenys, kuriuos apima šie reglamentai. Trys pagrindinės pavojingumo kategorijos yra šios:

| 1. | būdingos pavojingos savybės, susijusios su žmonių sveikata (pavojai žmonių sveikatai); |
| --- | --- |

1.

būdingos pavojingos savybės, susijusios su žmonių sveikata (pavojai žmonių sveikatai);

| 2. | būdingos pavojingos savybės, susijusios su aplinka (pavojai aplinkai); |
| --- | --- |

2.

būdingos pavojingos savybės, susijusios su aplinka (pavojai aplinkai);

| 3. | pavojingos fizikinės savybės (fiziniai pavojai). |
| --- | --- |

3.

pavojingos fizikinės savybės (fiziniai pavojai).

SSbD pavojingų savybių klasifikacija yra glaudžiai susijusi su atitinkamomis EK iniciatyvomis, pvz., Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti (8), Pasiūlymu dėl Reglamento dėl tvarių gaminių (9) arba ES tvaraus finansavimo strategija (10). Dėl visos išsamios informacijos apie vertinimo metodus reikia žiūrėti CLP reglamente nustatytus cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo kriterijus.

Bandymų metodai, taikomi pavojingumo vertinimo duomenims gauti, nustatyti Bandymų metodų reglamente (11), tie metodai daugiausia yra pagrįsti EBPO cheminių medžiagų bandymų gairėmis (12), kurios yra viena iš pagrindinių priemonių pasauliniam galimo neigiamo cheminių medžiagų poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai vertinimui atlikti. Be to, pavojingoms savybėms vertinti rekomenduojami metodai yra įtraukti į ECHA parengtas CLP kriterijų taikymo rekomendacijas (13), kurios padeda taikyti CLP kriterijus pavojingoms savybėms. Daugiau informacijos apie vertinimo metodus pateikta Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) parengtose Informacijai keliamų reikalavimų ir cheminės saugos vertinimo rekomendacijose (14), kuriose aprašomi informacijos reikalavimai ir kaip juos vykdyti pagal REACH reglamentą. Į atliekant SSbD vertinimą taikomą klasifikaciją jau galima svarstyti įtraukti kitas pavojingumo klases, pvz.: patvarios, bioakumuliacinės ir toksiškos (PBT), labai patvarios ir didelės bioakumuliacijos (vPvB), patvarios, mobilios ir toksiškos (PMT), labai patvarios ir labai mobilios (vPvM), endokrininę sistemą ardančios medžiagos. NET jei tos pavojingumo klasės dar nėra taikomos pagal CLP, jau galėtų būti taikomi tebekuriami kriterijai.

2 lentelėje (15) nurodytiems aspektams vertinti siūlomas pakopinis metodas, priklausomai nuo turimų duomenų. Kadangi turima informacija apie naujas kuriamas chemines medžiagas arba medžiagas proceso pradžioje gali būti ribota, pakopinis metodas yra naudingas, kad pavojus būtų galima apibūdinti kuo anksčiau inovacijos etape (t. y. cheminės ar kitos medžiagos kūrimo metu), naudojant, pavyzdžiui, naujojo požiūrio metodikas duomenims ir žinioms gauti. Taikant pakopinį metodą, įtariamas pavojingas chemines arba kitas medžiagas galima nustatyti inovacijos proceso pradžioje ir priimti pagrįstus sprendimus (pvz., toliau vertinti pavojų, atmesti cheminę medžiagą, prašyti daugiau duomenų per visą tiriamos cheminės ar kitos medžiagos gyvavimo ciklą). Iš pradžių reikėtų naudoti didelio pralaidumo atranką, kompiuterinius modelius, analogijos ir kitus alternatyvius metodus, kad aukštesnėse pakopose pagal rinkai teikiamoms cheminėms medžiagoms keliamus reglamentavimo reikalavimus būtų bandomi tik patys perspektyviausi kandidatai (mažiau pavojingos cheminės ar kitos medžiagos). Jei atliekamas esamos cheminės medžiagos (pvz., jau esančios rinkoje) vertinimas, visas duomenų, būtinų informacijos reikalavimams dėl 2 lentelėje nurodytų aspektų vykdyti, spragas būtų galima užpildyti taikant naujojo požiūrio metodikas. Taip pat turėtų būti atliekama turimų akademinių duomenų atranka prieš priimant sprendimą dėl papildomų tyrimų, ypač atliekamų naudojant laboratorinius gyvūnus, poreikio.

2 lentelė

Su 1 pakopa susijusių aspektų (pavojingų savybių) sąrašas

| Grupės apibrėžtis | Pavojai žmonių sveikatai | Pavojai aplinkai | Fiziniai pavojai |
| --- | --- | --- | --- |
| A grupė

  Apima kenksmingiausias chemines medžiagas (pagal Cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti), įskaitant labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas (t. y. chemines medžiagas, atitinkančias REACH reglamento 57 straipsnio a–f punktuose nurodytus kriterijus ir nustatytas pagal REACH reglamento 59 straipsnio 1 dalį (16), (17). | — | 1A ir 1B kategorijos kancerogeniškumas |

Grupės apibrėžtis

Pavojai žmonių sveikatai

Pavojai aplinkai

Fiziniai pavojai

A grupė

Apima kenksmingiausias chemines medžiagas (pagal Cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti), įskaitant labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas (t. y. chemines medžiagas, atitinkančias REACH reglamento 57 straipsnio a–f punktuose nurodytus kriterijus ir nustatytas pagal REACH reglamento 59 straipsnio 1 dalį (16), (17).

—

1A ir 1B kategorijos kancerogeniškumas

| — | 1A ir 1B kategorijos lytinių ląstelių mutageniškumas |
| --- | --- |

—

1A ir 1B kategorijos lytinių ląstelių mutageniškumas

| — | 1A ir 1B kategorijų toksiškumas reprodukcijai ir (arba) vystymuisi |
| --- | --- |

—

1A ir 1B kategorijų toksiškumas reprodukcijai ir (arba) vystymuisi

| — | 1 kategorijos endokrininės sistemos ardymas (pavojus žmonių sveikatai) |
| --- | --- |

—

1 kategorijos endokrininės sistemos ardymas (pavojus žmonių sveikatai)

| — | 1 kategorijos kvėpavimo takų jautrinimas |
| --- | --- |

—

1 kategorijos kvėpavimo takų jautrinimas

| — | 1 kategorijos specifinis toksiškumas konkrečiam organui – kartotinis poveikis (STOT-RE), įskaitant imunotoksiškumą ir neurotoksiškumą |
| --- | --- |

—

1 kategorijos specifinis toksiškumas konkrečiam organui – kartotinis poveikis (STOT-RE), įskaitant imunotoksiškumą ir neurotoksiškumą

| — | Patvarios, bioakumuliacinės ir toksiškos/labai patvarios ir didelės bioakumuliacijos (PBT/vPvB) |
| --- | --- |

—

Patvarios, bioakumuliacinės ir toksiškos/labai patvarios ir didelės bioakumuliacijos (PBT/vPvB)

| — | Patvarios, mobilios ir toksiškos/labai patvarios ir labai mobilios (PMT/vPvM) (18) |
| --- | --- |

—

Patvarios, mobilios ir toksiškos/labai patvarios ir labai mobilios (PMT/vPvM) (18)

| — | 1 kategorijos endokrininės sistemos ardymas (pavojus aplinkai) |
| --- | --- |

—

1 kategorijos endokrininės sistemos ardymas (pavojus aplinkai)

B grupė

Apima susirūpinimą keliančias medžiagas, aprašytas Cheminių medžiagų strategijoje tvarumui užtikrinti ir apibrėžtas Pasiūlymo dėl tvarių gaminių ekologinio projektavimo 2 straipsnio 28 punkte (19), bet neįtrauktas į A grupę.

| — | 1 kategorijos odos jautrinimas |
| --- | --- |

—

1 kategorijos odos jautrinimas

| — | 2 kategorijos kancerogeniškumas |
| --- | --- |

—

2 kategorijos kancerogeniškumas

| — | 2 kategorijos lytinių ląstelių mutageniškumas |
| --- | --- |

—

2 kategorijos lytinių ląstelių mutageniškumas

| — | 2 kategorijos toksiškumas reprodukcijai ir (arba) vystymuisi |
| --- | --- |

—

2 kategorijos toksiškumas reprodukcijai ir (arba) vystymuisi

| — | 2 kategorijos specifinis toksiškumas konkrečiam organui – kartotinis poveikis (STOT-RE)






  — | 1 ir 2 kategorijų specifinis toksiškumas konkrečiam organui – vienkartinis poveikis (STOT-SE) |
| --- | --- | --- |

—

2 kategorijos specifinis toksiškumas konkrečiam organui – kartotinis poveikis (STOT-RE)

—

1 ir 2 kategorijų specifinis toksiškumas konkrečiam organui – vienkartinis poveikis (STOT-SE)

| — | 2 kategorijos endokrininės sistemos ardymas (pavojus žmonių sveikatai) |
| --- | --- |

—

2 kategorijos endokrininės sistemos ardymas (pavojus žmonių sveikatai)

| — | Pavojinga ozono sluoksniui |
| --- | --- |

—

Pavojinga ozono sluoksniui

| — | Lėtinis toksiškumas aplinkai (lėtinis toksiškumas vandens aplinkai) |
| --- | --- |

—

Lėtinis toksiškumas aplinkai (lėtinis toksiškumas vandens aplinkai)

| — | 2 kategorijos endokrininės sistemos ardymas (pavojus aplinkai) |
| --- | --- |

—

2 kategorijos endokrininės sistemos ardymas (pavojus aplinkai)

C grupė

Apima kitas pavojingumo klases, nepriklausančias A ar B grupėms.

| — | Ūmus toksiškumas |
| --- | --- |

—

Ūmus toksiškumas

| — | Odos ėsdinimas |
| --- | --- |

—

Odos ėsdinimas

| — | Odos dirginimas |
| --- | --- |

—

Odos dirginimas

| — | Smarkus akių pažeidimas ir (arba) dirginimas |
| --- | --- |

—

Smarkus akių pažeidimas ir (arba) dirginimas

| — | Aspiracijos pavojus (1 kategorija) |
| --- | --- |

—

Aspiracijos pavojus (1 kategorija)

| — | 3 kategorijos specifinis toksiškumas konkrečiam organui – vienkartinis poveikis (STOT-SE) |
| --- | --- |

—

3 kategorijos specifinis toksiškumas konkrečiam organui – vienkartinis poveikis (STOT-SE)

| — | Ūmus toksiškumas aplinkai (ūmus toksiškumas vandens aplinkai) |
| --- | --- |

—

Ūmus toksiškumas aplinkai (ūmus toksiškumas vandens aplinkai)

| — | Sprogios cheminės medžiagos |
| --- | --- |

—

Sprogios cheminės medžiagos

| — | Degiosios dujos, skysčiai ir kietosios medžiagos |
| --- | --- |

—

Degiosios dujos, skysčiai ir kietosios medžiagos

| — | Oksiduojančiosios dujos, skysčiai, kietosios medžiagos |
| --- | --- |

—

Oksiduojančiosios dujos, skysčiai, kietosios medžiagos

| — | Suslėgtosios dujos |
| --- | --- |

—

Suslėgtosios dujos

| — | Savaime reaguojančios cheminės medžiagos |
| --- | --- |

—

Savaime reaguojančios cheminės medžiagos

| — | Piroforiniai skysčiai, kietosios medžiagos |
| --- | --- |

—

Piroforiniai skysčiai, kietosios medžiagos

| — | Savaime kaistančios cheminės medžiagos |
| --- | --- |

—

Savaime kaistančios cheminės medžiagos

| — | Cheminės medžiagos, kurios dėl sąlyčio su vandeniu išskiria degiąsias dujas |
| --- | --- |

—

Cheminės medžiagos, kurios dėl sąlyčio su vandeniu išskiria degiąsias dujas

| — | Organiniai peroksidai |
| --- | --- |

—

Organiniai peroksidai

| — | Ėsdinimas |
| --- | --- |

—

Ėsdinimas

| — | Desensibilizuoti sprogmenys |
| --- | --- |

—

Desensibilizuoti sprogmenys

4.2.   Žmonių sveikatos ir saugos aspektai, susiję su gamyba ir apdorojimu (2 pakopa)

Į šią pakopą įtraukti aspektai yra susiję su darbuotojų sveikata ir sauga cheminės ar kitos medžiagos gamybos ir apdorojimo metu. Rizika turėtų būti įvertinta kaip cheminių ar kitų medžiagų keliamų pavojų, ekspozicijos įvairių procesų metu ir įdiegtų rizikos valdymo priemonių derinys.

Šioje vertinimo dalyje svarbu identifikuoti visas gamybos ir apdorojimo pakopas, kiekvienoje iš jų naudojamas chemines medžiagas (pvz., žaliavines chemines ar kitas medžiagas, pagalbines apdorojimo medžiagas), chemines medžiagas, kurios gali susidaryti procesų metu (lakiuosius organinius junginius, šalutinius produktus ir kt.), ir identifikuoti jų keliamus pavojus ir riziką darbuotojams. Veiklos sąlygos (cheminės medžiagos naudojimo procese būdas, jos apdorojimas – uždaras ar atviras, jos koncentracija preparate), išsiskyrimo į aplinką galimybės (lakumas, dulkumas, mišinio komponento lakumas, temperatūra, slėgis) ir įdiegtos rizikos valdymo priemonės (pvz., vietinė ištraukiamoji ventiliacija) lemia darbuotojų ekspozicijos tikėtinumą ir galimą ekspozicijos būdą (įkvėpus, per odą, prarijus).

Kaip ir 1 pakopoje, gali būti taikomas pakopinis metodas, priklausomai nuo turimų duomenų.

Yra įvairių kokybinių/supaprastintų modelių (taip pat žinomų kaip kontrolės lygio nustatymo modeliai), skirtų saugai vertinti ir rizikai valdyti darbo vietoje. Šie modeliai skirti rizikai darbo vietoje apibūdinti taikant 1 pakopos metodą, kai neturima viso duomenų rinkinio kiekybiniam vertinimui atlikti. Modeliai yra pagrįsti balų ar lygių priskyrimu keliems iš toliau nurodytų kintamųjų, į kuriuos reikia atsižvelgti apibūdinant riziką:

| — | cheminių medžiagų keliami pavojai; |
| --- | --- |

—

cheminių medžiagų keliami pavojai;

| — | ekspozicijos dažnumas ir trukmė; |
| --- | --- |

—

ekspozicijos dažnumas ir trukmė;

| — | naudojamos arba esamos cheminės ar kitos medžiagos kiekis; |
| --- | --- |

—

naudojamos arba esamos cheminės ar kitos medžiagos kiekis;

| — | tiriamos cheminės ar kitos medžiagos fizikinės savybės, pvz., lakumas arba dulkumas; |
| --- | --- |

—

tiriamos cheminės ar kitos medžiagos fizikinės savybės, pvz., lakumas arba dulkumas;

| — | veiklos sąlygos; |
| --- | --- |

—

veiklos sąlygos;

| — | įdiegtų rizikos valdymo priemonių tipas. |
| --- | --- |

—

įdiegtų rizikos valdymo priemonių tipas.

Yra dviejų tipų modeliai: modeliai, kuriais įvertinama galima ekspozicijos rizika (į juos neįtraukiamos prevencinės priemonės, imamos kaip įvedinio kintamasis), ir modeliai, kuriais įvertinama numatoma ekspozicijos rizika (jais įvertinama galutinė rizika, atsižvelgiant į įgyvendintas prevencines priemones, jei yra).

Rezultatas yra suskirstymas pagal skirtingus rizikos lygius, siekiant nustatyti, ar rizika yra priimtina ir, jei reikia, taikytinų prevencinių priemonių tipus.

Tarp rekomenduojamų 2 pakopos vertinimo priemonių yra pakopinio tikslinio rizikos vertinimo (TRA) priemonė, kurią sukūrė Europos cheminių medžiagų ekotoksikologijos ir toksikologijos centras (ECETOC). ECETOC TRA priemonė (20) sukurta siekiant palengvinti cheminių medžiagų registraciją pagal REACH reglamentą ir yra plačiai naudojama pramonėje ir žinoma mažose ir vidutinėse įmonėse. Kad būtų galima naudoti šią priemonę, siūloma taikyti ECHA rekomendacijas (R.12 skyrius „Naudojimo būdo aprašymas“
   (21)) tiriamos cheminės ar kitos medžiagos naudojimui įvairiose pakopose nustatyti, nes šios rekomendacijos yra tos priemonės šaltinis. Taip pat yra kitų modelių ir priemonių, pvz., „Chesar“
   (22) (taip pat tinka 3 pakopai, jei pateikiama daugiau duomenų), Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) modelis (23), Vokietijos pavojingų cheminių medžiagų vertinimo stulpeliais modelis (German Hazardous Substances Column Model), palaikomas Paprastos pavojingų cheminių medžiagų kontrolės darbo vietoje schemos (EMKG) (24), INRS modelis (25); olandų modelis Stoffenmanager
   (26) arba belgų modelis REGETOX
   (27).

2 pakopoje vertinamų aspektų ir rodiklių pavyzdžiai pateikti 3 lentelėje. Jie gauti pagal Vokietijos pavojingų cheminių medžiagų vertinimo stulpeliais modelį, kurį sukūrė Vokietijos nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo institutas (28). Lėtinių pavojų žmonių sveikatai atveju pavyzdžiai yra susieti su 1 pakopoje sudarytomis pavojingumo klasių grupėmis. Vertinimo stulpeliais modelis buvo sukurtas visų pirma siekiant padėti atlikti pavojingų cheminių medžiagų pakeitimo mažiau pavojingomis vertinimą, tačiau metodas gali būti pritaikytas ir kitiems tikslams naudojant tą pačią informaciją.

3 lentelė

2 pakopoje vertinamų aspektų ir rodiklių pavyzdžiai, pritaikyti pagal Vokietijos pavojingų medžiagų vertinimo stulpeliais modelį

| Aspektas | Daliniai aspektai ir rodikliai |
| --- | --- |
| Ūmūs pavojai žmonių sveikatai | Lėtiniai pavojai žmonių sveikatai | Fizikinės savybės | Pavojai dėl išsiskyrimo į aplinką savybių | Su apdorojimu susijusios rizikos indėlis |
| Labai didelės rizikos procesas | — | Ūmaus toksiškumo cheminės medžiagos ar mišiniai, 1 arba 2 kategorija (H300, H310, H330) |

Aspektas

Daliniai aspektai ir rodikliai

Ūmūs pavojai žmonių sveikatai

Lėtiniai pavojai žmonių sveikatai

Fizikinės savybės

Pavojai dėl išsiskyrimo į aplinką savybių

Su apdorojimu susijusios rizikos indėlis

Labai didelės rizikos procesas

—

Ūmaus toksiškumo cheminės medžiagos ar mišiniai, 1 arba 2 kategorija (H300, H310, H330)

| — | Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie kontaktuodami su rūgštimis išskiria labai toksiškas dujas (EUH032) |
| --- | --- |

—

Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie kontaktuodami su rūgštimis išskiria labai toksiškas dujas (EUH032)

| — | Pavojai žmonėms, panašūs į 1 pakopos A grupės pavojus |
| --- | --- |

—

Pavojai žmonėms, panašūs į 1 pakopos A grupės pavojus

| — | Nestabilios sprogiosios cheminės medžiagos arba mišiniai (H200) |
| --- | --- |

—

Nestabilios sprogiosios cheminės medžiagos arba mišiniai (H200)

| — | Sprogiosios cheminės medžiagos, mišiniai arba gaminiai, 1.1 (H201), 1.2 (H202), 1.3 (H203), 1.4 (H204), 1.5 (H205) ir 1.6 (nėra pavojingumo frazės) poskyriai |
| --- | --- |

—

Sprogiosios cheminės medžiagos, mišiniai arba gaminiai, 1.1 (H201), 1.2 (H202), 1.3 (H203), 1.4 (H204), 1.5 (H205) ir 1.6 (nėra pavojingumo frazės) poskyriai

| — | Degiosios dujos, 1A kategorija (H220, H230, H231, H232) ir 1B bei 2 kategorijos (H221) |
| --- | --- |

—

Degiosios dujos, 1A kategorija (H220, H230, H231, H232) ir 1B bei 2 kategorijos (H221)

| — | Piroforinės dujos (H232) |
| --- | --- |

—

Piroforinės dujos (H232)

| — | Degieji skysčiai, 1 kategorija (H224) |
| --- | --- |

—

Degieji skysčiai, 1 kategorija (H224)

| — | Savaime reaguojančios cheminės medžiagos, A (H240) ir B (H241) tipai |
| --- | --- |

—

Savaime reaguojančios cheminės medžiagos, A (H240) ir B (H241) tipai

| — | Organiniai peroksidai, A (H240) ir B (H241) tipai |
| --- | --- |

—

Organiniai peroksidai, A (H240) ir B (H241) tipai

| — | Piroforiniai skysčiai arba kietosios medžiagos, 1 kategorija (H250) |
| --- | --- |

—

Piroforiniai skysčiai arba kietosios medžiagos, 1 kategorija (H250)

| — | Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie kontaktuodami su vandeniu išskiria degiąsias dujas, 1 kategorija (H260) |
| --- | --- |

—

Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie kontaktuodami su vandeniu išskiria degiąsias dujas, 1 kategorija (H260)

| — | Oksiduojantieji skysčiai arba kietosios medžiagos, 1 kategorija (H271) |
| --- | --- |

—

Oksiduojantieji skysčiai arba kietosios medžiagos, 1 kategorija (H271)

| — | Dujos |
| --- | --- |

—

Dujos

| — | Skysčiai, kurių garų slėgis > 250 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Skysčiai, kurių garų slėgis > 250 hPa (mbar)

| — | Dulkančios kietosios medžiagos |
| --- | --- |

—

Dulkančios kietosios medžiagos

| — | Atviras apdorojimas |
| --- | --- |

—

Atviras apdorojimas

| — | Galimas tiesioginis sąlytis su oda |
| --- | --- |

—

Galimas tiesioginis sąlytis su oda

| — | Skleidimas dideliame plote |
| --- | --- |

—

Skleidimas dideliame plote

| — | Atviroji konstrukcija arba iš dalies atvira konstrukcija, natūrali ventiliacija |
| --- | --- |

—

Atviroji konstrukcija arba iš dalies atvira konstrukcija, natūrali ventiliacija

Didelės rizikos procesas

| — | Ūmaus toksiškumo cheminės medžiagos ar mišiniai, 3 kategorija (H301, H311, H331) |
| --- | --- |

—

Ūmaus toksiškumo cheminės medžiagos ar mišiniai, 3 kategorija (H301, H311, H331)

| — | Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie yra toksiški patekę į akis (EUH070) |
| --- | --- |

—

Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie yra toksiški patekę į akis (EUH070)

| — | Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie kontaktuodami su vandeniu arba rūgštimis išskiria toksiškas dujas (EUH029, EUH031) |
| --- | --- |

—

Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie kontaktuodami su vandeniu arba rūgštimis išskiria toksiškas dujas (EUH029, EUH031)

| — | 1 kategorijos specifinio toksiškumo konkrečiam organui (vienkartinio poveikio) cheminės medžiagos arba mišiniai: kenkia organams (H370) |
| --- | --- |

—

1 kategorijos specifinio toksiškumo konkrečiam organui (vienkartinio poveikio) cheminės medžiagos arba mišiniai: kenkia organams (H370)

| — | Odą jautrinančios cheminės medžiagos arba mišiniai (H317, Sh) |
| --- | --- |

—

Odą jautrinančios cheminės medžiagos arba mišiniai (H317, Sh)

| — | Kvėpavimo organus jautrinančios cheminės medžiagos ar mišiniai (H334, Sa) |
| --- | --- |

—

Kvėpavimo organus jautrinančios cheminės medžiagos ar mišiniai (H334, Sa)

| — | Odą ėsdinančios cheminės medžiagos arba mišiniai, 1, 1A kategorijos (H314) |
| --- | --- |

—

Odą ėsdinančios cheminės medžiagos arba mišiniai, 1, 1A kategorijos (H314)

| — | Pavojai žmonėms, panašūs į 1 pakopos B grupės pavojus |
| --- | --- |

—

Pavojai žmonėms, panašūs į 1 pakopos B grupės pavojus

| — | Aerozoliai, 1 kategorija (H222 ir H229) |
| --- | --- |

—

Aerozoliai, 1 kategorija (H222 ir H229)

| — | Degieji skysčiai, 2 kategorija (H225) |
| --- | --- |

—

Degieji skysčiai, 2 kategorija (H225)

| — | Degiosios kietosios medžiagos, 1 kategorija (H228) |
| --- | --- |

—

Degiosios kietosios medžiagos, 1 kategorija (H228)

| — | Savaime reaguojančios cheminės medžiagos, C ir D tipai (H242) |
| --- | --- |

—

Savaime reaguojančios cheminės medžiagos, C ir D tipai (H242)

| — | Organiniai peroksidai, C ir D tipai (H242) |
| --- | --- |

—

Organiniai peroksidai, C ir D tipai (H242)

| — | Savaime kaistančios cheminės medžiagos arba mišiniai, 1 kategorija (H251) |
| --- | --- |

—

Savaime kaistančios cheminės medžiagos arba mišiniai, 1 kategorija (H251)

| — | Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie kontaktuodami su vandeniu išskiria degiąsias dujas, 2 kategorija (H261) |
| --- | --- |

—

Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie kontaktuodami su vandeniu išskiria degiąsias dujas, 2 kategorija (H261)

| — | Oksiduojančiosios dujos, 1 kategorija (H270) |
| --- | --- |

—

Oksiduojančiosios dujos, 1 kategorija (H270)

| — | Oksiduojantieji skysčiai arba kietosios medžiagos, 2 kategorija (H272) |
| --- | --- |

—

Oksiduojantieji skysčiai arba kietosios medžiagos, 2 kategorija (H272)

| — | Desensibilizuoti sprogmenys, 1 kategorija (H206) ir 2 kategorija (H207) |
| --- | --- |

—

Desensibilizuoti sprogmenys, 1 kategorija (H206) ir 2 kategorija (H207)

| — | Tam tikrų savybių turinčios cheminės medžiagos ar mišiniai (EUH001, EUH014, EUH018, EUH019, EUH044) |
| --- | --- |

—

Tam tikrų savybių turinčios cheminės medžiagos ar mišiniai (EUH001, EUH014, EUH018, EUH019, EUH044)

| — | Skysčiai, kurių garų slėgis 50–250 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Skysčiai, kurių garų slėgis 50–250 hPa (mbar)

| — | Iš dalies atvira konstrukcija, apdorojimui skirta anga su paprasta ištraukiamąja ventiliacija, atviroji konstrukcija su paprasta ištraukiamąja ventiliacija |
| --- | --- |

—

Iš dalies atvira konstrukcija, apdorojimui skirta anga su paprasta ištraukiamąja ventiliacija, atviroji konstrukcija su paprasta ištraukiamąja ventiliacija

Vidutinės rizikos procesas

| — | Ūmaus toksiškumo cheminės medžiagos ar mišiniai, 4 kategorija (H302, H312, H332) |
| --- | --- |

—

Ūmaus toksiškumo cheminės medžiagos ar mišiniai, 4 kategorija (H302, H312, H332)

| — | 2 kategorijos specifinio toksiškumo konkrečiam organui (vienkartinio poveikio) cheminės medžiagos arba mišiniai: gali pakenkti organams (H371) |
| --- | --- |

—

2 kategorijos specifinio toksiškumo konkrečiam organui (vienkartinio poveikio) cheminės medžiagos arba mišiniai: gali pakenkti organams (H371)

| — | Odą ėsdinančios cheminės medžiagos arba mišiniai, 1B, 1C kategorijos (H314) |
| --- | --- |

—

Odą ėsdinančios cheminės medžiagos arba mišiniai, 1B, 1C kategorijos (H314)

| — | Akis pažeidžiančios cheminės medžiagos arba mišiniai (H318) |
| --- | --- |

—

Akis pažeidžiančios cheminės medžiagos arba mišiniai (H318)

| — | Kvėpavimo organus ėsdinančios cheminės medžiagos arba mišiniai (EUH071) |
| --- | --- |

—

Kvėpavimo organus ėsdinančios cheminės medžiagos arba mišiniai (EUH071)

| — | Netoksiškos dujos, kurios sukelia uždusimą išstumdamos orą (pvz., azotas) |
| --- | --- |

—

Netoksiškos dujos, kurios sukelia uždusimą išstumdamos orą (pvz., azotas)

| — | Pavojai žmonėms, panašūs į 1 pakopos C grupės pavojus, išskyrus tuos, kurie išvardyti stulpelyje „ūmūs pavojai žmonių sveikatai“ (kairysis stulpelis) |
| --- | --- |

—

Pavojai žmonėms, panašūs į 1 pakopos C grupės pavojus, išskyrus tuos, kurie išvardyti stulpelyje „ūmūs pavojai žmonių sveikatai“ (kairysis stulpelis)

| — | Aerozoliai, 2 kategorija (H223 ir H229) |
| --- | --- |

—

Aerozoliai, 2 kategorija (H223 ir H229)

| — | Degieji skysčiai, 3 kategorija (H226) |
| --- | --- |

—

Degieji skysčiai, 3 kategorija (H226)

| — | Degiosios kietosios medžiagos, 2 kategorija (H228) |
| --- | --- |

—

Degiosios kietosios medžiagos, 2 kategorija (H228)

| — | Savaime reaguojančios cheminės medžiagos, E ir F tipų (H242) |
| --- | --- |

—

Savaime reaguojančios cheminės medžiagos, E ir F tipų (H242)

| — | Organiniai peroksidai, E ir F tipai (H242) |
| --- | --- |

—

Organiniai peroksidai, E ir F tipai (H242)

| — | Savaime kaistančios cheminės medžiagos arba mišiniai, 2 kategorija (H252) |
| --- | --- |

—

Savaime kaistančios cheminės medžiagos arba mišiniai, 2 kategorija (H252)

| — | Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie kontaktuodami su vandeniu išskiria degiąsias dujas, 3 kategorija (H261) |
| --- | --- |

—

Cheminės medžiagos arba mišiniai, kurie kontaktuodami su vandeniu išskiria degiąsias dujas, 3 kategorija (H261)

| — | Oksiduojantieji skysčiai arba kietosios medžiagos, 3 kategorija (H272) |
| --- | --- |

—

Oksiduojantieji skysčiai arba kietosios medžiagos, 3 kategorija (H272)

| — | Suslėgtosios dujos (H280, H281) |
| --- | --- |

—

Suslėgtosios dujos (H280, H281)

| — | Gali ėsdinti metalus (H290) |
| --- | --- |

—

Gali ėsdinti metalus (H290)

| — | Desensibilizuoti sprogmenys, 3 kategorija (H207) ir 4 kategorija (H208) |
| --- | --- |

—

Desensibilizuoti sprogmenys, 3 kategorija (H207) ir 4 kategorija (H208)

| — | Skysčiai, kurių garų slėgis 10–50 hPa (mbar), išskyrus vandenį |
| --- | --- |

—

Skysčiai, kurių garų slėgis 10–50 hPa (mbar), išskyrus vandenį

| — | Uždaras apdorojimas, esant ekspozicijos galimybei, pvz., pildymo, ėminių ėmimo ar valymo metu |
| --- | --- |

—

Uždaras apdorojimas, esant ekspozicijos galimybei, pvz., pildymo, ėminių ėmimo ar valymo metu

| — | Uždaroji konstrukcija, sandarumas neužtikrintas, iš dalies atvira konstrukcija su efektyvia ištraukiamąja ventiliacija. |
| --- | --- |

—

Uždaroji konstrukcija, sandarumas neužtikrintas, iš dalies atvira konstrukcija su efektyvia ištraukiamąja ventiliacija.

Mažos rizikos procesas

| — | Odą dirginančios cheminės medžiagos arba mišiniai (H315) |
| --- | --- |

—

Odą dirginančios cheminės medžiagos arba mišiniai (H315)

| — | Akis dirginančios cheminės medžiagos arba mišiniai (H319) |
| --- | --- |

—

Akis dirginančios cheminės medžiagos arba mišiniai (H319)

| — | Odos pažeidimas dirbant drėgnoje aplinkoje |
| --- | --- |

—

Odos pažeidimas dirbant drėgnoje aplinkoje

| — | Cheminės medžiagos arba mišiniai, keliantys aspiracijos riziką (H304) |
| --- | --- |

—

Cheminės medžiagos arba mišiniai, keliantys aspiracijos riziką (H304)

| — | Odą pažeidžiančios cheminės medžiagos arba mišiniai (EUH066) |
| --- | --- |

—

Odą pažeidžiančios cheminės medžiagos arba mišiniai (EUH066)

| — | 3 kategorijos specifinio toksiškumo konkrečiam organui (vienkartinio poveikio) cheminės medžiagos arba mišiniai: kvėpavimo organų dirginimas (H335) |
| --- | --- |

—

3 kategorijos specifinio toksiškumo konkrečiam organui (vienkartinio poveikio) cheminės medžiagos arba mišiniai: kvėpavimo organų dirginimas (H335)

| — | 3 kategorijos specifinio toksiškumo konkrečiam organui (vienkartinio poveikio) cheminės medžiagos arba mišiniai: mieguistumas, galvos svaigimas (H336) |
| --- | --- |

—

3 kategorijos specifinio toksiškumo konkrečiam organui (vienkartinio poveikio) cheminės medžiagos arba mišiniai: mieguistumas, galvos svaigimas (H336)

| — | Kitokio lėtinio kenksmingo poveikio cheminės medžiagos (nėra pavojingumo frazės)* |
| --- | --- |

—

Kitokio lėtinio kenksmingo poveikio cheminės medžiagos (nėra pavojingumo frazės)*

| — | Aerozoliai, 3 kategorija (H229 be H222, H223) |
| --- | --- |

—

Aerozoliai, 3 kategorija (H229 be H222, H223)

| — | Nelengvai užsidegančios cheminės medžiagos arba mišiniai (pliūpsnio temperatūra > 60 ... 100 °C, nėra pavojingumo frazės) |
| --- | --- |

—

Nelengvai užsidegančios cheminės medžiagos arba mišiniai (pliūpsnio temperatūra > 60 ... 100 °C, nėra pavojingumo frazės)

| — | Savaime reaguojančios cheminės medžiagos ir (arba) mišiniai, G tipas (nėra pavojingumo frazės) |
| --- | --- |

—

Savaime reaguojančios cheminės medžiagos ir (arba) mišiniai, G tipas (nėra pavojingumo frazės)

| — | Organiniai peroksidai, G tipas (nėra pavojingumo frazės) |
| --- | --- |

—

Organiniai peroksidai, G tipas (nėra pavojingumo frazės)

| — | Skysčiai, kurių garų slėgis 2–10 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Skysčiai, kurių garų slėgis 2–10 hPa (mbar)

| — | Uždaroji konstrukcija, sandarumas užtikrintas, iš dalies uždara konstrukcija su integruota ištraukiamąja ventiliacija, iš dalies atvira konstrukcija su labai efektyvia ištraukiamąja ventiliacija |
| --- | --- |

—

Uždaroji konstrukcija, sandarumas užtikrintas, iš dalies uždara konstrukcija su integruota ištraukiamąja ventiliacija, iš dalies atvira konstrukcija su labai efektyvia ištraukiamąja ventiliacija

Nedidelė rizika

Cheminės medžiagos, nekeliančios susirūpinimo dėl būdingų pavojingų savybių pagal 1 pakopą (t. y. nepriskirtos A, B arba C grupei)

| — | Skysčiai, kurių garų slėgis < 2 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Skysčiai, kurių garų slėgis < 2 hPa (mbar)

| — | Nedulkančios kietosios medžiagos |
| --- | --- |

—

Nedulkančios kietosios medžiagos

4.3.   Žmonių sveikatos ir aplinkosaugos aspektai galutinio taikymo tarpsniu (3 pakopa)

Šioje pakopoje vertinamas tiriamos cheminės ar medžiagos kitos naudojimo poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai. Kaip ir 2 pakopoje, naudojimo sąlygos lems ekspozicijos chemine ar kita medžiaga tikėtinumą, taip pat galimus ekspozicijos būdus (visus aktualius būdus) ir susijusį toksiškumo poveikį žmonių sveikatai, įskaitant ekspoziciją naudojimo laikotarpiu, ir aplinkai (pvz., dėl nuplaunamų gaminių, tokių kaip šampūnas, patekimo į nuotekų valymo įrenginių ištakius).

Rizika apibūdinama kaip cheminių ar kitų medžiagų keliamų pavojų ir įvertintų nustatytų pavojų žmonių sveikatai ir aplinkai naudojant tiriamą cheminę ar kitą medžiagą derinys.

Informacija apie cheminei ar kitai medžiagai būdingas savybes yra būtina saugos vertinimui ir paprastai apima tas pačias pavojingas savybes, kurios nagrinėjamos 1 pakopoje: fizinius pavojus, pavojus aplinkai ir pavojus žmonių sveikatai.

Informacija apie kitas fizikines ir chemines savybes taip pat yra būtina, jei reikia nustatyti tiriamos cheminės ar kitos medžiagos išlikimą, įvertinti ekspoziciją ir nustatyti ekspozicijos būdą (-us) bei apibūdinti riziką (pvz., savybes, tokias kaip su žmonių sveikata susijusi cheminės ar kitos medžiagos agregatinė būsena, garų slėgis arba tirpumas vandenyje ir su aplinka susijęs pasiskirstymo oktanolyje ir vandenyje koeficientas (log Kow).

Siekiant įvertinti ekspoziciją, ypač svarbu nustatyti ir (arba) apibūdinti tiriamos cheminės ar kitos medžiagos naudojimą ir nustatyti naudojimo sąlygas, pateikiant informaciją apie ekspozicijos dažnumą ir trukmę, naudojamos cheminės ar kitos medžiagos kiekį, cheminės ar kitos medžiagos naudojimo sąlygas ir naudojimo instrukcijas. Jei yra keli cheminės ar kitos medžiagos naudojimo būdai, būtų gerai atsižvelgti į visus ekspozicijos būdus.

Kaip ir ankstesnėse pakopose, metodą būtų galima optimizuoti atsižvelgiant į tai, ar vertinama nauja, ar esama cheminė ar kita medžiaga, ir į turimus duomenis.

Kaip ir 2 pakopoje, šioje pakopoje rekomenduojama taikyti ECHA rekomendacijas (R.12 skyrius „Naudojimo būdo aprašymas„21) kaip pradžios tašką tiriamos cheminės arba kitos medžiagos naudojimo būdui apibrėžti. R.12 skyriaus rekomendacijose pateikiami produktų kategorijų ir gaminių kategorijų sąrašai, o daugelyje turimų ekspozicijos vertinimo priemonių, pavyzdžiui, ECETOC TRA20, šios apibūdinimo kategorijos naudojamos kaip įvedinys vertinant ekspoziciją ir saugą.

Dar viena priemonė, rekomenduojama cheminės ar kitos medžiagos saugai vertinti, yra Cheminės saugos vertinimo ir ataskaitų teikimo priemonė („Chesar“)22. Priemonę sukūrė ECHA, kad galėtų padėti įmonėms struktūrizuotai, suderintai, skaidriai ir veiksmingai rengti cheminės saugos ataskaitas ir ekspozicijos scenarijus. Ji apima su chemine medžiaga susijusių duomenų (atitinkamų fizikinių ir cheminių savybių, išlikimo ir pavojingumo duomenų) teikimą, cheminės medžiagos naudojimo būdų apibūdinimą, ekspozicijos vertinimą, įskaitant saugaus naudojimo sąlygų identifikavimą, susijusius ekspozicijos įverčius ir rizikos valdymo įrodymą. Ekspozicijos vertinimui atlikti į „Chesar“ įtrauktos kelios ekspozicijos vertinimo priemonės: ECETOC TRA priemonė darbuotojų ir vartotojų ekspozicijai įvertinti ir EUSES ekspozicijai per aplinką įvertinti. Šioms priemonėms kaip įvedinį reikia turėti numatomas naudojimo sąlygas. Pramonės sektorių parengtuose naudojimo žemėlapiuose suderintai ir struktūrizuotai surinkta informacija apie cheminių medžiagų naudojimo atitinkamame sektoriuje būdus ir naudojimo sąlygas. Juose pateikiami darbuotojų ekspozicijos vertinimo (SWED), vartotojų ekspozicijos vertinimo (SCED) ir ekspozicijos per aplinką vertinimo (SPERC) įvedinio parametrai. Esamus naudojimo žemėlapius „Chesar“ formatu galima rasti adresu https://www.echa.europa.eu/csr-es-roadmap/use-maps/use-maps-library. Chesar taip pat galima dokumentuoti ekspozicijos įverčius, gautus naudojant kitas priemones, arba išmatuotus ekspozicijos duomenis. Kai kurios priemonės, pavyzdžiui, „ConsExpo„29, gali tiesiogiai eksportuoti savo išvedinius į „Chesar“.

Kaip ir 2 pakopoje, taip pat galima naudoti, jei yra duomenų, aukštesnio lygio pakopinio vertinimo priemones (pvz., „ConsExpo“
   (29)) arba pramonės sukurtas konkretaus sektoriaus priemones, skirtas konkrečių tipų produktams ir gaminiams vertinti.

4.4.   Aplinkosauginio tvarumo vertinimas (4 pakopa)

Ši pakopa apima tiriamos cheminės ar kitos medžiagos aplinkosauginio tvarumo aspektų vertinimą, daugiausia dėmesio skiriant jos poveikio aplinkai veiksniams visoje vertės grandinėje.

Kad būtų galima vertinti tiriamos cheminės ar kitos medžiagos aplinkosauginį tvarumą, būtina atlikti funkcija pagrįstą GCA, kuri apimtų visą gyvavimo ciklą. Jei yra keli naujos cheminės ar kitos medžiagos naudojimo būdai arba jei ją galima gaminti keliais gamybos būdais, turi būti atliekamos skirtingos GCA, atsižvelgiant į kiekvieną gamybos, naudojimo būdą ir medžiagos gyvavimo ciklo pabaigą. Idealiu atveju skirtingų cheminės ar kitos medžiagos naudojimo būdų GCA tyrimai turėtų būti atliekami pagal vienodus modeliavimo principus, siekiant užtikrinti suderinimą ir galimybę palyginti rezultatus. Todėl rekomenduojama, jei tik įmanoma, kaip orientacinį dokumentą atliekant GCA naudoti produkto aplinkosauginio pėdsako metodą30.

Aplinkosauginio pėdsako poveikio vertinimo metodą rekomenduojama taikyti vertinant produktų aplinkosauginį veiksmingumą per gyvavimo ciklą (30). Metodas apima minimalų vertintinų poveikio veiksnių rinkinį. Kiti aspektai, kurie dar nėra visiškai įtraukti į dabartinius GCA metodus, gali būti vertinami kiekvienu konkrečiu atveju, naudojant galimus rodiklius, kurie galėtų būti sukurti tam tikslui.

Atsižvelgiant į tai, kad poveikio aplinkai veiksnių yra daugiau, nei jų apima aplinkosauginio pėdsako metodas, ateityje būtų galima pridėti kitų poveikio veiksnių.

Pagrindiniai aplinkosauginio pėdsako metodo modeliai ir apibūdinimo faktoriai, kuriuos galima rasti adresu https://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/developerEF.xhtml, turėtų būti taikomi pagal naujausią turimą aplinkosauginio pėdsako paketą. Aspektai, į kuriuos buvo atsižvelgta, rodikliai ir metodai, taikomi šios rekomendacijos paskelbimo dieną, yra pateikti 5 lentelėje, kuri turėtų būti laikoma tik pavyzdžiu, atsižvelgiant į tai, kad rekomenduojami metodai nuolat tobulėja.

5 lentelė

4 pakopos aplinkosauginio pėdsako metodo aspektai, rodikliai ir metodai

| GCA vertinimo lygmuo ir (arba) aspektai | Dalinis aspektas | Rodiklis ir vienetas | Rekomenduojamas numatytasis GCPV metodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Toksiškumas | Toksiškumas žmogui, kancerogeniniai veiksniai | Lyginamasis toksiškumo
  žmogui vienetas (CTUh) | Pagal USEtox2.1 modelį (Fantke et al., 2017 (31)), pritaikytą pagal Saouter et al. (2018) (32) |
| Toksiškumas žmogui, nekancerogeniniai veiksniai | Lyginamasis toksiškumo
  žmogui vienetas (CTUh) | Pagal USEtox2.1 modelį (Fantke et al., 2017 (31)), pritaikytą pagal Saouter et al. (2018) (32) |
| Ekologinis toksiškumas gėlavandenėms ekosistemoms | Lyginamasis toksiškumo
  ekosistemoms vienetas (CTUe) | Pagal USEtox2.1 modelį (Fantke et al., 2017 (31)), pritaikytą pagal Saouter et al. (2018) (32) |
| Klimato kaita | Klimato kaita | Visuotinio atšilimo potencialas
  (GWP100, kg CO2 ekv.) | Berno modelis – visuotinio atšilimo potencialas (GWP) per 100 metų (pagal IPCC, 2013 (33)) |
| Tarša | Ozono sluoksnio ardymas | Ozono ardymo potencialas (ODP)
  (kg CFC-11 ekv.) | EDIP modelis, pagrįstas Pasaulinės meteorologijos organizacijos (WMO) nustatytais ODP lygiais per neribotą laikotarpį (WMO 2014 (34) ir papildymai) |
| Kietosios dalelės arba įkvepiamosios neorganinės dalelės | Poveikis žmonių sveikatai, susijęs su ekspozicija kietosiomis dalelėmis PM2.5 (sergamumo rodikliai (35)) | KD modelis (Fantke et al., 2016 (36)), pateiktas UNEP (2016) (37) |
| Jonizuojančioji spinduliuotė (poveikis žmogaus sveikatai) | Žmogaus apšvita
  U235 (kBq U235) | Dreicer et al. (1995) sukurtas poveikio žmogaus sveikatai modelis (Frischknecht et al., 2000 (38)) |
| Fotocheminis ozono susidarymas | Ozono koncentracijos troposferoje didėjimas
  (kg NMLOJ ekv.) | LOTOS-EUROS modelis (Van Zelm et al., 2008 (39)), taikomas ReCiPe 2008. |
| Rūgštėjimas | Sukauptasis perviršis
  (mol H+ ekv.) | Sukauptasis perviršis (Posch et al., 2008 (40); Seppälä et al., 2006 (41)) |
| | Eutrofikacija (sausumos) | Sukauptasis perviršis
  (mol N ekv.) | Sukauptasis perviršis (Seppälä et al., 2006 (41); Posch et al., 2008 (40)) |
| | Gėlo vandens eutrofikacija | Gėlo vandens galinę terpę pasiekiančių augalų maisto medžiagų dalis (P, kg P ekv.) | EUTREND modelis (Struijs, et al., 2009 (42)), įgyvendintas ReCiPe 2008 |
| | Jūros vandens eutrofikacija | Maisto medžiagų dalis, kuri pasiekia jūros
  galinį komponentą (N, kg N ekv.) | EUTREND modelis (Struijs et al., 2009 (42)), įgyvendintas ReCiPe 2008 |
| Ištekliai | Žemės naudojimas | Dirvožemio kokybės indeksas (43)

  (biotinė gamyba, atsparumas erozijai, mechaninė filtracija ir požeminio vandens išteklių papildymas), bematis | Dirvožemio kokybės indeksas, pagrįstas LANCA modeliu (De Laurentiis et al., 2019 (44)) ir LANCA apibūdinimo faktorių 2.5 versija (Horn & Maier, 2018 (45)) |
| Vandens naudojimas | Naudotojo patiriamo vandens stygiaus potencialas (pagal stygių pasvertas vandens suvartojimas, trūkstamo vandens tūris m3 vandens ekv.) | AWARE (likusių prieinamų vandens išteklių) modelis (Boulay et al., 2018 (46); UNEP, 2016 (37)) |
| Išteklių naudojimas, mineralai ir metalai | Abiotinių išteklių išeikvojimas
  (galutinių rezervų išeikvojimo potencialas (ADP), kg Sb ekv.) | CML (Guinée et al., 2002 (47) ir Van Oers et al., 2002 (48)) |
| Išteklių naudojimas, energijos nešikliai | Abiotinių išteklių išeikvojimas, iškastinis kuras
  (iškastinio kuro išeikvojimo potencialas (ADP), MJ) (49) | CML (Guinée et al., 2002 (47) ir Van Oers et al., 2002 (48)) |

GCA vertinimo lygmuo ir (arba) aspektai

Dalinis aspektas

Rodiklis ir vienetas

Rekomenduojamas numatytasis GCPV metodas

Toksiškumas

Toksiškumas žmogui, kancerogeniniai veiksniai

Lyginamasis toksiškumo

žmogui vienetas (CTUh)

Pagal USEtox2.1 modelį (Fantke et al., 2017 (31)), pritaikytą pagal Saouter et al. (2018) (32)

Toksiškumas žmogui, nekancerogeniniai veiksniai

Lyginamasis toksiškumo

žmogui vienetas (CTUh)

Pagal USEtox2.1 modelį (Fantke et al., 2017 (31)), pritaikytą pagal Saouter et al. (2018) (32)

Ekologinis toksiškumas gėlavandenėms ekosistemoms

Lyginamasis toksiškumo

ekosistemoms vienetas (CTUe)

Pagal USEtox2.1 modelį (Fantke et al., 2017 (31)), pritaikytą pagal Saouter et al. (2018) (32)

Klimato kaita

Klimato kaita

Visuotinio atšilimo potencialas

(GWP100, kg CO2 ekv.)

Berno modelis – visuotinio atšilimo potencialas (GWP) per 100 metų (pagal IPCC, 2013 (33))

Tarša

Ozono sluoksnio ardymas

Ozono ardymo potencialas (ODP)

(kg CFC-11 ekv.)

EDIP modelis, pagrįstas Pasaulinės meteorologijos organizacijos (WMO) nustatytais ODP lygiais per neribotą laikotarpį (WMO 2014 (34) ir papildymai)

Kietosios dalelės arba įkvepiamosios neorganinės dalelės

Poveikis žmonių sveikatai, susijęs su ekspozicija kietosiomis dalelėmis PM2.5 (sergamumo rodikliai (35))

KD modelis (Fantke et al., 2016 (36)), pateiktas UNEP (2016) (37)

Jonizuojančioji spinduliuotė (poveikis žmogaus sveikatai)

Žmogaus apšvita

U235 (kBq U235)

Dreicer et al. (1995) sukurtas poveikio žmogaus sveikatai modelis (Frischknecht et al., 2000 (38))

Fotocheminis ozono susidarymas

Ozono koncentracijos troposferoje didėjimas

(kg NMLOJ ekv.)

LOTOS-EUROS modelis (Van Zelm et al., 2008 (39)), taikomas ReCiPe 2008.

Rūgštėjimas

Sukauptasis perviršis

(mol H+ ekv.)

Sukauptasis perviršis (Posch et al., 2008 (40); Seppälä et al., 2006 (41))

Eutrofikacija (sausumos)

Sukauptasis perviršis

(mol N ekv.)

Sukauptasis perviršis (Seppälä et al., 2006 (41); Posch et al., 2008 (40))

Gėlo vandens eutrofikacija

Gėlo vandens galinę terpę pasiekiančių augalų maisto medžiagų dalis (P, kg P ekv.)

EUTREND modelis (Struijs, et al., 2009 (42)), įgyvendintas ReCiPe 2008

Jūros vandens eutrofikacija

Maisto medžiagų dalis, kuri pasiekia jūros

galinį komponentą (N, kg N ekv.)

EUTREND modelis (Struijs et al., 2009 (42)), įgyvendintas ReCiPe 2008

Ištekliai

Žemės naudojimas

Dirvožemio kokybės indeksas (43)

(biotinė gamyba, atsparumas erozijai, mechaninė filtracija ir požeminio vandens išteklių papildymas), bematis

Dirvožemio kokybės indeksas, pagrįstas LANCA modeliu (De Laurentiis et al., 2019 (44)) ir LANCA apibūdinimo faktorių 2.5 versija (Horn & Maier, 2018 (45))

Vandens naudojimas

Naudotojo patiriamo vandens stygiaus potencialas (pagal stygių pasvertas vandens suvartojimas, trūkstamo vandens tūris m3 vandens ekv.)

AWARE (likusių prieinamų vandens išteklių) modelis (Boulay et al., 2018 (46); UNEP, 2016 (37))

Išteklių naudojimas, mineralai ir metalai

Abiotinių išteklių išeikvojimas

(galutinių rezervų išeikvojimo potencialas (ADP), kg Sb ekv.)

CML (Guinée et al., 2002 (47) ir Van Oers et al., 2002 (48))

Išteklių naudojimas, energijos nešikliai

Abiotinių išteklių išeikvojimas, iškastinis kuras

(iškastinio kuro išeikvojimo potencialas (ADP), MJ) (49)

CML (Guinée et al., 2002 (47) ir Van Oers et al., 2002 (48))

5.   Vertinimo procedūra ir ataskaitos teikimas

Taikant SSbD sistemą cheminei ar kitai medžiagai, gaunami trys rezultatai:

| 1. | atitiktis SSbD principams (per)kūrimo etape; |
| --- | --- |

1.

atitiktis SSbD principams (per)kūrimo etape;

| 2. | saugos ir tvarumo įvertinimas; |
| --- | --- |

2.

saugos ir tvarumo įvertinimas;

| 3. | rezultatų suvestinė. |
| --- | --- |

3.

rezultatų suvestinė.

Ne visi dabartiniai aspektai ir rodikliai turi susijusias slenkstines vertes (jos daugiausia nustatytos reglamentuojamiems saugos aspektams). Tai reiškia, kad jei aspektai ir rodikliai neturi slenkstinių verčių, jų kriterijai nėra galutiniai. Tokiais atvejais pragmatiškas bandymo metodas yra vertinamos cheminės ar kitos medžiagos lyginimas su chemine ar kita medžiaga (-omis), kuria (-omis) ji galėtų būti pakeista, atsižvelgiant į tai, kas šiuo metu daroma taikant alternatyvius vertinimo metodus. Naujų cheminių ar kitų medžiagų lyginimas turėtų būti pagrįstas funkcionalumu. Taikant šį metodą, bus gautas santykinis pagerinimas, pagrįstas lyginamos cheminės ar kitos medžiagos (-ų) charakteristikomis.

Rezultatų pateikimo šablonus Komisija pateiks internete, taip pat pasiūlys jų grafinę vizualizaciją.

Saugos ir tvarumo vertinimo 1 pakopoje numatyti keturi vertinimo lygiai.

| — | 0 lygis – A kriterijų grupės cheminės ar kitos medžiagos (pvz., laikomos kenksmingiausiomis medžiagomis, įskaitant SVHC). |
| --- | --- |

—

0 lygis – A kriterijų grupės cheminės ar kitos medžiagos (pvz., laikomos kenksmingiausiomis medžiagomis, įskaitant SVHC).

| — | 1 lygis – B kriterijų grupės cheminės ar kitos medžiagos (pvz., turinčios lėtinį poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai, susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos, neįtrauktos į A grupę). |
| --- | --- |

—

1 lygis – B kriterijų grupės cheminės ar kitos medžiagos (pvz., turinčios lėtinį poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai, susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos, neįtrauktos į A grupę).

| — | 2 lygis – C kriterijų grupės cheminės ar kitos medžiagos (pvz., turinčios kitų pavojingų savybių). |
| --- | --- |

—

2 lygis – C kriterijų grupės cheminės ar kitos medžiagos (pvz., turinčios kitų pavojingų savybių).

| — | 3 lygis – cheminės ar kitos medžiagos, nepriklausančios nė vienai iš ankstesnėse kriterijų grupėse išvardytų pavojingumo kategorijų. Kalbant apie pastarąsias medžiagas, reikėtų turėti omenyje, kad tiriama cheminė ar kita medžiaga vis tiek galėtų būti kenksminga tam tikrais naudojimo atvejais, atsižvelgiant į galimą riziką, kurios neapima bendrieji pavojingumo kriterijai ir dėl kurios reikia atsižvelgti į konkrečiam naudojimui būdingos ekspozicijos sąlygas. |
| --- | --- |

—

3 lygis – cheminės ar kitos medžiagos, nepriklausančios nė vienai iš ankstesnėse kriterijų grupėse išvardytų pavojingumo kategorijų. Kalbant apie pastarąsias medžiagas, reikėtų turėti omenyje, kad tiriama cheminė ar kita medžiaga vis tiek galėtų būti kenksminga tam tikrais naudojimo atvejais, atsižvelgiant į galimą riziką, kurios neapima bendrieji pavojingumo kriterijai ir dėl kurios reikia atsižvelgti į konkrečiam naudojimui būdingos ekspozicijos sąlygas.

A, B ir C grupėse (2 lentelė) išvardyti aspektai yra hierarchiniai, t. y. juos reikia vertinti vieną po kito, o kitas su aspektu susijęs kriterijus bus vertinamas tik tada, jei bus įvykdytas ankstesnysis.

Jei yra įrodymų, kad tiriama cheminė ar kita medžiaga turi vieną iš pavojingų savybių, įtrauktų į vertinamų pavojingų savybių grupę, SSbD vertinimui atlikti nereikia rinkti informacijos apie kitas tos pačios grupės savybes. Taip siekiama supaprastinti vertinimą bei palengvinti duomenų rinkimą, o problemines chemines ar kitas medžiagas atmesti greičiau, pradiniame mokslinių tyrimų ir plėtros etape. Tačiau, norinti pereiti prie kito kriterijaus vertinimo, būtina pateikti įrodymų apie visus to paties kriterijų rinkinio aspektus.

Saugos ir tvarumo vertinimo 2, 3 ir 4 pakopose, rekomenduojama pateikti išsamų analizuojamo atvejo vertinimą, nurodant taikytus metodus. Taip pat rekomenduojama pakopų rezultatus palyginti su pakeičiamos cheminės ar kitos medžiagos duomenimis, kad būtų galima pamatyti pagerėjimą (lyginamasis vertinimas). Galutinėje SSbD ataskaitoje turėtų būti pateikta 2, 3 bei 4 pakopų rezultatų analizė ir nustatyti aspektai bei rodikliai, turintys didžiausią poveikį saugai ir tvarumui. 2, 3 ir 4 pakopų kriterijai turi būti nustatomi atsižvelgiant į kiekvienu atskiru atveju gautus rezultatus, nes ne visoms cheminėms ir kitoms medžiagoms reikės tų pačių saugos ir tvarumo priemonių.

6.   Saugos ir tvarumo vertinimui pagrįsti naudojamų duomenų šaltinių apžvalga

Iš pradžių, be 1–4 pakopų aprašyme minėtų priemonių, galima peržiūrėti tokius šaltinius kaip ECHA informacija apie chemines medžiagas (50) (įskaitant Klasifikavimo ir ženklinimo inventorių (51) ir ES cheminių medžiagų teisės aktų paieškos priemonę (52)), Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Cheminių pavojų duomenų bazė (OpenFoodTox) (53), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Cheminių medžiagų portalas (eChemPortal
   (54)), JAV Aplinkos apsaugos agentūros duomenų bazė CompTox
   (55), ypač ieškant informacijos apie esamų cheminių medžiagų pavojingas savybes.

Aplinkosauginiam pėdsakui įvertinti inventorinės gyvavimo ciklo analizės (IGCA) duomenų rinkiniai pateikti Europos gyvavimo ciklo analizės platformoje (56), kurią sukūrė ir tvarko Komisija. Turėtų būti naudojami aplinkosauginiam pėdsakui tinkami duomenų rinkiniai, jei yra. Didelė duomenų paieškos įvairiose duomenų bazėse platforma yra Pasaulinis prieigos prie GCA duomenų tinklas (57). Jame taip pat yra priemonių duomenų rinkiniams iš skirtingų šaltinių derinti.

Dėl duomenų, kurių reikia gyvavimo ciklo pabaigos scenarijui modeliuoti, priklausomai nuo vertinamos cheminės ar kitos medžiagos, įvairovės, sunku nurodyti konkrečius duomenų šaltinius. Rekomenduojamas bendrųjų gyvavimo ciklo pabaigos statistinių duomenų šaltinis yra Eurostato duomenų bazė (58), kurioje pateikiami duomenys apie atliekų tvarkymą Europoje. Papildomos naudingos informacijos pateikia sektorinės gamintojų asociacijos, kurios dažnai skelbia savo sektoriaus tvarumo tyrimus ir statistinius duomenis.

---

(1)  Anastas, P., and Warner, J. (1998), Green Chemistry: Theory and Practice, Oxford University Press, New York, p. 30.

(2)  Anastas, P. T. and Zimmerman, J. B. (2003), „Peer Reviewed: Design Through the 12 Principles of Green Engineering“, Environmental Science & Technology 37(5), 94A–101A: https://doi.org/10.1021/es032373g.

(3)  UBA (2009), Sustainable Chemistry: Positions and Criteria of the Federal Environment Agency, p. 6; https://www.umweltbundesamt.de/en/publikationen/sustainable-chemistry.

(4)  UBA (2016), Guide on sustainable chemicals – A decision tool for substance manufacturers, formulators and end users of chemicals: https://www.umweltbundesamt.de/en/publikationen/guide-on-sustainable-chemicals.

(5)  Keijer, T., Bakker, V., Slootweg, J. C. (2019), „Circular chemistry to enable a circular economy“, Nature chemistry, 11(3), p. 190–195: https://doi.org/10.1038/s41557-019-0226-9.

(6)  https://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/areas-specific-interest/critical-raw-materials_en.

(7)  Pavojus apibrėžiamas kaip savybė arba savybių rinkinys, dėl kurių cheminė medžiaga yra pavojinga (apibrėžtis pateikta ECHA terminų portale https://echa-term.echa.europa.eu/).

(8)  COM(2020) 667 final.

(9)  COM(2022) 142 final.

(10)  2022 m. kovo mėn. Tvaraus finansavimo platformos ataskaitos „Platform on sustainable finance: Technical working group“ priedas „Part B –Annex: Technical Screening Criteria“. https://wwfeu.awsassets.panda.org/downloads/220330_sustainable_finance_platform_finance_report_remaining_environmental_objectives.pdf.

(11)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 440/2008.

(12)  https://www.oecd.org/chemicalsafety/testing/.

(13)  https://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-clp.

(14)  https://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-information-requirements-and-chemical-safety-assessment.

(15)  2 lentelė bus peržiūrėta pasibaigus bandomajam laikotarpiui.

(16)  1A arba 1B kategorijos kancerogeninės – pagal REACH reglamento 57 straipsnio a punktą; 1A arba 1B kategorijos mutageninės – pagal REACH reglamento 57 straipsnio b punktą; 1A arba 1B kategorijos toksiškos reprodukcijai – pagal REACH reglamento 57 straipsnio c punktą; patvarios, bioakumuliacinės ir toksiškos (PBT) – pagal REACH reglamento 57 straipsnio d punktą; labai patvarios ir didelės bioakumuliacijos (vPvB) – pagal REACH reglamento 57 straipsnio e punktą; galinčios sukelti didelį poveikį žmonių sveikatai (ir (arba) aplinkai), prilygstantį išvardytų medžiagų poveikiui, – pagal REACH reglamento 57 straipsnio f punktą.

(17)  Kai kurios kitų pavojingų savybių turinčios cheminės medžiagos (pvz., STOT RE) gali būti klasifikuojamos kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos, nes prilygsta joms pagal poveikį (žr. REACH reglamento 57 straipsn io f punktą).

(18)  Visų PMT ir vPvM cheminių medžiagų įtraukimas į kenksmingiausių medžiagų pogrupį bus vertinamas papildomai.

(19)  Pasiūlymas dėl Reglamento, kuriuo nustatoma tvarių gaminių ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymo sistema (COM(2022) 142 final). straipsnio 28 punktas: susirūpinimą kelianti medžiaga – cheminė medžiaga, kuri:

| a) | atitinka REACH reglamento 57 straipsnyje nustatytus kriterijus ir yra nustatyta pagal to reglamento 59 straipsnio 1 dalį, arba |
| --- | --- |

a)

atitinka REACH reglamento 57 straipsnyje nustatytus kriterijus ir yra nustatyta pagal to reglamento 59 straipsnio 1 dalį, arba

| b) | CLP reglamento VI priedo 3 dalyje yra priskirta prie vienos iš šių pavojingumo klasių arba pavojingumo kategorijų:






  — | 1 ir 2 kancerogeniškumo kategorijos, |
| --- | --- | --- |

b)

CLP reglamento VI priedo 3 dalyje yra priskirta prie vienos iš šių pavojingumo klasių arba pavojingumo kategorijų:

—

1 ir 2 kancerogeniškumo kategorijos,

| — | 1 ir 2 lytinių ląstelių mutageniškumo kategorijos, |
| --- | --- |

—

1 ir 2 lytinių ląstelių mutageniškumo kategorijos,

| — | 1 ir 2 reprodukcinio toksiškumo kategorijos, |
| --- | --- |

—

1 ir 2 reprodukcinio toksiškumo kategorijos,

| — | 1 kvėpavimo takų jautrinimo kategorijos, |
| --- | --- |

—

1 kvėpavimo takų jautrinimo kategorijos,

| — | 1 odos jautrinimo kategorijos, |
| --- | --- |

—

1 odos jautrinimo kategorijos,

| — | 1–4 lėtinio pavojaus vandens aplinkai kategorijų, |
| --- | --- |

—

1–4 lėtinio pavojaus vandens aplinkai kategorijų,

| — | pavojingumo ozono sluoksniui kategorijos, |
| --- | --- |

—

pavojingumo ozono sluoksniui kategorijos,

| — | specifinio toksiškumo konkrečiam organui po kartotinio poveikio 1 ir 2 kategorijų, |
| --- | --- |

—

specifinio toksiškumo konkrečiam organui po kartotinio poveikio 1 ir 2 kategorijų,

| — | specifinio toksiškumo konkrečiam organui po vienkartinio poveikio 1 ir 2 kategorijų, arba |
| --- | --- |

—

specifinio toksiškumo konkrečiam organui po vienkartinio poveikio 1 ir 2 kategorijų, arba

| c) | neigiamai veikia gaminio, kuriame ji yra, medžiagų pakartotinį naudojimą ir perdirbimą. |
| --- | --- |

c)

neigiamai veikia gaminio, kuriame ji yra, medžiagų pakartotinį naudojimą ir perdirbimą.

(20)  ECETOC TRA priemonė: https://www.ecetoc.org/tools/tra-main/.

(21)  https://echa.europa.eu/documents/10162/17224/information_requirements_r12_en.pdf.

(22)  Cheminės saugos vertinimo ir ataskaitų teikimo priemonė (Chemical safety assessment and reporting tool), https://chesar.echa.europa.eu/home.

(23)  TDO Tarptautinis cheminių medžiagų kontrolės priemonių rinkinys (International Chemical Control Toolkit), https://www.ilo.org/legacy/english/protection/safework/ctrl_banding/toolkit/icct/.

(24)  
  Easy-to-use Workplace Control Scheme for Hazardous Substances (EMKG), https://www.baua.de/EN/Topics/Work-design/Hazardous-substances/EMKG/Easy-to-use-workplace-control-scheme-EMKG_node.html.

(25)  INRS modelis, https://www.inrs.fr/media.html?refINRS=ND%202233.

(26)  
  Stoffenmanager, https://stoffenmanager.com/en/.

(27)  
  Réseau de Gestion des Risques Toxicologiques (REGETOX 2000), http://www.regetox.med.ulg.ac.be/accueil_fr.htm.

(28)  
  The GHS Column Model 2020 – An aid to substitute assessment, edited by Smola T., Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung (IFA), https://www.dguv.de/ifa/praxishilfen/hazardous-substances/ghs-spaltenmodell-zur-substitutionspruefung/index.jsp.

(29)  https://www.rivm.nl/en/consexpo.

(30)  C(2021) 9332 final.

(31)  
  USEtox®2.0 Documentation (Version 1), http://usetox.org. https://doi.org/10.11581/DTU:00000011.

(32)  
  Using REACH and the EFSA database to derive input data for the USEtox model, EUR 29495 EN, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2018, ISBN 978–92–79–98183–8, Joint Research Centre (JRC) 114227, https://doi.org/10.2760/611799.

(33)  
  „Anthropogenic and Natural Radiative Forcing“. In: Climate change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change. T.F. Stocker, D. Qin, G.-K. Plattner, M. Tignor, S.K. Allen, J. Doschung, A. Nauels, Y. Xia, V. Bex, and P.M. Midgley, Eds. Cambridge University Press, pp. 659–740, doi:10.1017/CBO9781107415324.018

(34)  
  Scientific Assessment of Ozone Depletion: 2014, Global Ozone Research and Monitoring Project Report No. 55, Geneva, Switzerland. Prieiga internetu https://csl.noaa.gov/assessments/ozone/2014/preface.html.

(35)  Pirminiame šaltinyje (UNEP, 2016) pateiktas vieneto pavadinimas „mirčių skaičius“ pakeistas į „sergamumo rodikliai“.

(36)  
  Health impacts of fine particulate matter. In: Frischknecht, R., Jolliet, O. (Eds.), Global Guidance for Life Cycle Impact Assessment Indicators: Volume 1. UNEP/SETAC Life Cycle Initiative, Paris, p. 76–99. Prieiga internetu www.lifecycleinitiative.org/applying-lca/lcia-cf/.

(37)  
  Global guidance for life cycle impact assessment indicators: Volume 1, ISBN: 978–92–807–3630–4. Prieiga internetu https://www.ecocostsvalue.com/EVR/img/references%20others/global-guidance-lcia-v.1-1.pdf.

(38)  
  Human health damages due to ionising radiation in life cycle impact assessment. Environmental Impact Assessment Review. https://doi.org/10.1016/S0195-9255(99)00042-6.

(39)  
  „European characterisation factors for damage to human health caused by PM10 and ozone in life cycle impact assessment“, Atmospheric Environment 42, p. 441–453. https://doi.org/10.1016/j.atmosenv.2007.09.072.

(40)  
  „The role of atmospheric dispersion models and ecosystem sensitivity in the determination of characterisation factors for acidifying and eutrophying emissions in LCIA“, The International Journal of Life Cycle Assessment, 13, p. 477–486, https://doi.org/10.1007/s11367-008-0025-9.

(41)  
  „Country-dependent Characterisation Factors for Acidification and Terrestrial Eutrophication Based on Accumulated Exceedance as an Impact Category Indicator“, The International Journal of Life Cycle Assessment 11(6), p. 403–416, https://doi.org/10.1065/lca2005.06.215.

(42)  
  „Aquatic Eutrophication“. 6 skyrius leidinyje: Goedkoop, M., Heijungs, R., Huijbregts, M.A.J., De Schryver, A., Struijs, J., Van Zelm, R. (2009). ReCiPe 2008. A Life Cycle Impact Assessment Method Which Comprises Harmonised Category Indicators at the Midpoint and the Endpoint Level. Report I: Characterisation Factors, First Edition.

(43)  Šis indeksas gautas JRC apibendrinus 4 rodiklius, pateiktus LANCA modelyje poveikiui dėl žemės naudojimo vertinti, kaip nurodyta De Laurentiis et al. (2019)

(44)  
  „Soil quality index: Exploring options for a comprehensive assessment of land use impacts in LCA“, Journal of Cleaner Production, 215, p. 63–74, https://doi.org/10.1016/j.jclepro.2018.12.238.

(45)  
  LANCA® - Characterization Factors for Life Cycle Impact Assessment, 2.5 versija, 2018 m. lapkričio mėn. Prieiga internetu http://publica.fraunhofer.de/documents/N-379310.html.

(46)  
  „The WULCA consensus characterization model for water scarcity footprints: assessing impacts of water consumption based on available water remaining (AWARE)“, The International Journal of Life Cycle Assessment 23(2), p. 368–378, https://doi.org/10.1007/s11367-017-1333-8.

(47)  
  „Handbook on Life Cycle Assessment: Operational Guide to the ISO Standards“, Series: Eco-efficiency in industry and science, Kluwer Academic Publishers, Dordrecht: https://doi.org/10.1007/BF02978897.

(48)  
  Abiotic Resource Depletion in LCA. Road and Hydraulic Engineering Institute, Ministry of Transport and Water, Amsterdam.

(49)  ILCD srautų sąraše ir šioje rekomendacijoje uranas įtrauktas į energijos nešiklių sąrašą. Jis matuojamas MJ.

(50)  ECHA informacija apie chemines medžiagas: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals.

(51)  https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/cl-inventory-database.

(52)  https://echa.europa.eu/legislation-finder.

(53)  EFSA Cheminių pavojų duomenų bazė (OpenFoodTox): https://www.efsa.europa.eu/en/microstrategy/openfoodtox.

(54)  EBPO Cheminių medžiagų portalas (eChemPortal): https://www.echemportal.org/echemportal/.

(55)  JAV Aplinkos apsaugos agentūros cheminių medžiagų duomenų bazė CompTox: https://comptox.epa.gov/dashboard/.

(56)  Europos gyvavimo ciklo analizės platforma: https://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/contactListEF.xhtml.

(57)  
  Global LCA Data Access Network: https://www.globallcadataaccess.org/.

(58)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/data/database.

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 2022 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/206 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/206

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS DELEGUOTASIS SPRENDIMAS
  Nr. 204/22/COL

2022 m. lapkričio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 196/22/COL dėl neatidėliotinų priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais, Norvegijoje taikomų pagal Reglamento (ES) 2016/429259 straipsnio 1 dalies c punktą ir Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 21, 39 ir 55 straipsnius [2022/2511]

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo, ypač į jo 1 protokolo 1 straipsnio 2 dalį ir 3 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) I priedo I skyriaus 1.1 dalies 13 punkte nurodytą teisės aktą – 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai (toliau – Reglamentas (ES) 2016/429), (1) iš dalies pakeistą ir suderintą su EEE susitarimu to susitarimo I priede nurodytomis konkrečiomis ir sektorinėmis adaptacijomis, ypač į to reglamento 257 straipsnio 1 dalį, 258 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis ir 259 straipsnio 1 dalies c punktą,

atsižvelgdama į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 1.1 dalies 13e punkte nurodytą teisės aktą – 2019 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2020/687, kuriuo dėl tam tikrų į sąrašą įtrauktų ligų prevencijos ir kontrolės taisyklių papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 (toliau – Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/687), (2) iš dalies pakeistą ir suderintą su EEE susitarimu to susitarimo I priede nurodytomis konkrečiomis ir sektorinėmis adaptacijomis, ypač į to reglamento 21, 39 ir 55 straipsnius,

atsižvelgdama į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 1.1 dalies 13a punkte nurodytą teisės aktą – 2018 m. gruodžio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1882 dėl tam tikrų ligų prevencijos ir kontrolės taisyklių taikymo į sąrašą įtrauktų ligų kategorijoms, kuriuo nustatomas rūšių ir rūšių grupių, keliančių didelę tų į sąrašą įtrauktų ligų plitimo riziką, sąrašas (toliau – Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1882), (3) suderintą su EEE susitarimu to susitarimo I priede nurodytomis konkrečiomis ir sektorinėmis adaptacijomis, ypač į to reglamento 1 ir 2 straipsnius ir priedą,

suderintus su EEE susitarimu to susitarimo 1 protokolo 4 punkto d papunkčiu,

kadangi:

labai patogeniškas paukščių gripas (toliau – LPPG) yra užkrečiamoji virusinė paukščių liga, kuri gali turėti didelį poveikį paukštininkystės pelningumui ir dėl kurios gali sutrikti Europos ekonominės erdvės (EEE) vidaus prekyba. Migruojantys paukščiai gali užsikrėsti LPPG virusais ir rudens bei pavasario migracijos metu tuos virusus išplatinti dideliais atstumais. Todėl LPPG virusai laukiniuose paukščiuose kelia nuolatinę tiesioginio ir netiesioginio šių virusų patekimo į ūkius, kuriuose auginami naminiai ar nelaisvėje laikomi paukščiai, grėsmę. Kilus LPPG protrūkiui atsiranda pavojus, kad ligos sukėlėjas gali išplisti į kitus ūkius, kuriuose auginami naminiai ar nelaisvėje laikomi paukščiai;

Reglamentas (ES) 2016/429, Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/687 ir Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1882 taikomi nuo 2021 m. balandžio 21 d.;

Reglamentu (ES) 2016/429 nustatyta nauja ligų, kurios gali būti perduodamos gyvūnams arba žmonėms, prevencijos ir kontrolės teisės aktų sistema. LPPG nurodytas Reglamento (ES) 2016/429 9 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje kaip į sąrašą įtraukta liga, kuriai taikomos tame reglamente nustatytos ligų prevencijos ir kontrolės taisyklės. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1882 priede LPPG priskirtas prie A, D ir E kategorijų ligų, apibrėžtų to reglamento 1 straipsnyje;

Reglamento (ES) 2016/429259 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) peržiūrėtų neatidėliotinas priemones, kurių Norvegijos kompetentingos institucijos pagal to reglamento 257 straipsnio 1 dalies a punktą arba 258 straipsnį ėmėsi kilus 9 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos į sąrašą įtrauktos ligos, įskaitant LPPG, protrūkiui (toliau – Norvegijos priemonės). 259 straipsnio 1 dalies c punkte reikalaujama, kad Institucija, jeigu mano, kad tai būtina siekiant išvengti nepagrįsto gyvūnų perkėlimo ir produktų vežimo sutrikdymo, priimtų 257 straipsnio 1 dalyje nurodytas neatidėliotinas priemones, kuriomis būtų patvirtintos Norvegijos priemonės;

Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/687 papildo Reglamente (ES) 2016/429 nustatytas A, B ir C kategorijų ligų kontrolės taisykles, įskaitant LPPG atveju taikomas ligų kontrolės priemones. To reglamento 21 straipsnyje nustatyta, kad kilus A kategorijos ligos, įskaitant LPPG, protrūkiui turi būti nustatytos apsaugos ir priežiūros zonos. Toks skirstymas į regionus taikomas visų pirma siekiant išsaugoti paukščių sveikatos būklę likusioje Norvegijos teritorijoje, kad į ją negalėtų patekti patogeniškas ligos sukėlėjas ir kad būtų užtikrintas ankstyvas ligos nustatymas;

2022 m. spalio 26 d. Institucija priėmė Sprendimą 196/22/COL dėl neatidėliotinų priemonių Norvegijoje, susijusių su LPPG protrūkiu. 2022 m. spalio 22 d. Norvegija pranešė apie patvirtintą LPPG protrūkį jos teritorijoje esančiame maždaug 7 000 paukščių, dedančių perinius kiaušinius, ūkyje (4);

2022 m. lapkričio 12 d. Norvegija pranešė apie naują patvirtintą LPPG protrūkį jos teritorijoje esančiame maždaug 7 500 vištų dedeklių ūkyje (toliau – antrasis LPPG protrūkis). (5)
  2022 m. lapkričio 15 d. gautas atnaujintas pranešimas (6). Norvegijos kompetentingos institucijos ėmėsi reikiamų ligos kontrolės priemonių, kurių reikalaujama pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2020/687, taip pat nustatė apsaugos ir priežiūros zonas aplink antrojo LPPG protrūkio vietą;

siekiant išvengti bet kokio nereikalingo EEE vidaus prekybos sutrikdymo, reikia skubiai apibrėžti su abiem LPPG protrūkiais susijusias Norvegijos nustatytas apsaugos ir priežiūros zonas;

todėl šio sprendimo, kuriuo pagal Reglamento (ES) 2016/429259 straipsnio 1 dalies c punktą patvirtinamos Norvegijos priemonės ir priede nustatyta tokio skirstymo į regionus trukmė, priede nurodomos su LPPG Norvegijoje susijusios apsaugos ir priežiūros zonos, kuriose taikomos Deleguotajame reglamente (ES) 2020/687 nustatytos ligų kontrolės priemonės;

bendradarbiaudama su Norvegija Institucija išnagrinėjo ligos kontrolės priemones ir įsitikino, kad Norvegijos kompetentingų institucijų nustatytų apsaugos ir priežiūros zonų ribos yra pakankamai toli nuo bet kurio ūkio, kuriame patvirtintas LPPG protrūkis;

todėl Institucijos sprendimo Nr. 196/22/COL priede kaip apsaugos ir priežiūros zonos išvardytos teritorijos turėtų būti iš dalies pakeistos;

2022 m. lapkričio 15 d. Institucija Deleguotuoju sprendimu Nr. 203/22/COL (dokumentas Nr. 1327635) tinkamai pateikė Sprendimo projektą ELPA veterinarijos ir fitosanitarijos komitetui, vadovaudamasi Reglamento (ES) 2016/429259 straipsnio 1 dalimi ir 266 straipsnio 2 dalimi. 2022 m. lapkričio 16 d. ELPA komitetas pateikė teigiamą nuomonę dėl Sprendimo projekto. Taigi Sprendimo projektas atitinka Komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Institucijos sprendimo Nr. 196/22/COL priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo pasirašymo dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas taikomas iki šio sprendimo priede nurodytos vėliausios datos, kurią ligų kontrolės priemonės atitinkamai pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 39 arba 55 straipsnį nustoja būti taikomos kurioje nors apsaugos ar priežiūros zonoje.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijai.

5 straipsnis

Šis sprendimas autentiškas anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 16 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu, veikdamas pagal Deleguotąjį sprendimą Nr. 130/20/COL,

Árni Páll ÁRNASON

Atsakingasis kolegijos narys

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

už teisinius ir vykdomuosius reikalus atsakinga direktorė,

kontrasignuojanti sprendimą

---

(1)  Į EEE susitarimą įtraukta 2020 m. gruodžio 11 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 179/2020.

1

(2)  Į EEE susitarimą įtraukta 2021 m. vasario 5 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 3/2021.

2

(3)  Į EEE susitarimą įtraukta 2020 m. gruodžio 11 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 179/2020.

3

(4)  Dokumentas Nr. 1322915.

4

(5)  Dokumentas Nr. 1327550.

5

(6)  Dokumentas Nr. 1328618.

6

---

PRIEDAS

A dalis

1 ir 2 straipsniuose nurodytos apsaugos zonos Norvegijoje

| Teritorija, kurią sudaro | Taikoma iki (pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 39 straipsnį) | Priimtas ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. |
| --- | --- | --- |
| Rugalando fiulkės Klepės, Sandneso ir Sulos savivaldybių dalys 3 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.80459, R: 5.61203 | 2022 11 12 | 196/22/COL |
| Rugalando fiulkės Sulos savivaldybės dalys, kurios yra 3 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.90047, R: 5.57987 | 2022 12 07 | 204/22/COL |

Teritorija, kurią sudaro

Taikoma iki (pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 39 straipsnį)

Priimtas ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr.

Rugalando fiulkės Klepės, Sandneso ir Sulos savivaldybių dalys 3 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.80459, R: 5.61203

2022 11 12

196/22/COL

Rugalando fiulkės Sulos savivaldybės dalys, kurios yra 3 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.90047, R: 5.57987

2022 12 07

204/22/COL

B dalis

1 ir 3 straipsniuose nurodytos priežiūros zonos Norvegijoje

| Teritorija, kurią sudaro | Taikoma iki (pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 55 straipsnį) | Priimtas ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. |
| --- | --- | --- |
| Rugalando fiulkės Klepės, Sandneso, Sulos ir Timės savivaldybių dalys už apibrėžtos apsaugos zonos ribų, 10 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.80459, R: 5.61203 | 2022 11 22 | 196/22/COL |
| Rugalando fiulkės Klepės, Sandneso ir Sulos savivaldybių dalys 3 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.80459, R: 5.61203 | Nuo 2022 11 12 iki 2022 11 22 | 196/22/COL |
| Rugalando fiulkės Randabergo, Stavangerio, Klepės, Sandneso ir Sulos savivaldybių dalys už apibrėžtos apsaugos zonos ribų, 10 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.90047, R: 5.57987 | 2022 12 16 | 204/22/COL |
| Rugalando fiulkės Sulos savivaldybės dalys, kurios yra 3 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.90047, R: 5.57987 | Nuo 2022 12 08 iki 2022 12 16 | 204/22/COL |

Teritorija, kurią sudaro

Taikoma iki (pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 55 straipsnį)

Priimtas ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr.

Rugalando fiulkės Klepės, Sandneso, Sulos ir Timės savivaldybių dalys už apibrėžtos apsaugos zonos ribų, 10 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.80459, R: 5.61203

2022 11 22

196/22/COL

Rugalando fiulkės Klepės, Sandneso ir Sulos savivaldybių dalys 3 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.80459, R: 5.61203

Nuo 2022 11 12 iki 2022 11 22

196/22/COL

Rugalando fiulkės Randabergo, Stavangerio, Klepės, Sandneso ir Sulos savivaldybių dalys už apibrėžtos apsaugos zonos ribų, 10 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.90047, R: 5.57987

2022 12 16

204/22/COL

Rugalando fiulkės Sulos savivaldybės dalys, kurios yra 3 km spinduliu nuo apskritimo centro, kurio GPS koordinatės – Š: 58.90047, R: 5.57987

Nuo 2022 12 08 iki 2022 12 16

204/22/COL

---