# Europos Sąjungos L 322/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 322 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. gruodžio 16d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 322

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. gruodžio 16d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2463, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +) | 1 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2464, kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 537/2014, Direktyva 2004/109/EB, Direktyva 2006/43/EB ir Direktyva 2013/34/ES dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo (
  1
  ) | 15 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2463, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +)

1

DIREKTYVOS

*

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2464, kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 537/2014, Direktyva 2004/109/EB, Direktyva 2006/43/EB ir Direktyva 2013/34/ES dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo (
  1
  )

1

15

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/2465, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas | 81 |
| | * | 2022 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2466, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Nuez de Pedroso (SKVN)) | 85 |
| | * | 2022 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2467, kuriuo dėl tipinių kainų paukštienos ir kiaušinių sektoriuose ir tipinių kiaušinių albumino kainų nustatymo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 | 86 |
| | * | 2022 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2468, kuriuo ištaisomos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2325 nuostatos, susijusios su kontrolės įstaigos IMOCERT Latinoamérica Ltda pripažinimu ekologiškų produktų importavimo į Sąjungą tikslais | 89 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2469 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimu įsteigtame Muitinės komitete, dėl 1 protokolo Dėl sąvokos kilmės statusą turintys produktai apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų dalinio pakeitimo | 91 |
| | * | 2022 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2470, kuriuo nustatomos priemonės, būtinos centralizuotai valstybių narių, turinčių informacijos apie priimtus trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės apkaltinamuosius nuosprendžius, nustatymo sistemai (ECRIS-TCN) techniškai plėtoti ir įgyvendinti | 107 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | 2022 m. lapkričio 24 d. Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl oro transporto įsteigto Jungtinio Europos Sąjungos ir Šveicarijos oro transporto komiteto sprendimas Nr. 1/2022, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl oro transporto priedas [2022/2471] | 122 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/2465, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas

81

*

2022 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2466, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Nuez de Pedroso (SKVN))

85

*

2022 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2467, kuriuo dėl tipinių kainų paukštienos ir kiaušinių sektoriuose ir tipinių kiaušinių albumino kainų nustatymo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95

86

*

2022 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2468, kuriuo ištaisomos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2325 nuostatos, susijusios su kontrolės įstaigos IMOCERT Latinoamérica Ltda pripažinimu ekologiškų produktų importavimo į Sąjungą tikslais

89

SPRENDIMAI

*

2022 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2469 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimu įsteigtame Muitinės komitete, dėl 1 protokolo Dėl sąvokos kilmės statusą turintys produktai apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų dalinio pakeitimo

91

*

2022 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2470, kuriuo nustatomos priemonės, būtinos centralizuotai valstybių narių, turinčių informacijos apie priimtus trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės apkaltinamuosius nuosprendžius, nustatymo sistemai (ECRIS-TCN) techniškai plėtoti ir įgyvendinti

107

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

2022 m. lapkričio 24 d. Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl oro transporto įsteigto Jungtinio Europos Sąjungos ir Šveicarijos oro transporto komiteto sprendimas Nr. 1/2022, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl oro transporto priedas [2022/2471]

122

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2022 12 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 322/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/2463

2022 m. gruodžio 14 d.

kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | 2017 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo Sąjungos ir Ukrainos asociacijos susitarimas (2), įskaitant nuostatas dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės; |
| --- | --- |

(1)

2017 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo Sąjungos ir Ukrainos asociacijos susitarimas (2), įskaitant nuostatas dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės;

| (2) | 2014 m. Ukraina ėmėsi įgyvendinti plataus užmojo reformų programą, kuria siekiama stabilizuoti jos ekonomiką ir gerinti jos piliečių pragyvenimo lygį. Kova su korupcija, taip pat konstitucinės, rinkimų ir teismų reformos yra vieni svarbiausių darbotvarkės prioritetų. Tų reformų įgyvendinimas buvo remiamas paeiliui vykdytomis makrofinansinės pagalbos programomis, pagal kurias Ukraina iš Sąjungos iš viso gavo 6,6 mlrd. EUR vertės pagalbos paskolų forma; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. Ukraina ėmėsi įgyvendinti plataus užmojo reformų programą, kuria siekiama stabilizuoti jos ekonomiką ir gerinti jos piliečių pragyvenimo lygį. Kova su korupcija, taip pat konstitucinės, rinkimų ir teismų reformos yra vieni svarbiausių darbotvarkės prioritetų. Tų reformų įgyvendinimas buvo remiamas paeiliui vykdytomis makrofinansinės pagalbos programomis, pagal kurias Ukraina iš Sąjungos iš viso gavo 6,6 mlrd. EUR vertės pagalbos paskolų forma;

| (3) | skubi makrofinansinė pagalba, kuri, didėjant grėsmei, buvo skirta prieš pat Rusijos invaziją pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/313 (3), Ukrainai suteikta 1,2 mlrd. EUR paskolų forma ir išmokėta dviem dalimis, kiekviena po 600 mln. EUR, 2022 m. kovo ir gegužės mėn.; |
| --- | --- |

(3)

skubi makrofinansinė pagalba, kuri, didėjant grėsmei, buvo skirta prieš pat Rusijos invaziją pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/313 (3), Ukrainai suteikta 1,2 mlrd. EUR paskolų forma ir išmokėta dviem dalimis, kiekviena po 600 mln. EUR, 2022 m. kovo ir gegužės mėn.;

| (4) | iki 1 mlrd. EUR dydžio Sąjungos išskirtine makrofinansine pagalba, numatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/1201 (4), buvo suteikta skubi parama Ukrainos biudžetui, kuri buvo visiškai išmokėta dviem dalimis 2022 m. rugpjūčio 1–2 d. Ta pagalba buvo pirmasis planuojamos išskirtinės 9 mlrd. EUR neviršijančios makrofinansinės pagalbos Ukrainai, apie kurią Komisija paskelbė 2022 m. gegužės 18 d. komunikate „Pagalba Ukrainai ir Ukrainos atstatymas“ ir kurią 2022 m. birželio 23–24 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba, etapas; |
| --- | --- |

(4)

iki 1 mlrd. EUR dydžio Sąjungos išskirtine makrofinansine pagalba, numatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/1201 (4), buvo suteikta skubi parama Ukrainos biudžetui, kuri buvo visiškai išmokėta dviem dalimis 2022 m. rugpjūčio 1–2 d. Ta pagalba buvo pirmasis planuojamos išskirtinės 9 mlrd. EUR neviršijančios makrofinansinės pagalbos Ukrainai, apie kurią Komisija paskelbė 2022 m. gegužės 18 d. komunikate „Pagalba Ukrainai ir Ukrainos atstatymas“ ir kurią 2022 m. birželio 23–24 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba, etapas;

| (5) | Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2022/1628 (5) nustatytas tolesnis tos Sąjungos išskirtinės makrofinansinės pagalbos vykdymo etapas. Juo remiantis nustatytas papildomų 5 mlrd. EUR paskolų forma labai palankiomis sąlygomis suteikimo Ukrainai pagrindas; iš šios sumos 2 mlrd. EUR išmokėti spalio 18 d., o likę 3 mlrd. EUR turi būti išmokėti iki 2022 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2022/1628 (5) nustatytas tolesnis tos Sąjungos išskirtinės makrofinansinės pagalbos vykdymo etapas. Juo remiantis nustatytas papildomų 5 mlrd. EUR paskolų forma labai palankiomis sąlygomis suteikimo Ukrainai pagrindas; iš šios sumos 2 mlrd. EUR išmokėti spalio 18 d., o likę 3 mlrd. EUR turi būti išmokėti iki 2022 m. pabaigos;

| (6) | 2022 m. vasario 24 d. prasidėjo neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą ir dėl jo buvo prarastos galimybės Ukrainai patekti į finansų rinkas ir smarkiai sumažėjo viešosios pajamos, o viešosios išlaidos humanitarinei padėčiai gerinti ir valstybės paslaugų tęstinumui palaikyti gerokai išaugo. Esant tokiai labai neapibrėžtai ir nepastoviai padėčiai, tiksliausi Tarptautinio valiutos fondo (toliau – TVF) 2022 m. vasarą pateikti Ukrainos finansavimo poreikių įverčiai parodė, kad 2022 m. susidarys nepaprastai didelis, maždaug 39 mlrd. USD, finansavimo deficitas ir maždaug pusę šio deficito būtų galima padengti gavus tarptautinę pagalbą. Atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, skubus Sąjungos makrofinansinės pagalbos Ukrainai suteikimas pagal Sprendimą (ES) 2022/1628 buvo laikomas tinkamu trumpalaikiu atsaku į didelę riziką Ukrainos makrofinansiniam stabilumui. Papildoma iki 5 mlrd. EUR išskirtinė makrofinansinė pagalba pagal tą sprendimą buvo skirta siekiant padėti stabilizuoti Ukrainos makrofinansinę padėtį, nedelsiant sustiprinti šalies atsparumą ir palaikyti jos gebėjimą atsigauti, taip prisidedant prie Ukrainos valstybės skolos tvarumo ir Ukrainos gebėjimo galiausiai įvykdyti savo finansinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(6)

2022 m. vasario 24 d. prasidėjo neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą ir dėl jo buvo prarastos galimybės Ukrainai patekti į finansų rinkas ir smarkiai sumažėjo viešosios pajamos, o viešosios išlaidos humanitarinei padėčiai gerinti ir valstybės paslaugų tęstinumui palaikyti gerokai išaugo. Esant tokiai labai neapibrėžtai ir nepastoviai padėčiai, tiksliausi Tarptautinio valiutos fondo (toliau – TVF) 2022 m. vasarą pateikti Ukrainos finansavimo poreikių įverčiai parodė, kad 2022 m. susidarys nepaprastai didelis, maždaug 39 mlrd. USD, finansavimo deficitas ir maždaug pusę šio deficito būtų galima padengti gavus tarptautinę pagalbą. Atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, skubus Sąjungos makrofinansinės pagalbos Ukrainai suteikimas pagal Sprendimą (ES) 2022/1628 buvo laikomas tinkamu trumpalaikiu atsaku į didelę riziką Ukrainos makrofinansiniam stabilumui. Papildoma iki 5 mlrd. EUR išskirtinė makrofinansinė pagalba pagal tą sprendimą buvo skirta siekiant padėti stabilizuoti Ukrainos makrofinansinę padėtį, nedelsiant sustiprinti šalies atsparumą ir palaikyti jos gebėjimą atsigauti, taip prisidedant prie Ukrainos valstybės skolos tvarumo ir Ukrainos gebėjimo galiausiai įvykdyti savo finansinius įsipareigojimus;

| (7) | Sąjunga, jos valstybės narės ir Europos finansų įstaigos nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pradžios skyrė 19,7 mlrd. EUR Ukrainos ekonominiam, socialiniam ir finansiniam atsparumui užtikrinti. Ta suma apima paramą iš Sąjungos biudžeto, kurią sudaro 12,4 mlrd. EUR, įskaitant išskirtinę makrofinansinę pagalbą, Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko paramą, visiškai arba iš dalies garantuojamą Sąjungos biudžeto lėšomis, taip pat papildomą valstybių narių finansinę paramą, kurią sudaro 7,3 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

(7)

Sąjunga, jos valstybės narės ir Europos finansų įstaigos nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pradžios skyrė 19,7 mlrd. EUR Ukrainos ekonominiam, socialiniam ir finansiniam atsparumui užtikrinti. Ta suma apima paramą iš Sąjungos biudžeto, kurią sudaro 12,4 mlrd. EUR, įskaitant išskirtinę makrofinansinę pagalbą, Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko paramą, visiškai arba iš dalies garantuojamą Sąjungos biudžeto lėšomis, taip pat papildomą valstybių narių finansinę paramą, kurią sudaro 7,3 mlrd. EUR;

| (8) | be to, Taryba nusprendė skirti 3,1 mlrd. EUR vertės pagalbos priemonių Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms remti pagal Europos taikos priemonę pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509 (6) ir 0,1 mlrd. EUR – karinės pagalbos misijai Ukrainai remti ir šios misijos bendrosioms išlaidoms padengti pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/1968 (7). Sąjunga ir jos valstybės narės per Sąjungos civilinės saugos mechanizmą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/836 (8) taip pat suteikė precedento neturinčią pagalbą ekstremaliosios situacijos atveju – tai didžiausia skubios pagalbos operacija nuo to mechanizmo sukūrimo – ir perduoda Ukrainai bei regionui milijonus skubios pagalbos reikmenų; |
| --- | --- |

(8)

be to, Taryba nusprendė skirti 3,1 mlrd. EUR vertės pagalbos priemonių Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms remti pagal Europos taikos priemonę pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509 (6) ir 0,1 mlrd. EUR – karinės pagalbos misijai Ukrainai remti ir šios misijos bendrosioms išlaidoms padengti pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/1968 (7). Sąjunga ir jos valstybės narės per Sąjungos civilinės saugos mechanizmą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/836 (8) taip pat suteikė precedento neturinčią pagalbą ekstremaliosios situacijos atveju – tai didžiausia skubios pagalbos operacija nuo to mechanizmo sukūrimo – ir perduoda Ukrainai bei regionui milijonus skubios pagalbos reikmenų;

| (9) | 2022 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė Ukrainai suteikti šalies kandidatės statusą. Tolesnė tvirta parama Ukrainai yra vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų. Kadangi Rusijos agresijos karo žala Ukrainos ekonomikai, piliečiams ir įmonėms yra labai didelė, teikiant tolesnę tvirtą paramą Ukrainai reikalingas organizuotas kolektyvinis požiūris, kuris yra išdėstytas Sąjungos finansavimo teikimo Ukrainai priemonėje (makrofinansinė pagalba +), įsteigtoje pagal šį reglamentą (toliau – Priemonė); |
| --- | --- |

(9)

2022 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė Ukrainai suteikti šalies kandidatės statusą. Tolesnė tvirta parama Ukrainai yra vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų. Kadangi Rusijos agresijos karo žala Ukrainos ekonomikai, piliečiams ir įmonėms yra labai didelė, teikiant tolesnę tvirtą paramą Ukrainai reikalingas organizuotas kolektyvinis požiūris, kuris yra išdėstytas Sąjungos finansavimo teikimo Ukrainai priemonėje (makrofinansinė pagalba +), įsteigtoje pagal šį reglamentą (toliau – Priemonė);

| (10) | brutalus Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą kelia strateginę geopolitinę grėsmę visai Sąjungai ir reikia, kad valstybės narės būtų stiprios ir vieningos. Todėl labai svarbu, kad Sąjungos parama būtų teikiama greitai ir kad ją būtų galima lanksčiai ir palaipsniui pritaikyti neatidėliotinai pagalbai ir trumpalaikiams atkūrimo darbams, pasirengiant būsimam atstatymui; |
| --- | --- |

(10)

brutalus Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą kelia strateginę geopolitinę grėsmę visai Sąjungai ir reikia, kad valstybės narės būtų stiprios ir vieningos. Todėl labai svarbu, kad Sąjungos parama būtų teikiama greitai ir kad ją būtų galima lanksčiai ir palaipsniui pritaikyti neatidėliotinai pagalbai ir trumpalaikiams atkūrimo darbams, pasirengiant būsimam atstatymui;

| (11) | pagrindinis Priemonės tikslas – padėti užpildyti Ukrainos finansavimo spragą 2023 m., visų pirma Ukrainos valstybės biudžetui nuspėjamai, nepertraukiamai, tvarkingai ir laiku teikiant trumpalaikę finansinę pagalbą labai palankiomis sąlygomis, be kita ko, siekiant prireikus finansuoti atkūrimą ir pradinę paramą šalies atstatymui po karo, siekiant paremti Ukrainos integraciją į Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

(11)

pagrindinis Priemonės tikslas – padėti užpildyti Ukrainos finansavimo spragą 2023 m., visų pirma Ukrainos valstybės biudžetui nuspėjamai, nepertraukiamai, tvarkingai ir laiku teikiant trumpalaikę finansinę pagalbą labai palankiomis sąlygomis, be kita ko, siekiant prireikus finansuoti atkūrimą ir pradinę paramą šalies atstatymui po karo, siekiant paremti Ukrainos integraciją į Europos Sąjungą;

| (12) | siekiant Priemonės bendrojo tikslo, pagalba turėtų būti teikiama Ukrainos makrofinansiniam stabilumui remti ir jos išorės finansavimo apribojimams mažinti. Komisija turėtų įgyvendinti paramą pagal Priemonę vadovaudamasi įvairiose išorės veiksmų srityse patvirtintų priemonių ir kitos susijusios Sąjungos politikos pagrindiniais principais bei tikslais; |
| --- | --- |

(12)

siekiant Priemonės bendrojo tikslo, pagalba turėtų būti teikiama Ukrainos makrofinansiniam stabilumui remti ir jos išorės finansavimo apribojimams mažinti. Komisija turėtų įgyvendinti paramą pagal Priemonę vadovaudamasi įvairiose išorės veiksmų srityse patvirtintų priemonių ir kitos susijusios Sąjungos politikos pagrindiniais principais bei tikslais;

| (13) | paramos atkūrimui teikimas, svarbiausių funkcijų ir infrastruktūros objektų remontas ir priežiūra, taip pat pagalba žmonėms, kuriems jos reikia, ir labiausiai nukentėjusioms vietovėms, teikiant materialinę ir socialinę paramą, suteikiant laikiną apgyvendinimą, statant gyvenamuosius namus ir infrastruktūros objektus, taip pat turėtų būti priskiriama prie pagrindinių paramos pagal Priemonę sričių; |
| --- | --- |

(13)

paramos atkūrimui teikimas, svarbiausių funkcijų ir infrastruktūros objektų remontas ir priežiūra, taip pat pagalba žmonėms, kuriems jos reikia, ir labiausiai nukentėjusioms vietovėms, teikiant materialinę ir socialinę paramą, suteikiant laikiną apgyvendinimą, statant gyvenamuosius namus ir infrastruktūros objektus, taip pat turėtų būti priskiriama prie pagrindinių paramos pagal Priemonę sričių;

| (14) | pagal Priemonę taip pat turėtų būti remiamas Ukrainos valdžios institucijų gebėjimų pasirengti būsimam atstatymui po karo ir pasirengimo narystei proceso ankstyvajam parengiamajam etapui stiprinimas, įskaitant Ukrainos institucijų stiprinimą, viešojo administravimo reformavimą ir jo veiksmingumo didinimą, taip pat skaidrumą, struktūrines reformas ir gerą valdymą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

(14)

pagal Priemonę taip pat turėtų būti remiamas Ukrainos valdžios institucijų gebėjimų pasirengti būsimam atstatymui po karo ir pasirengimo narystei proceso ankstyvajam parengiamajam etapui stiprinimas, įskaitant Ukrainos institucijų stiprinimą, viešojo administravimo reformavimą ir jo veiksmingumo didinimą, taip pat skaidrumą, struktūrines reformas ir gerą valdymą visais lygmenimis;

| (15) | Priemonė padės vykdyti Sąjungos išorės politiką dėl Ukrainos. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą paramos operacijos vykdymo laikotarpį, siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą. Parama Ukrainai pagal Priemonę toliau reikšmingai prisidės prie TVF, Pasaulio banko ir kitų tarptautinių finansų įstaigų įvertintų Ukrainos finansavimo poreikių tenkinimo, atsižvelgiant į Ukrainos gebėjimą finansuotis savais ištekliais. Paramos suma nustatoma, be kita ko, atsižvelgiant į numatomus finansinius dvišalių ir daugiašalių paramos teikėjų įnašus, taip pat į Ukrainoje jau įgyvendinamas kitas Sąjungos išorės finansavimo priemones ir į pridėtinę bendro Sąjungos dalyvavimo vertę; |
| --- | --- |

(15)

Priemonė padės vykdyti Sąjungos išorės politiką dėl Ukrainos. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą paramos operacijos vykdymo laikotarpį, siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą. Parama Ukrainai pagal Priemonę toliau reikšmingai prisidės prie TVF, Pasaulio banko ir kitų tarptautinių finansų įstaigų įvertintų Ukrainos finansavimo poreikių tenkinimo, atsižvelgiant į Ukrainos gebėjimą finansuotis savais ištekliais. Paramos suma nustatoma, be kita ko, atsižvelgiant į numatomus finansinius dvišalių ir daugiašalių paramos teikėjų įnašus, taip pat į Ukrainoje jau įgyvendinamas kitas Sąjungos išorės finansavimo priemones ir į pridėtinę bendro Sąjungos dalyvavimo vertę;

| (16) | atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, reikia laikytis laipsniško požiūrio, pagal kurį makrofinansiniam stabilumui, taip pat neatidėliotinai pagalbai ir atkūrimui užtikrinti skirta priemonė turėtų būti įgyvendinama kartu su nuolatine parama pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/947 (9), ir humanitarinės pagalbos operacijomis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 (10); |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, reikia laikytis laipsniško požiūrio, pagal kurį makrofinansiniam stabilumui, taip pat neatidėliotinai pagalbai ir atkūrimui užtikrinti skirta priemonė turėtų būti įgyvendinama kartu su nuolatine parama pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/947 (9), ir humanitarinės pagalbos operacijomis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 (10);

| (17) | šiame reglamente turėtų būti nustatyti ištekliai, Priemonei skirti laikotarpiu nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d., o lėšos gali būti išmokamos iki 2024 m. kovo 31 d. Suma, neviršijanti 18 mlrd. EUR, turėtų būti suteikta paskolų forma. Be to, laikotarpiu nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. šiame reglamente turėtų būti numatyta palūkanų subsidija. Siekiant užtikrinti, kad palūkanų išlaidos būtų dengiamos visu paskolų galiojimo laikotarpiu, valstybių narių įnašai po 2027 m. turėtų būti atnaujinti ir toliau laikomi išorės asignuotosiomis pajamomis, nebent jos būtų dengiamos kitomis priemonėmis pagal būsimas daugiametes finansines programas. Todėl valstybių narių įnašus gali būti leista skirti ir po 2027 m.; |
| --- | --- |

(17)

šiame reglamente turėtų būti nustatyti ištekliai, Priemonei skirti laikotarpiu nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d., o lėšos gali būti išmokamos iki 2024 m. kovo 31 d. Suma, neviršijanti 18 mlrd. EUR, turėtų būti suteikta paskolų forma. Be to, laikotarpiu nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. šiame reglamente turėtų būti numatyta palūkanų subsidija. Siekiant užtikrinti, kad palūkanų išlaidos būtų dengiamos visu paskolų galiojimo laikotarpiu, valstybių narių įnašai po 2027 m. turėtų būti atnaujinti ir toliau laikomi išorės asignuotosiomis pajamomis, nebent jos būtų dengiamos kitomis priemonėmis pagal būsimas daugiametes finansines programas. Todėl valstybių narių įnašus gali būti leista skirti ir po 2027 m.;

| (18) | šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė valstybėms narėms skirti papildomų išteklių išorės asignuotųjų pajamų forma, kurie būtų įgyvendinami vadovaujantis šios priemonės susitarimo memorandumu. Suinteresuotosioms trečiosioms valstybėms ir šalims turėtų būti suteikta galimybė papildomai prisidėti išorės asignuotųjų pajamų forma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (11) (toliau – Finansinis reglamentas) 21 straipsnio 2 dalies d ir e punktus. Siekiant skatinti sinergiją ir papildomumą, tikslinga leisti, kad tokie papildomi valstybių narių, suinteresuotųjų trečiųjų valstybių ir kitų trečiųjų šalių įnašai taip pat galėtų būti skiriami programoms, nustatytoms pagal reglamentus (ES) 2021/947 ir (EB) Nr. 1257/96, siekiant finansuoti priemones, kuriomis prisidedama prie Priemonės tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(18)

šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė valstybėms narėms skirti papildomų išteklių išorės asignuotųjų pajamų forma, kurie būtų įgyvendinami vadovaujantis šios priemonės susitarimo memorandumu. Suinteresuotosioms trečiosioms valstybėms ir šalims turėtų būti suteikta galimybė papildomai prisidėti išorės asignuotųjų pajamų forma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (11) (toliau – Finansinis reglamentas) 21 straipsnio 2 dalies d ir e punktus. Siekiant skatinti sinergiją ir papildomumą, tikslinga leisti, kad tokie papildomi valstybių narių, suinteresuotųjų trečiųjų valstybių ir kitų trečiųjų šalių įnašai taip pat galėtų būti skiriami programoms, nustatytoms pagal reglamentus (ES) 2021/947 ir (EB) Nr. 1257/96, siekiant finansuoti priemones, kuriomis prisidedama prie Priemonės tikslų įgyvendinimo;

| (19) | savanoriški valstybių narių įnašai turėtų būti neatšaukiami, besąlyginiai ir teikiami pagal pareikalavimą. Tuo tikslu valstybės narės su Komisija turėtų sudaryti susitarimą dėl įnašo, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 22 straipsnio 2 dalyje. Susitarimas dėl tokio įnašo turėtų apimti įnašą palūkanų subsidijai padengti ir papildomas sumas, jei valstybės narės pageidauja jas skirti; |
| --- | --- |

(19)

savanoriški valstybių narių įnašai turėtų būti neatšaukiami, besąlyginiai ir teikiami pagal pareikalavimą. Tuo tikslu valstybės narės su Komisija turėtų sudaryti susitarimą dėl įnašo, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 22 straipsnio 2 dalyje. Susitarimas dėl tokio įnašo turėtų apimti įnašą palūkanų subsidijai padengti ir papildomas sumas, jei valstybės narės pageidauja jas skirti;

| (20) | parama pagal Priemonę turėtų būti teikiama, jei tenkinama išankstinė sąlyga, kad Ukraina toliau taikys veiksmingus demokratinius mechanizmus ir gerbs institucijas, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, bei laikysis teisinės valstybės principo ir gerbs žmogaus teises; |
| --- | --- |

(20)

parama pagal Priemonę turėtų būti teikiama, jei tenkinama išankstinė sąlyga, kad Ukraina toliau taikys veiksmingus demokratinius mechanizmus ir gerbs institucijas, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, bei laikysis teisinės valstybės principo ir gerbs žmogaus teises;

| (21) | parama pagal Priemonę turėtų būti susieta su politikos sąlygomis, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume. Tos sąlygos taip pat turėtų apimti įsipareigojimus stiprinti šalies ekonominės veiklos rezultatus ir atsparumą, gerinti verslo aplinką, palengvinti kritinių objektų atstatymą ir spręsti energetikos sektoriaus problemas; |
| --- | --- |

(21)

parama pagal Priemonę turėtų būti susieta su politikos sąlygomis, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume. Tos sąlygos taip pat turėtų apimti įsipareigojimus stiprinti šalies ekonominės veiklos rezultatus ir atsparumą, gerinti verslo aplinką, palengvinti kritinių objektų atstatymą ir spręsti energetikos sektoriaus problemas;

| (22) | politikos sąlygas turėtų papildyti griežti atskaitomybės reikalavimai, kuriais siekiama užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos veiksmingai, skaidriai ir atskaitingai; |
| --- | --- |

(22)

politikos sąlygas turėtų papildyti griežti atskaitomybės reikalavimai, kuriais siekiama užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos veiksmingai, skaidriai ir atskaitingai;

| (23) | atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, tikslinga numatyti susitarimo memorandumo laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

(23)

atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, tikslinga numatyti susitarimo memorandumo laikotarpio vidurio peržiūrą;

| (24) | parama pagal Priemonę turėtų būti išmokama, jeigu yra įvykdytos išankstinės sąlygos, patenkinamai įgyvendinamos politikos sąlygos ir daroma pažanga siekiant jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

(24)

parama pagal Priemonę turėtų būti išmokama, jeigu yra įvykdytos išankstinės sąlygos, patenkinamai įgyvendinamos politikos sąlygos ir daroma pažanga siekiant jas įgyvendinti;

| (25) | tikslinga numatyti galimybę iš naujo įvertinti Ukrainos finansavimo poreikius ir sumažinti, sustabdyti arba nutraukti paramos teikimą, jei tie poreikiai iš esmės sumažėtų paramos pagal Priemonę išmokėjimo laikotarpiu, palyginti su pradinėmis prognozėmis. Taip pat tikslinga numatyti galimybę sustabdyti arba nutraukti išmokas, jeigu nėra įvykdyti paramos pagal Priemonę išmokėjimo reikalavimai; |
| --- | --- |

(25)

tikslinga numatyti galimybę iš naujo įvertinti Ukrainos finansavimo poreikius ir sumažinti, sustabdyti arba nutraukti paramos teikimą, jei tie poreikiai iš esmės sumažėtų paramos pagal Priemonę išmokėjimo laikotarpiu, palyginti su pradinėmis prognozėmis. Taip pat tikslinga numatyti galimybę sustabdyti arba nutraukti išmokas, jeigu nėra įvykdyti paramos pagal Priemonę išmokėjimo reikalavimai;

| (26) | atsižvelgiant į neatidėliotinus Ukrainos finansavimo poreikius, finansinę pagalbą Ukrainai tikslinga organizuoti pagal diversifikuotą finansavimo strategiją, numatytą Finansinio reglamento 220a straipsnyje ir nustatytą kaip bendrą finansavimo metodą, kuris, kaip tikimasi, padidins Sąjungos obligacijų likvidumą ir Sąjungos emisijų patrauklumą bei ekonominį efektyvumą; |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgiant į neatidėliotinus Ukrainos finansavimo poreikius, finansinę pagalbą Ukrainai tikslinga organizuoti pagal diversifikuotą finansavimo strategiją, numatytą Finansinio reglamento 220a straipsnyje ir nustatytą kaip bendrą finansavimo metodą, kuris, kaip tikimasi, padidins Sąjungos obligacijų likvidumą ir Sąjungos emisijų patrauklumą bei ekonominį efektyvumą;

| (27) | atsižvelgiant į sudėtingą padėtį, susidariusią dėl Rusijos agresijos karo, ir siekiant remti Ukrainą siekiant ilgalaikio stabilumo, tikslinga Ukrainai paskolas suteikti labai palankiomis sąlygomis, ne ilgesniam kaip 35 metų laikotarpiui, o pagrindinės sumos grąžinimo pradžią numatyti ne anksčiau kaip 2033 m. Taip pat tikslinga nukrypti nuo Finansinio reglamento 220 straipsnio 5 dalies e punkto ir leisti, kad Sąjunga turėtų galimybę padengti palūkanų normų išlaidas ir netaikyti Ukrainai reikalavimo padengti administracines išlaidas, kurias kitu atveju turėtų dengti Ukraina. Palūkanų subsidija turėtų būti suteikta kaip priemonė, laikoma tinkama siekiant užtikrinti paramos pagal Priemonę veiksmingumą, kaip tai suprantama Finansinio reglamento 220 straipsnio 1 dalyje. Ji turėtų būti finansuojama papildomais savanoriškais valstybių narių įnašais ir turėtų būti teikiama palaipsniui, įsigaliojus susitarimams su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

(27)

atsižvelgiant į sudėtingą padėtį, susidariusią dėl Rusijos agresijos karo, ir siekiant remti Ukrainą siekiant ilgalaikio stabilumo, tikslinga Ukrainai paskolas suteikti labai palankiomis sąlygomis, ne ilgesniam kaip 35 metų laikotarpiui, o pagrindinės sumos grąžinimo pradžią numatyti ne anksčiau kaip 2033 m. Taip pat tikslinga nukrypti nuo Finansinio reglamento 220 straipsnio 5 dalies e punkto ir leisti, kad Sąjunga turėtų galimybę padengti palūkanų normų išlaidas ir netaikyti Ukrainai reikalavimo padengti administracines išlaidas, kurias kitu atveju turėtų dengti Ukraina. Palūkanų subsidija turėtų būti suteikta kaip priemonė, laikoma tinkama siekiant užtikrinti paramos pagal Priemonę veiksmingumą, kaip tai suprantama Finansinio reglamento 220 straipsnio 1 dalyje. Ji turėtų būti finansuojama papildomais savanoriškais valstybių narių įnašais ir turėtų būti teikiama palaipsniui, įsigaliojus susitarimams su valstybėmis narėmis;

| (28) | Ukraina turėtų galėti prašyti palūkanų subsidijos ir atleidimo nuo administracinių išlaidų iki kiekvienų metų kovo mėn. pabaigos; |
| --- | --- |

(28)

Ukraina turėtų galėti prašyti palūkanų subsidijos ir atleidimo nuo administracinių išlaidų iki kiekvienų metų kovo mėn. pabaigos;

| (29) | nukrypstant nuo Reglamento (ES) 2021/947 31 straipsnio 3 dalies antro sakinio, finansinis įsipareigojimas dėl paskolų pagal šį reglamentą neturėtų būti remiamas išorės veiksmų garantija. Parama pagal Priemonę turėtų būti finansinė parama, apibrėžta Finansinio reglamento 220 straipsnio 1 dalyje. Atsižvelgiant į finansinę riziką ir biudžeto padengimą, pagal Priemonę teikiamai finansinei paramai paskolų forma atidėjiniai neturėtų būti sudaromi ir, nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 1 dalies, atidėjinių norma, išreikšta 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos procentine dalimi, neturėtų būti nustatoma; |
| --- | --- |

(29)

nukrypstant nuo Reglamento (ES) 2021/947 31 straipsnio 3 dalies antro sakinio, finansinis įsipareigojimas dėl paskolų pagal šį reglamentą neturėtų būti remiamas išorės veiksmų garantija. Parama pagal Priemonę turėtų būti finansinė parama, apibrėžta Finansinio reglamento 220 straipsnio 1 dalyje. Atsižvelgiant į finansinę riziką ir biudžeto padengimą, pagal Priemonę teikiamai finansinei paramai paskolų forma atidėjiniai neturėtų būti sudaromi ir, nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 1 dalies, atidėjinių norma, išreikšta 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos procentine dalimi, neturėtų būti nustatoma;

| (30) | Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (12) šiuo metu neleidžiama padengti finansinių įsipareigojimų, atsirandančių dėl paskolų pagal Priemonę. Kol neatliktas galimas dalinis jo pakeitimas, kuris leistų kaip garantiją mobilizuoti biudžeto išteklius viršijant daugiametės finansinės programos (DFP) viršutines ribas, bet neviršijant Tarybos sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 (13) 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, tikslinga ieškoti alternatyvaus sprendimo dėl papildomų išteklių; |
| --- | --- |

(30)

Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (12) šiuo metu neleidžiama padengti finansinių įsipareigojimų, atsirandančių dėl paskolų pagal Priemonę. Kol neatliktas galimas dalinis jo pakeitimas, kuris leistų kaip garantiją mobilizuoti biudžeto išteklius viršijant daugiametės finansinės programos (DFP) viršutines ribas, bet neviršijant Tarybos sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 (13) 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, tikslinga ieškoti alternatyvaus sprendimo dėl papildomų išteklių;

| (31) | nustatyta, kad savanoriški valstybių narių įnašai garantijų forma yra tinkama priemonė siekiant suteikti apsaugą, leidžiančią vykdyti skolinimosi ir skolinimo operacijas pagal šį reglamentą. Valstybių narių garantijos turėtų būti tinkama apsaugos priemonė, kuria užtikrinamas Sąjungos gebėjimas grąžinti pasiskolintas lėšas, kuriomis remiamos paskolos pagal Priemonę; |
| --- | --- |

(31)

nustatyta, kad savanoriški valstybių narių įnašai garantijų forma yra tinkama priemonė siekiant suteikti apsaugą, leidžiančią vykdyti skolinimosi ir skolinimo operacijas pagal šį reglamentą. Valstybių narių garantijos turėtų būti tinkama apsaugos priemonė, kuria užtikrinamas Sąjungos gebėjimas grąžinti pasiskolintas lėšas, kuriomis remiamos paskolos pagal Priemonę;

| (32) | valstybių narių teikiamos garantijos turėtų apimti paramą pagal Priemonę paskolų forma neviršijant 18 000 000 000 EUR. Svarbu, kad valstybės narės kuo skubiau užbaigtų taikytinas nacionalines procedūras, kad būtų teikiamos garantijos. Atsižvelgiant į situacijos skubumą, dėl toms procedūroms užbaigti reikalingo laiko neturėtų būti vėluojama išmokėti reikalingą finansinę paramą Ukrainai paskolų forma pagal šį reglamentą. Tuo pat metu finansinė parama pagal Priemonę paskolų forma turėtų būti teikiama palaipsniui, įsigaliojant valstybių narių teikiamoms garantijoms. Atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo ir atsargumo principą, Komisija turėtų teikti paskolas tinkamai atsižvelgdama į savo kreditingumą. Tačiau nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma pagal Priemonę teikiamų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos turėtų būti prieinama visa 18 000 000 000 EUR neviršijanti paramos suma; |
| --- | --- |

(32)

valstybių narių teikiamos garantijos turėtų apimti paramą pagal Priemonę paskolų forma neviršijant 18 000 000 000 EUR. Svarbu, kad valstybės narės kuo skubiau užbaigtų taikytinas nacionalines procedūras, kad būtų teikiamos garantijos. Atsižvelgiant į situacijos skubumą, dėl toms procedūroms užbaigti reikalingo laiko neturėtų būti vėluojama išmokėti reikalingą finansinę paramą Ukrainai paskolų forma pagal šį reglamentą. Tuo pat metu finansinė parama pagal Priemonę paskolų forma turėtų būti teikiama palaipsniui, įsigaliojant valstybių narių teikiamoms garantijoms. Atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo ir atsargumo principą, Komisija turėtų teikti paskolas tinkamai atsižvelgdama į savo kreditingumą. Tačiau nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma pagal Priemonę teikiamų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos turėtų būti prieinama visa 18 000 000 000 EUR neviršijanti paramos suma;

| (33) | valstybių narių garantijos turėtų būti neatšaukiamos, besąlyginės ir išmokamos pareikalavus. Tomis garantijomis turėtų būti užtikrintas Sąjungos gebėjimas grąžinti kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų pasiskolintas lėšas. Nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma pagal Priemonę teikiamų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos garantijų turėtų būti nebereikalaujama. Garantijų turėtų būti reikalaujama tuo atveju, jei Sąjunga iš Ukrainos laiku negauna paskolų pagal Priemonę mokėjimo, įskaitant, visų pirma, atvejus, kai dėl bet kokių priežasčių keičiamas mokėjimo grafikas arba to buvo ar nebuvo galima tikėtis; |
| --- | --- |

(33)

valstybių narių garantijos turėtų būti neatšaukiamos, besąlyginės ir išmokamos pareikalavus. Tomis garantijomis turėtų būti užtikrintas Sąjungos gebėjimas grąžinti kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų pasiskolintas lėšas. Nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma pagal Priemonę teikiamų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos garantijų turėtų būti nebereikalaujama. Garantijų turėtų būti reikalaujama tuo atveju, jei Sąjunga iš Ukrainos laiku negauna paskolų pagal Priemonę mokėjimo, įskaitant, visų pirma, atvejus, kai dėl bet kokių priežasčių keičiamas mokėjimo grafikas arba to buvo ar nebuvo galima tikėtis;

| (34) | pagal paskolų susitarimus susigrąžintos sumos, susijusios su paskolomis pagal Priemonę, nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 4 dalies c punkto, turėtų būti grąžintos valstybėms narėms, kurios įvykdė reikalavimus mokėti pagal garantijas; |
| --- | --- |

(34)

pagal paskolų susitarimus susigrąžintos sumos, susijusios su paskolomis pagal Priemonę, nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 4 dalies c punkto, turėtų būti grąžintos valstybėms narėms, kurios įvykdė reikalavimus mokėti pagal garantijas;

| (35) | prieš teikdama reikalavimus dėl valstybių narių mokėjimo pagal garantijas, Komisija, kaip Sąjungos institucija, kuriai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnį pavesta vykdyti Sąjungos bendrąjį biudžetą, tik savo nuožiūra ir atsakomybe turėtų išnagrinėti visas pagal diversifikuotą finansavimo strategiją, numatytą Finansinio reglamento 220a straipsnyje, prieinamas priemones, laikydamasi šiame reglamente nustatytų ribų. Teikdama susijusius reikalavimus mokėti pagal garantijas, Komisija turėtų atitinkamai informuoti valstybes nares apie nagrinėjimą; |
| --- | --- |

(35)

prieš teikdama reikalavimus dėl valstybių narių mokėjimo pagal garantijas, Komisija, kaip Sąjungos institucija, kuriai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnį pavesta vykdyti Sąjungos bendrąjį biudžetą, tik savo nuožiūra ir atsakomybe turėtų išnagrinėti visas pagal diversifikuotą finansavimo strategiją, numatytą Finansinio reglamento 220a straipsnyje, prieinamas priemones, laikydamasi šiame reglamente nustatytų ribų. Teikdama susijusius reikalavimus mokėti pagal garantijas, Komisija turėtų atitinkamai informuoti valstybes nares apie nagrinėjimą;

| (36) | kiekvienos valstybės narės įnašo į bendrą garantijos sumą santykinė dalis (įnašo raktas) turėtų atitikti valstybių narių santykinę visų Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dalį. Reikalavimai mokėti pagal garantijas turėtų būti teikiami proporcingai, taikant įnašo raktą. Kol įsigalios visi Komisijos ir valstybių narių susitarimai dėl garantijų, įnašo raktas turėtų būti laikinai proporcingai koreguojamas; |
| --- | --- |

(36)

kiekvienos valstybės narės įnašo į bendrą garantijos sumą santykinė dalis (įnašo raktas) turėtų atitikti valstybių narių santykinę visų Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dalį. Reikalavimai mokėti pagal garantijas turėtų būti teikiami proporcingai, taikant įnašo raktą. Kol įsigalios visi Komisijos ir valstybių narių susitarimai dėl garantijų, įnašo raktas turėtų būti laikinai proporcingai koreguojamas;

| (37) | tikslinga, kad Komisija ir Ukraina sudarytų paskolos susitarimą dėl paramos paskola, laikydamosi susitarimo memorandume nustatytų sąlygų. Siekdama užtikrinti, kad su parama pagal Priemonę susiję finansiniai Sąjungos interesai būtų apsaugoti veiksmingai, Ukraina turėtų imtis tinkamų sukčiavimo, korupcijos ir bet kokių kitų pažeidimų, susijusių su ta pagalba, prevencijos ir kovos su jais priemonių. Be to, susitarime dėl paskolos ir finansavimo susitarime turėtų būti nuostatos, pagal kurias Komisija atliktų patikrinimus, Audito Rūmai – auditus, o Europos prokuratūra naudotųsi savo kompetencija pagal Finansinio reglamento 129 ir 220 straipsnius; |
| --- | --- |

(37)

tikslinga, kad Komisija ir Ukraina sudarytų paskolos susitarimą dėl paramos paskola, laikydamosi susitarimo memorandume nustatytų sąlygų. Siekdama užtikrinti, kad su parama pagal Priemonę susiję finansiniai Sąjungos interesai būtų apsaugoti veiksmingai, Ukraina turėtų imtis tinkamų sukčiavimo, korupcijos ir bet kokių kitų pažeidimų, susijusių su ta pagalba, prevencijos ir kovos su jais priemonių. Be to, susitarime dėl paskolos ir finansavimo susitarime turėtų būti nuostatos, pagal kurias Komisija atliktų patikrinimus, Audito Rūmai – auditus, o Europos prokuratūra naudotųsi savo kompetencija pagal Finansinio reglamento 129 ir 220 straipsnius;

| (38) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. padėti užpildyti Ukrainos finansavimo spragą 2023 m., visų pirma Ukrainos valstybės biudžetui nuspėjamai, nepertraukiamai, tvarkingai ir laiku teikiant trumpalaikę finansinę pagalbą labai palankiomis sąlygomis, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(38)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. padėti užpildyti Ukrainos finansavimo spragą 2023 m., visų pirma Ukrainos valstybės biudžetui nuspėjamai, nepertraukiamai, tvarkingai ir laiku teikiant trumpalaikę finansinę pagalbą labai palankiomis sąlygomis, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (39) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (14); |
| --- | --- |

(39)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (14);

| (40) | atsižvelgiant į skubą, atsiradusią dėl išskirtinių aplinkybių, kurias sukėlė neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas, tikslinga aštuonių savaičių laikotarpiui taikyti išimtį, nustatytą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

(40)

atsižvelgiant į skubą, atsiradusią dėl išskirtinių aplinkybių, kurias sukėlė neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas, tikslinga aštuonių savaičių laikotarpiui taikyti išimtį, nustatytą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje;

| (41) | atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(41)

atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

SĄJUNGOS PARAMA UKRAINAI

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo reglamentu nustatoma Sąjungos paramos Ukrainai teikimo paskolų, negrąžintinos paramos ir palūkanų subsidijų forma priemonė (makrofinansinė pagalba +) (toliau – Priemonė).

2.   Jame nustatomi Priemonės tikslai, jos finansavimas, Sąjungos finansavimo formos pagal ją ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Priemonės tikslai

1.   Bendrasis Priemonės tikslas – nuspėjamai, nepertraukiamai, tvarkingai ir laiku teikti Ukrainai trumpalaikę finansinę pagalbą, kai tinkama, finansuoti atkūrimą ir pradinę paramą šalies atstatymui po karo, kad būtų paremta Ukrainos integracija į Europos Sąjungą.

2.   Siekiant bendrojo tikslo turi būti įgyvendinami tokie pagrindiniai konkretūs tikslai:

| a) | makrofinansinis stabilumas ir Ukrainos išorės ir vidaus finansavimo apribojimų mažinimas; |
| --- | --- |

a)

makrofinansinis stabilumas ir Ukrainos išorės ir vidaus finansavimo apribojimų mažinimas;

| b) | reformų darbotvarkė, orientuota į pasirengimo narystei proceso parengiamąjį etapą, kai reikia, apimantį Ukrainos institucijų stiprinimą, viešojo administravimo reformavimą ir jo veiksmingumo didinimą, taip pat skaidrumą, struktūrines reformas ir gerą valdymą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

b)

reformų darbotvarkė, orientuota į pasirengimo narystei proceso parengiamąjį etapą, kai reikia, apimantį Ukrainos institucijų stiprinimą, viešojo administravimo reformavimą ir jo veiksmingumo didinimą, taip pat skaidrumą, struktūrines reformas ir gerą valdymą visais lygmenimis;

| c) | ypatingos svarbos funkcijų ir infrastruktūros atkūrimas ir pagalba žmonėms, kuriems jos reikia. |
| --- | --- |

c)

ypatingos svarbos funkcijų ir infrastruktūros atkūrimas ir pagalba žmonėms, kuriems jos reikia.

3 straipsnis

Paramos formos

Kad būtų pasiekti Priemonės tikslai, pagal ją visų pirma remiamos šios sritys:

| a) | Ukrainos finansavimo poreikių finansavimas, siekiant išlaikyti šalies makrofinansinį stabilumą; |
| --- | --- |

a)

Ukrainos finansavimo poreikių finansavimas, siekiant išlaikyti šalies makrofinansinį stabilumą;

| b) | atkūrimas, pavyzdžiui, atstatant ypatingos svarbos infrastruktūrą, kaip antai energetikos infrastruktūrą, vandens sistemas, transporto tinklus, vidaus kelius ar tiltus, arba strateginius ekonomikos sektorius ir socialinę infrastruktūrą, kaip antai sveikatos priežiūros įstaigas, mokyklas ir perkeltų asmenų būstus, įskaitant laikiną ir socialinį būstą; |
| --- | --- |

b)

atkūrimas, pavyzdžiui, atstatant ypatingos svarbos infrastruktūrą, kaip antai energetikos infrastruktūrą, vandens sistemas, transporto tinklus, vidaus kelius ar tiltus, arba strateginius ekonomikos sektorius ir socialinę infrastruktūrą, kaip antai sveikatos priežiūros įstaigas, mokyklas ir perkeltų asmenų būstus, įskaitant laikiną ir socialinį būstą;

| c) | sektorinės ir institucinės reformos, įskaitant kovos su korupcija ir teismų reformas, teisinės valstybės principo laikymąsi, gerą valdymą ir nacionalinių bei vietos institucijų modernizavimą; |
| --- | --- |

c)

sektorinės ir institucinės reformos, įskaitant kovos su korupcija ir teismų reformas, teisinės valstybės principo laikymąsi, gerą valdymą ir nacionalinių bei vietos institucijų modernizavimą;

| d) | pasirengimas Ukrainos atstatymui; |
| --- | --- |

d)

pasirengimas Ukrainos atstatymui;

| e) | parama Ukrainos reguliavimo sistemos suderinimui su Sąjungos reguliavimo sistema ir Ukrainos integracijai į bendrąją rinką, taip pat ekonominio vystymosi stiprinimas ir konkurencingumo didinimas; |
| --- | --- |

e)

parama Ukrainos reguliavimo sistemos suderinimui su Sąjungos reguliavimo sistema ir Ukrainos integracijai į bendrąją rinką, taip pat ekonominio vystymosi stiprinimas ir konkurencingumo didinimas;

| f) | Ukrainos administracinių gebėjimų stiprinimas tinkamomis priemonėmis, įskaitant techninės pagalbos naudojimą. |
| --- | --- |

f)

Ukrainos administracinių gebėjimų stiprinimas tinkamomis priemonėmis, įskaitant techninės pagalbos naudojimą.

4 straipsnis

Pagal Priemonę teikiama parama

1.   Pagal Priemonę teikiama parama paskolų forma, neviršijanti 18 000 000 000 EUR sumos, laikantis 5 straipsnio skiriama laikotarpiui nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d.; ji galėtų būti išmokama iki 2024 m. kovo 31 d.

Parama teikiama palaipsniui, pagal 5 straipsnio 4 dalį įsigaliojant valstybių narių garantijoms, bet niekada neviršija tuose garantijų susitarimuose numatytų sumų.

Tačiau nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos šios dalies antra pastraipa nebėra taikoma, o šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyta parama teikiama visa suma.

2.   Pagal Priemonę taip pat skiriama papildoma parama išlaidoms pagal 17 straipsnį padengti laikotarpiu nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d., laikantis 7 straipsnio 1 dalies. Ši papildoma parama gali būti teikiama ir po 2027 m. gruodžio 31 d., laikantis 7 straipsnio 1 dalies.

3.   Papildomos sumos, skiriamos pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 ir 4 dalis, gali būti panaudotos kaip negrąžintina parama, jei tai numatyta susitarimo memorandume, kuris turi būti sudarytas pagal šio reglamento 9 straipsnį arba pagal Reglamentą (ES) 2021/947 ir Reglamentą (EB) Nr. 1257/96, siekiant finansuoti priemones, kuriomis siekiama šio reglamento 2 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nurodytų tikslų, laikantis tų reglamentų taisyklių.

4.   3 dalyje nurodytos sumos gali padengti Priemonės įgyvendinimo ir jos tikslų siekimo rėmimo išlaidas, įskaitant administracinę paramą, susijusią su tokiam įgyvendinimui būtina parengiamąja, tolesne, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, taip pat būstinėse ir Sąjungos delegacijų patiriamas išlaidas, skirtas Priemonei reikalingai administracinei ir koordinavimo paramai, taip pat pagal Priemonę finansuojamoms operacijoms valdyti, įskaitant informavimo ir komunikacijos veiksmus ir institucines informacinių technologijų sistemas.

5 straipsnis

Valstybių narių įnašai garantijų forma

1.   Valstybės narės gali prisidėti teikdamos garantijas, kurių bendra suma neviršija 18 000 000 000 EUR paramos pagal Priemonę 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų paskolų forma.

2.   Jei valstybės narės skiria įnašus, jie teikiami kaip neatšaukiamos, besąlyginės ir išmokamos pagal pareikalavimą garantijos pagal susitarimą dėl garantijos, kuris turi būti sudarytas su Komisija pagal 6 straipsnį.

3.   Atitinkamos valstybės narės įnašo į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą sumą santykinė dalis (įnašo raktas) atitinka tos valstybės narės santykinę visų Sąjungos BNP dalį, nurodytą galutinai priimto 2022 m. lapkričio 23 d. 2023 finansinių metų Sąjungos bendrojo biudžeto 2023 m. biudžeto bendrųjų pajamų A dalies („Sąjungos metinio biudžeto finansavimas. Įvadas“) 4 lentelės 1 skiltyje.

4.   Kiekvienos valstybės narės atžvilgiu garantijos įsigalioja nuo 6 straipsnyje nurodyto Komisijos ir atitinkamos valstybės narės susitarimo dėl garantijos įsigaliojimo dienos.

5.   Sumos, mokamos pagal reikalavimus mokėti pagal garantijas, sudaro išorės asignuotąsias pajamas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktį, skirtas finansiniams įsipareigojimams, susijusiems su parama pagal Priemonę paskolų forma, kaip nurodyta šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, apmokėti.

6.   Prieš teikdama reikalavimus dėl valstybių narių mokėjimo pagal garantijas, Komisija tik savo nuožiūra ir atsakomybe išnagrinėja visas pagal diversifikuotą finansavimo strategiją, numatytą Finansinio reglamento 220a straipsnyje, prieinamas priemones, laikydamasi šiame reglamente nustatytų ribų. Toks nagrinėjimas nedaro poveikio tam, kad pagal šio straipsnio 2 dalį suteiktos garantijos yra neatšaukiamos, besąlyginės ir vykdomos pagal pareikalavimą. Teikdama reikalavimus mokėti pagal garantijas, Komisija atitinkamai informuoja valstybes nares apie nagrinėjimą.

7.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 4 dalies c punkto, iš Ukrainos susigrąžintos sumos, susijusios su parama pagal Priemonę paskolų forma, kaip nurodyta šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, bus sugrąžintos toms valstybėms narėms iki tokios sumos, kokia buvo reikalavimuose mokėti pagal garantiją, kuriuos valstybės narės vykdo pagal šio reglamento 6 straipsnio a punktą.

6 straipsnis

Susitarimai dėl garantijos

Komisija su kiekviena valstybe nare, teikiančia 5 straipsnyje nurodytą garantiją, sudaro susitarimą dėl garantijos. Tame susitarime nustatomos garantiją reglamentuojančios taisyklės, kurios yra vienodos visoms valstybėms narėms, visų pirma nuostatos:

| a) | kuriomis nustatoma valstybių narių pareiga vykdyti Komisijos reikalavimus mokėti pagal garantiją, susijusius su parama pagal Priemonę paskolų forma, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

kuriomis nustatoma valstybių narių pareiga vykdyti Komisijos reikalavimus mokėti pagal garantiją, susijusius su parama pagal Priemonę paskolų forma, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje;

| b) | kuriomis užtikrinama, kad reikalavimai mokėti pagal garantiją būtų pateikiami proporcingai, taikant 5 straipsnio 3 dalyje nurodytą įnašo raktą; laikinai, iki įsigalios visi Komisijos ir valstybių narių susitarimai dėl garantijų pagal 5 straipsnio 4 dalį, įnašų raktas proporcingai koreguojamas; |
| --- | --- |

b)

kuriomis užtikrinama, kad reikalavimai mokėti pagal garantiją būtų pateikiami proporcingai, taikant 5 straipsnio 3 dalyje nurodytą įnašo raktą; laikinai, iki įsigalios visi Komisijos ir valstybių narių susitarimai dėl garantijų pagal 5 straipsnio 4 dalį, įnašų raktas proporcingai koreguojamas;

| c) | kuriomis nustatoma, kad reikalavimai mokėti pagal garantiją užtikrina Sąjungos gebėjimą grąžinti lėšas, pasiskolintas pagal 16 straipsnio 1 dalį kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų, jeigu Ukraina nesumoka, įskaitant atvejus, kai dėl bet kokių priežasčių keičiamas mokėjimo grafikas arba to buvo ar nebuvo galima tikėtis; |
| --- | --- |

c)

kuriomis nustatoma, kad reikalavimai mokėti pagal garantiją užtikrina Sąjungos gebėjimą grąžinti lėšas, pasiskolintas pagal 16 straipsnio 1 dalį kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų, jeigu Ukraina nesumoka, įskaitant atvejus, kai dėl bet kokių priežasčių keičiamas mokėjimo grafikas arba to buvo ar nebuvo galima tikėtis;

| d) | kuriomis užtikrinama, kad tais atvejais, kai valstybė narė visiškai ar iš dalies neįvykdo reikalavimo mokėti pagal garantiją laiku, Komisija, siekdama padengti tą dalį, kuri atitinka atitinkamos valstybės narės dalį, turėtų teisę teikti papildomus reikalavimus mokėti pagal garantiją kitų valstybių narių suteiktų garantijų atžvilgiu. Tokie papildomi reikalavimai teikiami proporcingai kiekvienos kitos valstybės narės santykinei Sąjungos BNG daliai, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalyje, ir jie koreguojami neskaičiuojant atitinkamos valstybės narės dalies. Valstybė narė, kuri neįvykdė reikalavimo mokėti pagal garantiją, lieka atsakinga už jo įvykdymą ir taip pat yra atsakinga už visas su tuo susijusias išlaidas. Kitoms valstybėms narėms bet kokie papildomi įnašai grąžinami iš sumų, kurias Komisija susigrąžino iš atitinkamos valstybės narės, kuri neįvykdė reikalavimo mokėti pagal garantiją. Garantija, kurią vykdyti pareikalaujama iš valstybės narės, bet kokiomis aplinkybėmis neviršija bendros garantijos sumos, kurią ta valstybė narė suteikė pagal susitarimą dėl garantijos; |
| --- | --- |

d)

kuriomis užtikrinama, kad tais atvejais, kai valstybė narė visiškai ar iš dalies neįvykdo reikalavimo mokėti pagal garantiją laiku, Komisija, siekdama padengti tą dalį, kuri atitinka atitinkamos valstybės narės dalį, turėtų teisę teikti papildomus reikalavimus mokėti pagal garantiją kitų valstybių narių suteiktų garantijų atžvilgiu. Tokie papildomi reikalavimai teikiami proporcingai kiekvienos kitos valstybės narės santykinei Sąjungos BNG daliai, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalyje, ir jie koreguojami neskaičiuojant atitinkamos valstybės narės dalies. Valstybė narė, kuri neįvykdė reikalavimo mokėti pagal garantiją, lieka atsakinga už jo įvykdymą ir taip pat yra atsakinga už visas su tuo susijusias išlaidas. Kitoms valstybėms narėms bet kokie papildomi įnašai grąžinami iš sumų, kurias Komisija susigrąžino iš atitinkamos valstybės narės, kuri neįvykdė reikalavimo mokėti pagal garantiją. Garantija, kurią vykdyti pareikalaujama iš valstybės narės, bet kokiomis aplinkybėmis neviršija bendros garantijos sumos, kurią ta valstybė narė suteikė pagal susitarimą dėl garantijos;

| e) | dėl mokėjimo sąlygų; |
| --- | --- |

e)

dėl mokėjimo sąlygų;

| f) | kuriomis užtikrinama, kad nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos garantijos turėtų būti nebereikalaujama. |
| --- | --- |

f)

kuriomis užtikrinama, kad nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos garantijos turėtų būti nebereikalaujama.

7 straipsnis

Valstybių narių ir trečiųjų šalių įnašai

1.   Valstybės narės gali prisidėti prie Priemonės 4 straipsnio 2 dalyje nurodytomis sumomis. Atitinkamos valstybės narės įnašo į tas sumas santykinė dalis turėtų atitikti tos valstybės narės santykinę visų Sąjungos BNP dalį. n metų įnašui apskaičiuoti BNP grindžiama santykinė dalis apskaičiuojama kaip visų Sąjungos BNP dalis, nustatoma remiantis atitinkamu paskutinio metinio biudžeto arba taisomojo Sąjungos metinio biudžeto, kurie priimti n – 1 metams, pajamų dalies stulpeliu.

Pagal šią dalį teikiamą paramą pagal Priemonę, atsižvelgiant į sumą, nustatytą Komisijos susitarime su atitinkama valstybe nare, galima skirti po to susitarimo įsigaliojimo.

2.   Valstybės narės gali prisidėti prie Priemonės, skirdamos papildomas sumas, kaip nurodyta 4 straipsnio 3 dalyje.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įnašai yra išorės asignuotosios pajamos pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktį.

4.   Suinteresuotosios trečiosios valstybės ir šalys taip pat gali prisidėti prie negrąžintinos paramos pagal Priemonę šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nurodytomis papildomomis sumomis, visų pirma kai ta parama susijusi su šio reglamento 2 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nurodytais konkrečiais tikslais. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies d ir e punktus tie įnašai yra išorės asignuotosios pajamos.

2 SKYRIUS

Paramos pagal Priemonę sąlygos

8 straipsnis

Išankstinė paramos pagal priemonę sąlyga

1.   Pagalbos pagal Priemonę teikimo išankstinė sąlyga yra ta, kad Ukraina turi toliau puoselėti ir taikyti veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, bei laikytis teisinės valstybės principo ir gerbti žmogaus teises.

2.   Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba stebi, kaip laikomasi 1 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos visu paramos pagal Priemonę teikimo laikotarpiu, ypač prieš ją išmokant, kai aktualu, tinkamai atsižvelgdamos į Komisijos reguliarią plėtros ataskaitą. Taip pat atsižvelgiama į aplinkybes Ukrainoje ir į karo padėties taikymo šioje šalyje pasekmes.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalys taikomos laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES (15).

9 straipsnis

Susitarimo memorandumas

1.   Komisija su Ukraina sudaro susitarimo memorandumą, kuriame visų pirma nustatomos politikos sąlygos, preliminarus finansų planavimas ir ataskaitų teikimo reikalavimai, kaip nurodyta 10 straipsnyje, su kuriais turi būti susieta Sąjungos parama pagal Priemonę.

Kai aktualu, atsižvelgiant į bendrą padėtį Ukrainoje, politikos sąlygos atitinkamai siejamos su tikslais ir jų įgyvendinimu, kaip nurodyta atitinkamai 2 ir 3 straipsniuose, ir su 8 straipsnyje nustatyta išankstine sąlyga. Jos apima įsipareigojimą laikytis patikimo finansų valdymo principų, ypatingą dėmesį skiriant kovai su korupcija, kovai su organizuotu nusikalstamumu, kovai su sukčiavimu ir interesų konfliktų vengimui, taip pat skaidrios ir atskaitingos atkūrimo ir prireikus atstatymo valdymo sistemos sukūrimui.

2.   Susitarimo memorandumą Komisija gali peržiūrėti laikotarpio viduryje. Atlikusi peržiūrą, Komisija gali susitarimo memorandumą iš dalies pakeisti.

3.   Susitarimo memorandumas priimamas ir keičiamas laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

10 straipsnis

Informacijos teikimo reikalavimai

1.   Į susitarimo memorandumą įtraukiami Ukrainai skirti ataskaitų teikimo reikalavimai, kuriais visų pirma užtikrinamas pagal Priemonę teikiamos paramos naudojimo veiksmingumas, skaidrumas ir atskaitomybė.

2.   Komisija reguliariai tikrina, kaip vykdomi ataskaitų teikimo reikalavimai ir kokia pažanga padaryta vykdant politikos sąlygas, nustatytas susitarimo memorandume. Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie to patikrinimo rezultatus.

3 SKYRIUS

Paramos pagal Priemonę išmokėjimas, vertinimo ir informavimo įsipareigojimai

11 straipsnis

Paramos pagal Priemonę išmokėjimas

1.   Laikydamasi 12 straipsnyje nurodytų reikalavimų, Komisija paramą pagal Priemonę skiria dalimis. Komisija sprendžia dėl kiekvienos dalies išmokėjimo termino. Bet kuri dalis gali būti išmokama viena ar keliomis dalinėmis išmokomis.

2.   Paramos pagal Priemonę išmokėjimą administruoja Komisija, remdamasi savo atliktu į susitarimo memorandumą įtrauktų politikos sąlygų vykdymo vertinimu.

12 straipsnis

Sprendimas dėl paramos pagal Priemonę išmokėjimo

1.   Prieš išmokant kiekvieną dalį Ukraina pateikia prašymą išmokėti lėšas, kartu pridėdama ataskaitą pagal susitarimo memorandumo nuostatas.

2.   Dėl dalių išmokėjimo Komisija nusprendžia įvertinusi šiuos reikalavimus:

| a) | 8 straipsnyje nustatytos išankstinės sąlygos laikymąsi; |
| --- | --- |

a)

8 straipsnyje nustatytos išankstinės sąlygos laikymąsi;

| b) | patenkinamą susitarimo memorandume sutartų ataskaitų teikimo reikalavimų vykdymą; |
| --- | --- |

b)

patenkinamą susitarimo memorandume sutartų ataskaitų teikimo reikalavimų vykdymą;

| c) | patenkinamą pažangą vykdant susitarimo memorandume nustatytas politikos sąlygas. |
| --- | --- |

c)

patenkinamą pažangą vykdant susitarimo memorandume nustatytas politikos sąlygas.

3.   Prieš išmokėdama maksimalią Sąjungos paramos pagal Priemonę sumą, Komisija patikrina, ar įvykdytos visos susitarimo memorandume nustatytos politikos sąlygos.

13 straipsnis

Paramos pagal Priemonę sumažinimas, sustabdymas ir nutraukimas

1.   Jeigu Sąjungos paramos pagal Priemonę mokėjimo laikotarpiu Ukrainos finansavimo poreikiai gerokai sumažėja, palyginti su pirminiais skaičiavimais, Komisija gali sumažinti paramos sumą, laikinai sustabdyti ar nutraukti jos teikimą.

2.   Jei 12 straipsnio 2 dalyje nustatyti reikalavimai nevykdomi, Komisija laikinai sustabdo ar nutraukia Sąjungos paramos pagal Priemonę išmokėjimą.

14 straipsnis

Paramos pagal Priemonę įgyvendinimo vertinimas

Priemonės įgyvendinimo laikotarpiu Komisija, atlikdama veiklos vertinimą, kuris gali būti atliekamas kartu su sprendimuose (ES) 2022/1201 ir (ES) 2022/1628 numatytu veiklos vertinimu, įvertina su parama pagal Priemonę susijusių Ukrainos finansinių priemonių, administracinių procedūrų ir vidaus bei išorės kontrolės mechanizmų patikimumą.

15 straipsnis

Europos Parlamento ir Tarybos informavimas

Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie pokyčius, susijusius su Sąjungos parama pagal Priemonę, įskaitant jos išmokėjimą, ir 11 straipsnyje nurodytų operacijų pokyčius, ir toms institucijoms tinkamu metu pateikia atitinkamus dokumentus. Jei paramos teikimas sustabdomas arba nutraukiamas pagal 13 straipsnio 2 dalį, Komisija nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie to sustabdymo ar nutraukimo priežastis.

II SKYRIUS

KONKREČIOS NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU PARAMOS ĮGYVENDINIMU

16 straipsnis

Skolinimosi ir skolinimo operacijos

1.   Siekiant finansuoti pagal Priemonę teikiamą Sąjungos paramą paskolų forma, pagal Finansinio reglamento 220a straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu skolintis reikiamų lėšų kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų ir jas perskolinti Ukrainai.

2.   Išsamios pagal Priemonę teikiamos paramos paskolų forma sąlygos nustatomos paskolos susitarime, kurį pagal Finansinio reglamento 220 straipsnį turi sudaryti Komisija ir Ukraina. Maksimalus paskolų terminas yra 35 metai.

3.   Nukrypstant nuo Reglamento (ES) 2021/947 31 straipsnio 3 dalies antro sakinio, makrofinansinė pagalba, teikiama Ukrainai pagal Priemonę paskolų forma, neremiama Išorės veiksmų garantija.

Pagal šį reglamentą teikiamoms paskoloms atidėjiniai nesudaromi ir, nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 1 dalies, atidėjinių norma, išreikšta šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos procentine dalimi, nenustatoma.

17 straipsnis

Palūkanų subsidija

1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 220 straipsnio 5 dalies e punkto ir atsižvelgiant į turimus išteklius, Sąjunga gali padengti pagal šį reglamentą teikiamų paskolų palūkanas, suteikdama palūkanų subsidiją ir padengdama administracines išlaidas, susijusias su skolinimusi ir skolinimu, išskyrus išankstinio paskolos grąžinimo išlaidas.

2.   Ukraina gali prašyti Sąjungos skirti palūkanų subsidiją ir padengti administracines išlaidas kiekvienais metais.

18 straipsnis

Finansavimo susitarimas dėl negrąžintinos paramos

Išsamios Sąjungos negrąžintinos paramos, nurodytos šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje, sąlygos nustatomos finansavimo susitarime, kurį turi sudaryti Komisija ir Ukraina. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 220 straipsnio 5 dalies, į finansavimo susitarimą įtraukiamos tik to reglamento 220 straipsnio 5 dalies a, b ir c punktuose nurodytos nuostatos. Į finansavimo susitarimą įtraukiamos nuostatos dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos, patikrų, audito, sukčiavimo ir kitų pažeidimų prevencijos ir lėšų susigrąžinimo.

III SKYRIUS

BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

19 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip jis suprantamas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

20 straipsnis

Metinė ataskaita

1.   Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento I skyriaus įgyvendinimo analizę, įskaitant to įgyvendinimo vertinimą. Toje ataskaitoje:

| a) | išnagrinėjama pažanga, padaryta įgyvendinant Sąjungos paramą pagal Priemonę; |
| --- | --- |

a)

išnagrinėjama pažanga, padaryta įgyvendinant Sąjungos paramą pagal Priemonę;

| b) | įvertinama Ukrainos ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat šio reglamento I skyriaus 2 skirsnyje nurodytų reikalavimų ir sąlygų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

b)

įvertinama Ukrainos ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat šio reglamento I skyriaus 2 skirsnyje nurodytų reikalavimų ir sąlygų įgyvendinimas;

| c) | nurodomas susitarimo memorandume nustatytų reikalavimų ir sąlygų, Ukrainos esamos makrofinansinės padėties ir Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos paramos pagal Priemonę dalis ryšys. |
| --- | --- |

c)

nurodomas susitarimo memorandume nustatytų reikalavimų ir sąlygų, Ukrainos esamos makrofinansinės padėties ir Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos paramos pagal Priemonę dalis ryšys.

2.   Ne vėliau kaip po dvejų metų nuo paramos teikimo laikotarpio pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ex post vertinimo ataskaitą, kurioje įvertina Sąjungos pagal Priemonę suteiktos paramos rezultatus bei veiksmingumą ir kiek ji prisidėjo siekiant pagalbos tikslų.

21 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2022 m. gruodžio 14 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  2022 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. gruodžio 10 d. per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimas (OL L 161, 2014 5 29, p. 3).

2

(3)  
  2022 m. vasario 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/313 dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai (OL L 55, 2022 2 28, p. 4).

3

(4)  
  2022 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/1201 dėl išskirtinės makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai (OL L 186, 2022 7 13, p. 1).

4

(5)  
  2022 m. rugsėjo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/1628, kuriuo suteikiama išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai, bendras atidėjinių fondas sustiprinamas valstybių narių garantijomis ir specialiais atidėjiniais kai kuriems su Ukraina susijusiems finansiniams įsipareigojimams, kuriems suteikiamos garantijos pagal Sprendimą Nr. 466/2014/ES, ir iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/1201 (OL L 245, 2022 9 22, p. 1).

5

(6)  
  2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/509, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/528 (OL L 102, 2021 3 24, p. 14).

6

(7)  
  2022 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/1968 dėl Europos Sąjungos karinės pagalbos misijos Ukrainai remti (EUMAM Ukraine) (OL L 270, 2022 10 18, p. 85).

7

(8)  
  2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/836, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (OL L 185, 2021 5 26, p. 1).

8

(9)  
  2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (OL L 209, 2021 6 14, p. 1).

9

(10)  
  1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (OL L 163, 1996 7 2, p. 1).

10

(11)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

11

(12)  
  2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11).

12

(13)  
  2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimas (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (OL L 424, 2020 12 15, p. 1).

13

(14)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

14

(15)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

15

---

DIREKTYVOS

| 2022 12 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 322/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 322/15

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2022/2464

2022 m. gruodžio 14 d.

kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 537/2014, Direktyva 2004/109/EB, Direktyva 2006/43/EB ir Direktyva 2013/34/ES dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 50 ir 114 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | savo 2019 m. gruodžio 11 d. priimtame komunikate dėl Europos žaliojo kurso (toliau – Žaliasis kursas) Europos Komisija įsipareigojo peržiūrėti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (3) nuostatas dėl nefinansinės informacijos atskleidimo. Žaliasis kursas yra naujoji Europos Sąjungos augimo strategija. Žaliuoju kursu siekiama pertvarkyti Sąjungą į modernią, efektyviai išteklius naudojančią ir konkurencingą ekonomiką, kurioje iki 2050 m. nebeliks grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio. Juo taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti Sąjungos piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Taip Žaliuoju kursu siekiama atsieti ekonomikos augimą nuo išteklių naudojimo ir užtikrinti, kad visi Sąjungos piliečiai ir regionai dalyvautų socialiai teisingoje pertvarkoje kuriant tvarią ekonomikos sistemą, nė vieno asmens ir nė vienos vietovės nepaliekant nuošalyje. Šiuo kursu bus padėta siekti tokių tikslų kaip žmonėms tarnaujančios ekonomikos kūrimas stiprinant Sąjungos socialinės rinkos ekonomiką ir padedant užtikrinti, kad ji būtų pasirengusi ateičiai ir sudarytų sąlygas stabilumui, darbo vietų kūrimui, augimui bei tvarioms investicijoms.
  Šie tikslai ypač svarbūs atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos sukeltą socialinę ir ekonominę žalą ir siekiant tvaraus, integracinio ir teisingo atsigavimo. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119 (4) 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslas Sąjungoje padarytas teisiškai privalomu. Be to, savo 2020 m. gegužės 20 d. komunikate „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ Komisija įsipareigojo užtikrinti, kad iki 2050 m. visos pasaulio ekosistemos būtų atkurtos, jos būtų atsparios ir tinkamai apsaugotos. Ta strategija siekiama iki 2030 m. užtikrinti Europos biologinės įvairovės atsigavimo procesą; |
| --- | --- |

(1)

savo 2019 m. gruodžio 11 d. priimtame komunikate dėl Europos žaliojo kurso (toliau – Žaliasis kursas) Europos Komisija įsipareigojo peržiūrėti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (3) nuostatas dėl nefinansinės informacijos atskleidimo. Žaliasis kursas yra naujoji Europos Sąjungos augimo strategija. Žaliuoju kursu siekiama pertvarkyti Sąjungą į modernią, efektyviai išteklius naudojančią ir konkurencingą ekonomiką, kurioje iki 2050 m. nebeliks grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio. Juo taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti Sąjungos piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Taip Žaliuoju kursu siekiama atsieti ekonomikos augimą nuo išteklių naudojimo ir užtikrinti, kad visi Sąjungos piliečiai ir regionai dalyvautų socialiai teisingoje pertvarkoje kuriant tvarią ekonomikos sistemą, nė vieno asmens ir nė vienos vietovės nepaliekant nuošalyje. Šiuo kursu bus padėta siekti tokių tikslų kaip žmonėms tarnaujančios ekonomikos kūrimas stiprinant Sąjungos socialinės rinkos ekonomiką ir padedant užtikrinti, kad ji būtų pasirengusi ateičiai ir sudarytų sąlygas stabilumui, darbo vietų kūrimui, augimui bei tvarioms investicijoms.

Šie tikslai ypač svarbūs atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos sukeltą socialinę ir ekonominę žalą ir siekiant tvaraus, integracinio ir teisingo atsigavimo. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119 (4) 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslas Sąjungoje padarytas teisiškai privalomu. Be to, savo 2020 m. gegužės 20 d. komunikate „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ Komisija įsipareigojo užtikrinti, kad iki 2050 m. visos pasaulio ekosistemos būtų atkurtos, jos būtų atsparios ir tinkamai apsaugotos. Ta strategija siekiama iki 2030 m. užtikrinti Europos biologinės įvairovės atsigavimo procesą;

| (2) | savo 2018 m. kovo 8 d. komunikate „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“ (toliau – Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas) Komisija nustatė priemones, kuriomis siekiama šių tikslų: nukreipti kapitalą į tvarias investicijas siekiant tvaraus integracinio augimo, valdyti finansinę riziką, kylančią dėl klimato kaitos, išteklių išeikvojimo, aplinkos būklės blogėjimo ir socialinių problemų, didinti skaidrumą ir skatinti atsižvelgti į ilgalaikę perspektyvą vykdant finansų ir ekonominę veiklą. Būtina tų tikslų įgyvendinimo sąlyga – tam tikrų kategorijų įmonių atskleidžiama aktuali, palyginama ir patikima informacija apie tvarumą. Įgyvendindami Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą Europos Parlamentas ir Taryba priėmė keletą teisėkūros procedūra priimamų aktų. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2088 (5) reglamentuojama, kaip finansų rinkos dalyviai ir finansų patarėjai turi atskleisti informaciją apie tvarumą galutiniams investuotojams ir turto savininkams.
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/852 (6) sukuriama aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikavimo sistema, taip siekiant pritraukti daugiau tvarių investicijų ir kovoti su ekomanipuliavimu, susijusiu su finansiniais produktais, kurie be pagrindo vadinami tvariais. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2089 (7), papildytu Komisijos deleguotaisiais reglamentais (ES) 2020/1816 (8), (ES) 2020/1817 (9) ir (ES) 2020/1818 (10), nustatomi aplinkosaugos, socialinės ir valdymo (ASV) rizikos atskleidimo reikalavimai, taikomi lyginamųjų indeksų administratoriams, ir ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų minimalieji standartai.
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 575/2013 (11) didelės įstaigos, išleidusios vertybinių popierių, kurie yra įtraukti į reguliuojamos rinkos prekybos sąrašus, įpareigojamos nuo 2022 m. birželio 28 d. atskleisti informaciją apie ASV riziką. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 (12) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 (13) nustatytoje investicinių įmonių riziką ribojančioje sistemoje yra nuostatų dėl ASV rizikos aspekto įtraukimo į kompetentingų institucijų vykdomą priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą (SREP) ir pateikiami investicinėms įmonėms skirti ASV rizikos atskleidimo reikalavimai, taikytini nuo 2022 m. gruodžio 26 d.
  2021 m. liepos 6 d. Komisija, įgyvendindama Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą, taip pat priėmė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos žaliųjų obligacijų; |
| --- | --- |

(2)

savo 2018 m. kovo 8 d. komunikate „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“ (toliau – Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas) Komisija nustatė priemones, kuriomis siekiama šių tikslų: nukreipti kapitalą į tvarias investicijas siekiant tvaraus integracinio augimo, valdyti finansinę riziką, kylančią dėl klimato kaitos, išteklių išeikvojimo, aplinkos būklės blogėjimo ir socialinių problemų, didinti skaidrumą ir skatinti atsižvelgti į ilgalaikę perspektyvą vykdant finansų ir ekonominę veiklą. Būtina tų tikslų įgyvendinimo sąlyga – tam tikrų kategorijų įmonių atskleidžiama aktuali, palyginama ir patikima informacija apie tvarumą. Įgyvendindami Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą Europos Parlamentas ir Taryba priėmė keletą teisėkūros procedūra priimamų aktų. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2088 (5) reglamentuojama, kaip finansų rinkos dalyviai ir finansų patarėjai turi atskleisti informaciją apie tvarumą galutiniams investuotojams ir turto savininkams.

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/852 (6) sukuriama aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikavimo sistema, taip siekiant pritraukti daugiau tvarių investicijų ir kovoti su ekomanipuliavimu, susijusiu su finansiniais produktais, kurie be pagrindo vadinami tvariais. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2089 (7), papildytu Komisijos deleguotaisiais reglamentais (ES) 2020/1816 (8), (ES) 2020/1817 (9) ir (ES) 2020/1818 (10), nustatomi aplinkosaugos, socialinės ir valdymo (ASV) rizikos atskleidimo reikalavimai, taikomi lyginamųjų indeksų administratoriams, ir ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų minimalieji standartai.

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 575/2013 (11) didelės įstaigos, išleidusios vertybinių popierių, kurie yra įtraukti į reguliuojamos rinkos prekybos sąrašus, įpareigojamos nuo 2022 m. birželio 28 d. atskleisti informaciją apie ASV riziką. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 (12) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 (13) nustatytoje investicinių įmonių riziką ribojančioje sistemoje yra nuostatų dėl ASV rizikos aspekto įtraukimo į kompetentingų institucijų vykdomą priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą (SREP) ir pateikiami investicinėms įmonėms skirti ASV rizikos atskleidimo reikalavimai, taikytini nuo 2022 m. gruodžio 26 d.
  2021 m. liepos 6 d. Komisija, įgyvendindama Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą, taip pat priėmė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos žaliųjų obligacijų;

| (3) | savo 2019 m. birželio 17 d. komunikate „Nefinansinių ataskaitų teikimo gairės. Papildomas dokumentas dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo“ (toliau – Gairės dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo) Komisija pabrėžė su klimatu susijusios informacijos teikimo naudą įmonėms, visų pirma didinant informuotumą ir supratimą apie su klimatu susijusią riziką ir galimybes įmonėje, įvairinant investuotojų bazę, kuriant mažesnes kapitalo sąnaudas ir gerinant konstruktyvų dialogą su visais suinteresuotaisiais subjektais. Be to, įvairovė bendrovių valdybose gali turėti įtakos sprendimų priėmimui, įmonių valdymui ir atsparumui; |
| --- | --- |

(3)

savo 2019 m. birželio 17 d. komunikate „Nefinansinių ataskaitų teikimo gairės. Papildomas dokumentas dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo“ (toliau – Gairės dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo) Komisija pabrėžė su klimatu susijusios informacijos teikimo naudą įmonėms, visų pirma didinant informuotumą ir supratimą apie su klimatu susijusią riziką ir galimybes įmonėje, įvairinant investuotojų bazę, kuriant mažesnes kapitalo sąnaudas ir gerinant konstruktyvų dialogą su visais suinteresuotaisiais subjektais. Be to, įvairovė bendrovių valdybose gali turėti įtakos sprendimų priėmimui, įmonių valdymui ir atsparumui;

| (4) | savo 2019 m. gruodžio 5 d. išvadose dėl kapitalo rinkų sąjungos kūrimo Taryba pabrėžė patikimos, palyginamos ir aktualios informacijos apie riziką tvarumui, tvarumo galimybes ir poveikį svarbą ir paragino Komisiją apsvarstyti galimybę parengti europinį nefinansinės informacijos atskleidimo standartą; |
| --- | --- |

(4)

savo 2019 m. gruodžio 5 d. išvadose dėl kapitalo rinkų sąjungos kūrimo Taryba pabrėžė patikimos, palyginamos ir aktualios informacijos apie riziką tvarumui, tvarumo galimybes ir poveikį svarbą ir paragino Komisiją apsvarstyti galimybę parengti europinį nefinansinės informacijos atskleidimo standartą;

| (5) | savo 2018 m. gegužės 29 d. rezoliucijoje dėl tvarių finansų (14) Europos Parlamentas paragino toliau rengti nefinansinės informacijos atskleidimo reikalavimus pagal Direktyvą 2013/34/ES. Savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliucijoje dėl tvaraus įmonių valdymo (15) Europos Parlamentas palankiai įvertino Komisijos įsipareigojimą peržiūrėti Direktyvą 2013/34/ES ir pabrėžė poreikį sukurti visapusišką Sąjungos nefinansinės informacijos atskleidimo sistemą, apimančią privalomus Sąjungos nefinansinės informacijos atskleidimo standartus. Europos Parlamentas paragino į informacijos atskleidimo reikalavimų taikymo sritį įtraukti papildomų kategorijų įmones ir nustatyti audito reikalavimą; |
| --- | --- |

(5)

savo 2018 m. gegužės 29 d. rezoliucijoje dėl tvarių finansų (14) Europos Parlamentas paragino toliau rengti nefinansinės informacijos atskleidimo reikalavimus pagal Direktyvą 2013/34/ES. Savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliucijoje dėl tvaraus įmonių valdymo (15) Europos Parlamentas palankiai įvertino Komisijos įsipareigojimą peržiūrėti Direktyvą 2013/34/ES ir pabrėžė poreikį sukurti visapusišką Sąjungos nefinansinės informacijos atskleidimo sistemą, apimančią privalomus Sąjungos nefinansinės informacijos atskleidimo standartus. Europos Parlamentas paragino į informacijos atskleidimo reikalavimų taikymo sritį įtraukti papildomų kategorijų įmones ir nustatyti audito reikalavimą;

| (6) | savo 2015 m. rugsėjo 25 d. rezoliucijoje „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.) Jungtinių Tautų (JT) Generalinė Asamblėja priėmė naują visuotinę darnaus vystymosi programą. Esminė Darbotvarkės iki 2030 m. dalis yra JT darnaus vystymosi tikslai ir ji apima tris darnumo aspektus: ekonominį, socialinį ir aplinkos. 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikate „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ darnaus vystymosi tikslai siejami su Sąjungos politikos sistema, siekiant užtikrinti, kad visais Sąjungos veiksmais ir politikos iniciatyvomis tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų nuo pat pradžių į šiuos tikslus būtų atsižvelgiama. Savo 2017 m. birželio 20 d. išvadose „Tvari Europos ateitis. ES atsakas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“ Taryba patvirtino Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimą visiškai, nuosekliai, visapusiškai, integruotai ir veiksmingai įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., glaudžiai bendradarbiaujant su partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

(6)

savo 2015 m. rugsėjo 25 d. rezoliucijoje „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.) Jungtinių Tautų (JT) Generalinė Asamblėja priėmė naują visuotinę darnaus vystymosi programą. Esminė Darbotvarkės iki 2030 m. dalis yra JT darnaus vystymosi tikslai ir ji apima tris darnumo aspektus: ekonominį, socialinį ir aplinkos. 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikate „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ darnaus vystymosi tikslai siejami su Sąjungos politikos sistema, siekiant užtikrinti, kad visais Sąjungos veiksmais ir politikos iniciatyvomis tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų nuo pat pradžių į šiuos tikslus būtų atsižvelgiama. Savo 2017 m. birželio 20 d. išvadose „Tvari Europos ateitis. ES atsakas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“ Taryba patvirtino Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimą visiškai, nuosekliai, visapusiškai, integruotai ir veiksmingai įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., glaudžiai bendradarbiaujant su partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais;

| (7) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES (16) iš dalies pakeistos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės informacijos atskleidimo. Direktyva 2014/95/ES nustatytas reikalavimas įmonėms teikti informaciją bent apie aplinkos, socialinius ir darbuotojų reikalus, pagarbos žmogaus teisėms, kovos su korupcija ir kyšininkavimu aspektus. Šiuo atžvilgiu Direktyva 2014/95/ES įmonės įpareigotos atskleisti informaciją apie šias atskaitomybės sritis: verslo modelį, politiką (įskaitant išsamių patikrinimų procesus), taikant tą politiką pasiektus rezultatus, riziką ir rizikos valdymą, su veikla susijusius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius; |
| --- | --- |

(7)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES (16) iš dalies pakeistos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės informacijos atskleidimo. Direktyva 2014/95/ES nustatytas reikalavimas įmonėms teikti informaciją bent apie aplinkos, socialinius ir darbuotojų reikalus, pagarbos žmogaus teisėms, kovos su korupcija ir kyšininkavimu aspektus. Šiuo atžvilgiu Direktyva 2014/95/ES įmonės įpareigotos atskleisti informaciją apie šias atskaitomybės sritis: verslo modelį, politiką (įskaitant išsamių patikrinimų procesus), taikant tą politiką pasiektus rezultatus, riziką ir rizikos valdymą, su veikla susijusius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius;

| (8) | daugelio suinteresuotųjų subjektų nuomone, terminas „nefinansinė informacija“ yra netikslus, visų pirma todėl, kad leidžia manyti, jog konkreti informacija nėra aktuali finansiniu požiūriu. Tačiau tokia informacija įgyja vis daugiau svarbos finansiniu požiūriu. Daugelis organizacijų, iniciatyvų ir specialistų, veikiančių informacijos apie tvarumą teikimo srityje, tai vadina „informacija apie tvarumą“. Todėl vietoje „nefinansinės informacijos“ tinkamiau naudoti terminą „informacija apie tvarumą“. Taigi, siekiant atsižvelgti į tą pasikeitusią terminologiją, Direktyvą 2013/34/ES reikėtų iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(8)

daugelio suinteresuotųjų subjektų nuomone, terminas „nefinansinė informacija“ yra netikslus, visų pirma todėl, kad leidžia manyti, jog konkreti informacija nėra aktuali finansiniu požiūriu. Tačiau tokia informacija įgyja vis daugiau svarbos finansiniu požiūriu. Daugelis organizacijų, iniciatyvų ir specialistų, veikiančių informacijos apie tvarumą teikimo srityje, tai vadina „informacija apie tvarumą“. Todėl vietoje „nefinansinės informacijos“ tinkamiau naudoti terminą „informacija apie tvarumą“. Taigi, siekiant atsižvelgti į tą pasikeitusią terminologiją, Direktyvą 2013/34/ES reikėtų iš dalies pakeisti;

| (9) | jei įmonės geriau teiktų informaciją apie tvarumą, galutiniai naudos gavėjai būtų pavieniai piliečiai ir santaupų turėtojai, įskaitant profesines sąjungas ir darbuotojų atstovus, kurie būtų tinkamai informuojami ir todėl galėtų tinkamiau dalyvauti socialiniame dialoge. Pageidaujantys tvarių investicijų santaupų turėtojai turės galimybę investuoti tvariai, o visi piliečiai gautų naudos iš stabilios, tvarios ir integracinės ekonomikos sistemos. Siekiant tokios naudos įmonių metinėse ataskaitose atskleidžiama informacija apie tvarumą turi pirmiausia pasiekti dvi pagrindines naudotojų grupes. Pirmąją naudotojų grupę sudaro investuotojai, įskaitant turto valdytojus, pageidaujantys geriau suprasti tvarumo aspektų keliamą riziką ir teikiamas galimybes jų investicijoms, taip pat tų investicijų poveikį žmonėms ir aplinkai. Antrąją naudotojų grupę sudaro pilietinės visuomenės subjektai, įskaitant nevyriausybines organizacijas ir socialinius partnerius, pageidaujantys didesnės įmonių atskaitomybės už jų poveikį žmonėms ir aplinkai. Metinėse ataskaitose atskleidžiama informacija apie tvarumą taip pat galėtų pasinaudoti kiti suinteresuotieji subjektai, visų pirma siekdami skatinti palyginamumą tarp rinkos sektorių ir juose.
  Šia informacija apie tvarumą galėtų kliautis įmonių verslo partneriai ir, be kita ko, klientai, siekdami suprasti ir prireikus pateikti informaciją apie savo tvarumo riziką ir poveikį jų pačių vertės grandinėse. Tokia informacija, visų pirma apibendrinta forma, gali naudotis politikos formuotojai bei aplinkosaugos agentūros, siekdami stebėti aplinkos ir socialines tendencijas, papildyti aplinkos sąskaitas ir turėti žinių formuojant viešąją politiką. Retas pilietis ar vartotojas tiesiogiai skaito įmonių ataskaitas, tačiau informacija apie tvarumą jie galėtų pasinaudoti netiesiogiai, pavyzdžiui, svarstydami finansų patarėjų ar nevyriausybinių organizacijų rekomendaciją ar nuomonę. Daugelis investuotojų ir turto valdytojų informaciją apie tvarumą įsigyja iš duomenis teikiančių trečiųjų asmenų, kurie surenka informaciją iš įvairių šaltinių, įskaitant viešas įmonių ataskaitas; |
| --- | --- |

(9)

jei įmonės geriau teiktų informaciją apie tvarumą, galutiniai naudos gavėjai būtų pavieniai piliečiai ir santaupų turėtojai, įskaitant profesines sąjungas ir darbuotojų atstovus, kurie būtų tinkamai informuojami ir todėl galėtų tinkamiau dalyvauti socialiniame dialoge. Pageidaujantys tvarių investicijų santaupų turėtojai turės galimybę investuoti tvariai, o visi piliečiai gautų naudos iš stabilios, tvarios ir integracinės ekonomikos sistemos. Siekiant tokios naudos įmonių metinėse ataskaitose atskleidžiama informacija apie tvarumą turi pirmiausia pasiekti dvi pagrindines naudotojų grupes. Pirmąją naudotojų grupę sudaro investuotojai, įskaitant turto valdytojus, pageidaujantys geriau suprasti tvarumo aspektų keliamą riziką ir teikiamas galimybes jų investicijoms, taip pat tų investicijų poveikį žmonėms ir aplinkai. Antrąją naudotojų grupę sudaro pilietinės visuomenės subjektai, įskaitant nevyriausybines organizacijas ir socialinius partnerius, pageidaujantys didesnės įmonių atskaitomybės už jų poveikį žmonėms ir aplinkai. Metinėse ataskaitose atskleidžiama informacija apie tvarumą taip pat galėtų pasinaudoti kiti suinteresuotieji subjektai, visų pirma siekdami skatinti palyginamumą tarp rinkos sektorių ir juose.

Šia informacija apie tvarumą galėtų kliautis įmonių verslo partneriai ir, be kita ko, klientai, siekdami suprasti ir prireikus pateikti informaciją apie savo tvarumo riziką ir poveikį jų pačių vertės grandinėse. Tokia informacija, visų pirma apibendrinta forma, gali naudotis politikos formuotojai bei aplinkosaugos agentūros, siekdami stebėti aplinkos ir socialines tendencijas, papildyti aplinkos sąskaitas ir turėti žinių formuojant viešąją politiką. Retas pilietis ar vartotojas tiesiogiai skaito įmonių ataskaitas, tačiau informacija apie tvarumą jie galėtų pasinaudoti netiesiogiai, pavyzdžiui, svarstydami finansų patarėjų ar nevyriausybinių organizacijų rekomendaciją ar nuomonę. Daugelis investuotojų ir turto valdytojų informaciją apie tvarumą įsigyja iš duomenis teikiančių trečiųjų asmenų, kurie surenka informaciją iš įvairių šaltinių, įskaitant viešas įmonių ataskaitas;

| (10) | informacijos apie tvarumą rinka sparčiai auga, o dėl naujų pareigų, kurias turi vykdyti investuotojai ir turto valdytojai, trečiųjų šalių duomenų teikėjų vaidmuo tampa vis svarbesnis. Didėjant suskirstytų duomenų prieinamumui, informacija apie tvarumą turėtų būti teikiama už priimtinesnę kainą. Šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje numatyti Direktyvos 2013/34/ES pakeitimai turėtų padėti pagerinti duomenų palyginamumą ir suderinti standartus. Tikimasi, kad patobulės trečiųjų šalių duomenų teikėjų praktika ir kad šioje srityje bus sukaupta daugiau ekspertinių žinių, o tai reikš darbo vietų kūrimo potencialą; |
| --- | --- |

(10)

informacijos apie tvarumą rinka sparčiai auga, o dėl naujų pareigų, kurias turi vykdyti investuotojai ir turto valdytojai, trečiųjų šalių duomenų teikėjų vaidmuo tampa vis svarbesnis. Didėjant suskirstytų duomenų prieinamumui, informacija apie tvarumą turėtų būti teikiama už priimtinesnę kainą. Šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje numatyti Direktyvos 2013/34/ES pakeitimai turėtų padėti pagerinti duomenų palyginamumą ir suderinti standartus. Tikimasi, kad patobulės trečiųjų šalių duomenų teikėjų praktika ir kad šioje srityje bus sukaupta daugiau ekspertinių žinių, o tai reikš darbo vietų kūrimo potencialą;

| (11) | pastaraisiais metais įmonių informacijos apie tvarumą paklausa smarkiai išaugo, visų pirma dėl investuotojų bendruomenės poreikių. Tokį paklausos augimą skatina kintantis įmonių rizikos pobūdis ir didėjantis investuotojų suvokimas apie tokios rizikos finansines pasekmes. Tai ypač pasakytina apie su klimatu susijusią finansinę riziką. Taip pat auga suvokimas apie įmonėms ir investicijoms kylančią riziką bei galimybes dėl kitų aplinkos problemų, pavyzdžiui, biologinės įvairovės nykimo ir sveikatos bei socialinių problemų, įskaitant problemas, susijusias su vaikų darbu ir priverstiniu darbu. Informacijos apie tvarumą paklausą taip pat didina investicinių produktų, kuriais kryptingai siekiama atitikti tam tikrus tvarumo standartus ar pasiekti tam tikrus tvarumo tikslus bei užtikrinti suderinamumą su 2015 m. gruodžio 12 d. priimto Paryžiaus susitarimo pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas), JT Biologinės įvairovės konvencijos ir Sąjungos politikos krypčių užmojais, gausėjimas. Iš dalies tą gausėjimą lemia anksčiau priimti Sąjungos teisės aktai, ypač reglamentai (ES) 2019/2088 ir (ES) 2020/852. Tam tikras gausėjimas būtų įvykęs bet kuriuo atveju, nes piliečių sąmoningumas, vartotojų prioritetai ir rinkos praktika sparčiai kinta. COVID-19 pandemija dar labiau paspartino naudotojų poreikio gauti informacijos augimą, nes jos metu ypač paaiškėjo darbuotojų ir įmonių vertės grandinių pažeidžiamumas. Informacija apie poveikį aplinkai aktuali ir siekiant mažinti pandemijų tikimybę ateityje, kadangi žmonių kišimasis į ekosistemas vis labiau siejamas su ligų atsiradimu ir plitimu; |
| --- | --- |

(11)

pastaraisiais metais įmonių informacijos apie tvarumą paklausa smarkiai išaugo, visų pirma dėl investuotojų bendruomenės poreikių. Tokį paklausos augimą skatina kintantis įmonių rizikos pobūdis ir didėjantis investuotojų suvokimas apie tokios rizikos finansines pasekmes. Tai ypač pasakytina apie su klimatu susijusią finansinę riziką. Taip pat auga suvokimas apie įmonėms ir investicijoms kylančią riziką bei galimybes dėl kitų aplinkos problemų, pavyzdžiui, biologinės įvairovės nykimo ir sveikatos bei socialinių problemų, įskaitant problemas, susijusias su vaikų darbu ir priverstiniu darbu. Informacijos apie tvarumą paklausą taip pat didina investicinių produktų, kuriais kryptingai siekiama atitikti tam tikrus tvarumo standartus ar pasiekti tam tikrus tvarumo tikslus bei užtikrinti suderinamumą su 2015 m. gruodžio 12 d. priimto Paryžiaus susitarimo pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas), JT Biologinės įvairovės konvencijos ir Sąjungos politikos krypčių užmojais, gausėjimas. Iš dalies tą gausėjimą lemia anksčiau priimti Sąjungos teisės aktai, ypač reglamentai (ES) 2019/2088 ir (ES) 2020/852. Tam tikras gausėjimas būtų įvykęs bet kuriuo atveju, nes piliečių sąmoningumas, vartotojų prioritetai ir rinkos praktika sparčiai kinta. COVID-19 pandemija dar labiau paspartino naudotojų poreikio gauti informacijos augimą, nes jos metu ypač paaiškėjo darbuotojų ir įmonių vertės grandinių pažeidžiamumas. Informacija apie poveikį aplinkai aktuali ir siekiant mažinti pandemijų tikimybę ateityje, kadangi žmonių kišimasis į ekosistemas vis labiau siejamas su ligų atsiradimu ir plitimu;

| (12) | naudos iš aukštos kokybės informacijos apie tvarumo klausimus teikimo gaus ir pačios įmonės. Investicinių produktų, kuriais siekiama tvarumo tikslų, gausa auga, vadinasi, tinkamai pateikta informacija apie tvarumą gali padidinti įmonės galimybes pasinaudoti finansiniu kapitalu. Teikiama informacija apie tvarumą gali padėti įmonėms nustatyti ir valdyti savo pačių riziką ir galimybes, susijusias su tvarumo klausimais. Pasitelkus šią informaciją gali pagerėti įmonių ir jų suinteresuotųjų subjektų dialogas ir komunikacija, be to, įmonės gali pagerinti savo reputaciją. Be to, nustačius nuoseklų pagrindą teikti informaciją apie tvarumą, t. y. parengus tvarumo informacijos teikimo standartus, užtikrinamas svarbios ir pakankamos informacijos teikimas, tad ad hoc prašymų pateikti informaciją gerokai sumažėtų; |
| --- | --- |

(12)

naudos iš aukštos kokybės informacijos apie tvarumo klausimus teikimo gaus ir pačios įmonės. Investicinių produktų, kuriais siekiama tvarumo tikslų, gausa auga, vadinasi, tinkamai pateikta informacija apie tvarumą gali padidinti įmonės galimybes pasinaudoti finansiniu kapitalu. Teikiama informacija apie tvarumą gali padėti įmonėms nustatyti ir valdyti savo pačių riziką ir galimybes, susijusias su tvarumo klausimais. Pasitelkus šią informaciją gali pagerėti įmonių ir jų suinteresuotųjų subjektų dialogas ir komunikacija, be to, įmonės gali pagerinti savo reputaciją. Be to, nustačius nuoseklų pagrindą teikti informaciją apie tvarumą, t. y. parengus tvarumo informacijos teikimo standartus, užtikrinamas svarbios ir pakankamos informacijos teikimas, tad ad hoc prašymų pateikti informaciją gerokai sumažėtų;

| (13) | 2021 m. balandžio 21 d. Komisijos ataskaitoje dėl direktyvų 2013/34/ES, 2014/95/ES ir 2013/50/ES peržiūros nuostatų ir pridedame dokumente dėl ES sistemos, pagal kurią bendrovės teikia viešas ataskaitas, tinkamumo patikros (toliau – Komisijos ataskaita dėl peržiūros nuostatų ir pridedamas dokumentas dėl tinkamumo patikros) nustatyta Direktyvos 2014/95/ES veiksmingumo problemų. Esama rimtų įrodymų, kad daugelis įmonių neatskleidžia reikšmingos informacijos visais pagrindiniais su tvarumu susijusiais klausimais, įskaitant su klimatu susijusią informaciją, pavyzdžiui, visą išmetamą ŠESD kiekį ir biologinei įvairovei įtakos turinčius veiksnius. Kaip esminės problemos ataskaitoje taip pat nurodytas nepakankamas informacijos apie tvarumą palyginamumas ir patikimumas. Be to, dauguma įmonių, kurių informacijos apie tvarumą reikia naudotojams, nėra įpareigotos tokios informacijos pateikti. Todėl akivaizdu, kad būtina patikima ir prieinama informacijos teikimo sistema, kurią papildytų veiksminga audito praktika, kad būtų galima užtikrinti duomenų patikimumą ir išvengti ekomanipuliavimo bei dvigubos apskaitos; |
| --- | --- |

(13)

2021 m. balandžio 21 d. Komisijos ataskaitoje dėl direktyvų 2013/34/ES, 2014/95/ES ir 2013/50/ES peržiūros nuostatų ir pridedame dokumente dėl ES sistemos, pagal kurią bendrovės teikia viešas ataskaitas, tinkamumo patikros (toliau – Komisijos ataskaita dėl peržiūros nuostatų ir pridedamas dokumentas dėl tinkamumo patikros) nustatyta Direktyvos 2014/95/ES veiksmingumo problemų. Esama rimtų įrodymų, kad daugelis įmonių neatskleidžia reikšmingos informacijos visais pagrindiniais su tvarumu susijusiais klausimais, įskaitant su klimatu susijusią informaciją, pavyzdžiui, visą išmetamą ŠESD kiekį ir biologinei įvairovei įtakos turinčius veiksnius. Kaip esminės problemos ataskaitoje taip pat nurodytas nepakankamas informacijos apie tvarumą palyginamumas ir patikimumas. Be to, dauguma įmonių, kurių informacijos apie tvarumą reikia naudotojams, nėra įpareigotos tokios informacijos pateikti. Todėl akivaizdu, kad būtina patikima ir prieinama informacijos teikimo sistema, kurią papildytų veiksminga audito praktika, kad būtų galima užtikrinti duomenų patikimumą ir išvengti ekomanipuliavimo bei dvigubos apskaitos;

| (14) | nesiėmus politikos priemonių, atotrūkis tarp naudotojų poreikio gauti informacijos ir įmonių teikiamos informacijos apie tvarumą greičiausiai didės. Tas atotrūkis turi reikšmingų neigiamų pasekmių. Investuotojai, priimdami investavimo sprendimus, negali pakankamai atsižvelgti į su tvarumu susijusią riziką. Daugelio investavimo sprendimų, kuriais tinkamai neatsižvelgiama į su tvarumu susijusią riziką, sankaupa gali sukelti sisteminę riziką finansiniam stabilumui. Europos Centrinis Bankas (ECB) ir tarptautinės organizacijos, kaip antai Finansinio stabilumo taryba, atkreipė dėmesį į šią sisteminę riziką, visų pirma susijusią su klimatu. Be to, investuotojai turi mažiau galimybių nukreipti finansinius išteklius įmonėms ir ekonominei veiklai, kuria užuot aštrinus socialines ir aplinkosaugos problemas jos sprendžiamos, o tai trukdo siekti Žaliojo kurso, Tvaraus augimo finansavimo veiksmų plano tikslų ir Paryžiaus susitarimo tikslų. Nevyriausybinės organizacijos, socialiniai partneriai, įmonių veiklos paveiktos bendruomenės ir kiti suinteresuotieji subjektai yra mažiau pajėgūs siekti įmonių atskaitomybės už jų veiklos poveikį žmonėms ir aplinkai. Tai lemia atskaitomybės trūkumą ir galėtų pakirsti piliečių pasitikėjimą įmonėmis, o tai galėtų sumažinti socialinės rinkos ekonomikos veikimo veiksmingumą. Visuotinai priimtų rodiklių ir metodų su tvarumu susijusiai rizikai matuoti, įvertinti ir valdyti trūkumas taip pat trukdo įmonių pastangoms užtikrinti, kad jų verslo modeliai ir veikla būtų tvarūs. Įmonių teikiamos informacijos apie tvarumą trūkumas taip pat riboja suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinės visuomenės subjektus, profesines sąjungas ir darbuotojų atstovus, galimybes užmegzti dialogą su įmonėmis tvarumo klausimais; |
| --- | --- |

(14)

nesiėmus politikos priemonių, atotrūkis tarp naudotojų poreikio gauti informacijos ir įmonių teikiamos informacijos apie tvarumą greičiausiai didės. Tas atotrūkis turi reikšmingų neigiamų pasekmių. Investuotojai, priimdami investavimo sprendimus, negali pakankamai atsižvelgti į su tvarumu susijusią riziką. Daugelio investavimo sprendimų, kuriais tinkamai neatsižvelgiama į su tvarumu susijusią riziką, sankaupa gali sukelti sisteminę riziką finansiniam stabilumui. Europos Centrinis Bankas (ECB) ir tarptautinės organizacijos, kaip antai Finansinio stabilumo taryba, atkreipė dėmesį į šią sisteminę riziką, visų pirma susijusią su klimatu. Be to, investuotojai turi mažiau galimybių nukreipti finansinius išteklius įmonėms ir ekonominei veiklai, kuria užuot aštrinus socialines ir aplinkosaugos problemas jos sprendžiamos, o tai trukdo siekti Žaliojo kurso, Tvaraus augimo finansavimo veiksmų plano tikslų ir Paryžiaus susitarimo tikslų. Nevyriausybinės organizacijos, socialiniai partneriai, įmonių veiklos paveiktos bendruomenės ir kiti suinteresuotieji subjektai yra mažiau pajėgūs siekti įmonių atskaitomybės už jų veiklos poveikį žmonėms ir aplinkai. Tai lemia atskaitomybės trūkumą ir galėtų pakirsti piliečių pasitikėjimą įmonėmis, o tai galėtų sumažinti socialinės rinkos ekonomikos veikimo veiksmingumą. Visuotinai priimtų rodiklių ir metodų su tvarumu susijusiai rizikai matuoti, įvertinti ir valdyti trūkumas taip pat trukdo įmonių pastangoms užtikrinti, kad jų verslo modeliai ir veikla būtų tvarūs. Įmonių teikiamos informacijos apie tvarumą trūkumas taip pat riboja suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinės visuomenės subjektus, profesines sąjungas ir darbuotojų atstovus, galimybes užmegzti dialogą su įmonėmis tvarumo klausimais;

| (15) | Komisijos ataskaitoje dėl peržiūros nuostatų ir pridedamame dokumente dėl tinkamumo patikros taip pat nustatyta, kad, siekiant reaguoti į susidariusį informacijos atotrūkį tarp naudotojų poreikio gauti informacijos ir turimos įmonių teikiamos informacijos apie tvarumą, smarkiai išaugo įmonėms teikiamų prašymų pateikti informaciją apie tvarumą skaičius. Be to, įmonių nuolatos patiriamas spaudimas laikytis įvairiausių sistemų ir standartų greičiausiai nesumažės, o gali net padidėti, nes informacijos apie tvarumą vertė nuolat auga. Nesiėmus politikos priemonių bendram susitarimui dėl įmonių teiktinos informacijos pasiekti, informaciją teikiančių įmonių ir tokios informacijos naudotojų išlaidos ir jiems tenkanti našta smarkiai išaugs; |
| --- | --- |

(15)

Komisijos ataskaitoje dėl peržiūros nuostatų ir pridedamame dokumente dėl tinkamumo patikros taip pat nustatyta, kad, siekiant reaguoti į susidariusį informacijos atotrūkį tarp naudotojų poreikio gauti informacijos ir turimos įmonių teikiamos informacijos apie tvarumą, smarkiai išaugo įmonėms teikiamų prašymų pateikti informaciją apie tvarumą skaičius. Be to, įmonių nuolatos patiriamas spaudimas laikytis įvairiausių sistemų ir standartų greičiausiai nesumažės, o gali net padidėti, nes informacijos apie tvarumą vertė nuolat auga. Nesiėmus politikos priemonių bendram susitarimui dėl įmonių teiktinos informacijos pasiekti, informaciją teikiančių įmonių ir tokios informacijos naudotojų išlaidos ir jiems tenkanti našta smarkiai išaugs;

| (16) | turint omenyje esamą informacijos atotrūkį, didėja tikimybė, kad atskiros valstybės narės nustatys dar įvairesnes nacionalines taisykles ar standartus. Įvairių valstybių narių taikomi skirtingi informacijos teikimo reikalavimai įmonėms, veikiančioms tarpvalstybiniu mastu, galėtų sukelti papildomų išlaidų ir painiavos, todėl vidaus rinka susilpnėtų ir galėtų būti pakenkta įsisteigimo teisei bei laisvam kapitalo judėjimui Sąjungoje. Be to, tokie skirtingi informacijos teikimo reikalavimai galėtų trukdyti palyginti skirtingose šalyse teikiamą informaciją ir silpninti kapitalo rinkų sąjungą; |
| --- | --- |

(16)

turint omenyje esamą informacijos atotrūkį, didėja tikimybė, kad atskiros valstybės narės nustatys dar įvairesnes nacionalines taisykles ar standartus. Įvairių valstybių narių taikomi skirtingi informacijos teikimo reikalavimai įmonėms, veikiančioms tarpvalstybiniu mastu, galėtų sukelti papildomų išlaidų ir painiavos, todėl vidaus rinka susilpnėtų ir galėtų būti pakenkta įsisteigimo teisei bei laisvam kapitalo judėjimui Sąjungoje. Be to, tokie skirtingi informacijos teikimo reikalavimai galėtų trukdyti palyginti skirtingose šalyse teikiamą informaciją ir silpninti kapitalo rinkų sąjungą;

| (17) | Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsniai taikomi atitinkamai didelėms viešojo intereso įmonėms, kurių vidutinis darbuotojų skaičius viršija 500, ir viešojo intereso įmonėms, kurios yra didelių grupių, kurių konsoliduotas vidutinis darbuotojų skaičius viršija 500, patronuojančiosios įmonės. Išaugus naudotojų poreikiui gauti informacijos apie tvarumą, reikėtų papildomų kategorijų įmones įpareigoti teikti informaciją apie tvarumą. Todėl teikti išsamią informaciją apie tvarumą derėtų įpareigoti visas dideles įmones ir visas įmones, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones. Šios iš dalies keičiančios direktyvos nuostatose, iš dalies keičiančiose Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsnius, aiškiai nustatyta informacijos teikimo reikalavimų taikymo sritis nurodant Direktyvos 2013/34/ES 2 ir 3 straipsnius. Taigi tais straipsniais nėra supaprastinamas arba keičiamas dar vienas reikalavimas ir nėra taikomas Direktyvos 2013/34/ES 40 straipsnyje numatytas išimčių apribojimas viešojo intereso įmonėms. Visų pirma, viešojo intereso įmonės neturėtų būti laikomos didžiosiomis įmonėmis informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimų taikymo tikslais. Atitinkamai mažosioms ir vidutinėms viešojo intereso įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, turėtų būti leidžiama teikti informaciją laikantis informacijos apie tvarumą teikimo standartų, skirtų mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Be to, grupės lygmens informaciją apie tvarumą turėtų rengti visos įmonės, kurios yra didelių grupių patronuojančiosios įmonės. Be to, kadangi Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje daroma nuoroda į Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsnius, įmonės, kurioms taikomi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, taip pat turės laikytis Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnio; |
| --- | --- |

(17)

Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsniai taikomi atitinkamai didelėms viešojo intereso įmonėms, kurių vidutinis darbuotojų skaičius viršija 500, ir viešojo intereso įmonėms, kurios yra didelių grupių, kurių konsoliduotas vidutinis darbuotojų skaičius viršija 500, patronuojančiosios įmonės. Išaugus naudotojų poreikiui gauti informacijos apie tvarumą, reikėtų papildomų kategorijų įmones įpareigoti teikti informaciją apie tvarumą. Todėl teikti išsamią informaciją apie tvarumą derėtų įpareigoti visas dideles įmones ir visas įmones, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones. Šios iš dalies keičiančios direktyvos nuostatose, iš dalies keičiančiose Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsnius, aiškiai nustatyta informacijos teikimo reikalavimų taikymo sritis nurodant Direktyvos 2013/34/ES 2 ir 3 straipsnius. Taigi tais straipsniais nėra supaprastinamas arba keičiamas dar vienas reikalavimas ir nėra taikomas Direktyvos 2013/34/ES 40 straipsnyje numatytas išimčių apribojimas viešojo intereso įmonėms. Visų pirma, viešojo intereso įmonės neturėtų būti laikomos didžiosiomis įmonėmis informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimų taikymo tikslais. Atitinkamai mažosioms ir vidutinėms viešojo intereso įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, turėtų būti leidžiama teikti informaciją laikantis informacijos apie tvarumą teikimo standartų, skirtų mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Be to, grupės lygmens informaciją apie tvarumą turėtų rengti visos įmonės, kurios yra didelių grupių patronuojančiosios įmonės. Be to, kadangi Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje daroma nuoroda į Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsnius, įmonės, kurioms taikomi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, taip pat turės laikytis Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnio;

| (18) | šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatytas reikalavimas taip pat ir dideles įmones, kurių vertybiniais popieriais neleista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, įpareigoti atskleisti informaciją apie tvarumą iš esmės pagrindžiamas nerimu dėl tokių įmonių, įskaitant jų vertės grandines, poveikio ir atskaitomybės. Taigi visos didelės įmonės turėtų laikytis to paties reikalavimo viešai teikti informaciją apie tvarumą. Be to, tų didelių įmonių, kurių vertybiniais popieriais neleista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, informacijos reikia ir finansų rinkos dalyviams; |
| --- | --- |

(18)

šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatytas reikalavimas taip pat ir dideles įmones, kurių vertybiniais popieriais neleista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, įpareigoti atskleisti informaciją apie tvarumą iš esmės pagrindžiamas nerimu dėl tokių įmonių, įskaitant jų vertės grandines, poveikio ir atskaitomybės. Taigi visos didelės įmonės turėtų laikytis to paties reikalavimo viešai teikti informaciją apie tvarumą. Be to, tų didelių įmonių, kurių vertybiniais popieriais neleista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, informacijos reikia ir finansų rinkos dalyviams;

| (19) | šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatytu reikalavimu įpareigoti trečiosios valstybės įmones, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, taip pat atskleisti informaciją apie tvarumo klausimus siekiama tenkinti finansų rinkos dalyvių poreikius gauti tokių įmonių informaciją, kad galėtų suprasti savo investicijų riziką bei poveikį ir laikytis Reglamente (ES) 2019/2088 išdėstytų informacijos atskleidimo reikalavimų; |
| --- | --- |

(19)

šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatytu reikalavimu įpareigoti trečiosios valstybės įmones, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, taip pat atskleisti informaciją apie tvarumo klausimus siekiama tenkinti finansų rinkos dalyvių poreikius gauti tokių įmonių informaciją, kad galėtų suprasti savo investicijų riziką bei poveikį ir laikytis Reglamente (ES) 2019/2088 išdėstytų informacijos atskleidimo reikalavimų;

| (20) | turėtų būti reikalaujama, kad trečiųjų valstybių įmonės, vykdančios reikšmingą veiklą Sąjungos teritorijoje, taip pat teiktų informaciją apie tvarumą, visų pirma apie savo poveikį socialiniams ir aplinkos klausimams, siekiant užtikrinti, kad tokios trečiųjų valstybių įmonės būtų atskaitingos už savo poveikį žmonėms ir aplinkai ir kad vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms būtų sudarytos vienodos sąlygos. Todėl trečiųjų valstybių įmonėms, kurių grynosios pajamos Sąjungoje viršija 150 mln. EUR ir kurios turi patronuojamąją įmonę arba filialą Sąjungos teritorijoje, turėtų būti taikomi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai. Siekiant užtikrinti tokių reikalavimų proporcingumą ir vykdytinumą, 40 mln. EUR grynąsias pajamas viršijančios ribinės vertės turėtų būti taikomos trečiųjų valstybių įmonių filialams, o ribinės vertės, susijusios su tuo, kad įmonės laikomos didelėmis įmonėmis ar mažosiomis ar vidutinėmis įmonėmis, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones, turėtų būti taikomos trečiųjų valstybių patronuojamosioms įmonėms, nes tokie filialai ir tokios patronuojamosios įmonės turėtų būti atsakingi už trečiosios valstybės įmonės informacijos apie tvarumą paskelbimą. Trečiosios valstybės įmonės patronuojamosios įmonės arba filialo skelbiama informacija apie tvarumą turėtų būti parengta laikantis standartų, kuriuos Komisija deleguotaisiais aktais turi patvirtinti ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d.
  Trečiosios valstybės įmonės patronuojamoji įmonė ar filialas taip pat turėtų galėti teikti tokią informaciją pagal standartus, taikomus Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms, arba pagal standartus, kurie remiantis įgyvendinimo aktu laikomi lygiaverčiais. Jei trečiosios valstybės įmonė pateikia ne visą pagal šią iš dalies keičiančią direktyvą reikalaujamą informaciją, nepaisant visų tos trečiosios valstybės įmonės patronuojamosios įmonės ar filialo pastangų gauti būtiną informaciją, ta patronuojamoji įmonė arba filialas turėtų pateikti visą turimą informaciją ir pareiškimą, kuriame nurodoma, kad trečiosios valstybės įmonė nepateikė likusios reikalaujamos informacijos. Siekiant užtikrinti teikiamos informacijos kokybę ir patikimumą, trečiųjų valstybių įmonių informacija apie tvarumą turėtų būti skelbiama kartu su užtikrinimo nuomone, kurią pateikia asmuo arba įmonė, įgalioti pareikšti tokią nuomonę pagal trečiosios valstybės įmonės arba valstybės narės nacionalinę teisę. Jei tokia užtikrinimo nuomonė nepateikiama, trečiosios valstybės įmonės patronuojamoji įmonė arba filialas turėtų pateikti pareiškimą, kuriame būtų nurodyta, kad trečiosios valstybės įmonė nepateikė būtinos užtikrinimo nuomonės. Informacija apie tvarumą turėtų būti nemokamai prieinama visuomenei valstybių narių centrinių, komercinių arba bendrovių registrų sistemoje arba trečiosios valstybės įmonės patronuojamosios įmonės ar filialo interneto svetainėje.
  Valstybės narės turėtų turėti galimybę kasmet informuoti Komisiją apie trečiosios valstybės įmonių patronuojamąsias įmones ar filialus, kurie įvykdė informacijos skelbimo reikalavimą, ir apie atvejus, kai informacija apie tvarumą buvo paskelbta, tačiau trečiosios valstybės įmonės patronuojamoji įmonė arba filialas nurodė, kad negalėjo gauti reikiamos informacijos iš trečiosios valstybės įmonės. Komisija turėtų viešai paskelbti savo interneto svetainėje informaciją apie tvarumą paskelbusių trečiųjų valstybių įmonių sąrašą; |
| --- | --- |

(20)

turėtų būti reikalaujama, kad trečiųjų valstybių įmonės, vykdančios reikšmingą veiklą Sąjungos teritorijoje, taip pat teiktų informaciją apie tvarumą, visų pirma apie savo poveikį socialiniams ir aplinkos klausimams, siekiant užtikrinti, kad tokios trečiųjų valstybių įmonės būtų atskaitingos už savo poveikį žmonėms ir aplinkai ir kad vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms būtų sudarytos vienodos sąlygos. Todėl trečiųjų valstybių įmonėms, kurių grynosios pajamos Sąjungoje viršija 150 mln. EUR ir kurios turi patronuojamąją įmonę arba filialą Sąjungos teritorijoje, turėtų būti taikomi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai. Siekiant užtikrinti tokių reikalavimų proporcingumą ir vykdytinumą, 40 mln. EUR grynąsias pajamas viršijančios ribinės vertės turėtų būti taikomos trečiųjų valstybių įmonių filialams, o ribinės vertės, susijusios su tuo, kad įmonės laikomos didelėmis įmonėmis ar mažosiomis ar vidutinėmis įmonėmis, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones, turėtų būti taikomos trečiųjų valstybių patronuojamosioms įmonėms, nes tokie filialai ir tokios patronuojamosios įmonės turėtų būti atsakingi už trečiosios valstybės įmonės informacijos apie tvarumą paskelbimą. Trečiosios valstybės įmonės patronuojamosios įmonės arba filialo skelbiama informacija apie tvarumą turėtų būti parengta laikantis standartų, kuriuos Komisija deleguotaisiais aktais turi patvirtinti ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d.

Trečiosios valstybės įmonės patronuojamoji įmonė ar filialas taip pat turėtų galėti teikti tokią informaciją pagal standartus, taikomus Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms, arba pagal standartus, kurie remiantis įgyvendinimo aktu laikomi lygiaverčiais. Jei trečiosios valstybės įmonė pateikia ne visą pagal šią iš dalies keičiančią direktyvą reikalaujamą informaciją, nepaisant visų tos trečiosios valstybės įmonės patronuojamosios įmonės ar filialo pastangų gauti būtiną informaciją, ta patronuojamoji įmonė arba filialas turėtų pateikti visą turimą informaciją ir pareiškimą, kuriame nurodoma, kad trečiosios valstybės įmonė nepateikė likusios reikalaujamos informacijos. Siekiant užtikrinti teikiamos informacijos kokybę ir patikimumą, trečiųjų valstybių įmonių informacija apie tvarumą turėtų būti skelbiama kartu su užtikrinimo nuomone, kurią pateikia asmuo arba įmonė, įgalioti pareikšti tokią nuomonę pagal trečiosios valstybės įmonės arba valstybės narės nacionalinę teisę. Jei tokia užtikrinimo nuomonė nepateikiama, trečiosios valstybės įmonės patronuojamoji įmonė arba filialas turėtų pateikti pareiškimą, kuriame būtų nurodyta, kad trečiosios valstybės įmonė nepateikė būtinos užtikrinimo nuomonės. Informacija apie tvarumą turėtų būti nemokamai prieinama visuomenei valstybių narių centrinių, komercinių arba bendrovių registrų sistemoje arba trečiosios valstybės įmonės patronuojamosios įmonės ar filialo interneto svetainėje.

Valstybės narės turėtų turėti galimybę kasmet informuoti Komisiją apie trečiosios valstybės įmonių patronuojamąsias įmones ar filialus, kurie įvykdė informacijos skelbimo reikalavimą, ir apie atvejus, kai informacija apie tvarumą buvo paskelbta, tačiau trečiosios valstybės įmonės patronuojamoji įmonė arba filialas nurodė, kad negalėjo gauti reikiamos informacijos iš trečiosios valstybės įmonės. Komisija turėtų viešai paskelbti savo interneto svetainėje informaciją apie tvarumą paskelbusių trečiųjų valstybių įmonių sąrašą;

| (21) | atsižvelgiant į augantį su tvarumu susijusios rizikos aktualumą ir tai, kad mažosios ir vidutinės įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, sudaro reikšmingą dalį visų Sąjungos įmonių, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, investuotojų apsaugai užtikrinti derėtų įpareigoti mažąsias ir vidutines įmones, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones, atskleisti informaciją apie tvarumo klausimus. Tokiu nauju reikalavimu bus sudarytos geresnės sąlygos užtikrinti, kad finansų rinkos dalyviai galėtų įtraukti mažesnes įmones, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, į investicijų portfelius tuo pagrindu, kad pastarosios teikia finansų rinkos dalyviams reikalingą informacija apie tvarumą.
  Tai padės išsaugoti ir pagerinti mažesnių įmonių, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, galimybes pasinaudoti finansiniu kapitalu ir išvengti finansų rinkos dalyvių taikomos diskriminacijos. Priimti reikalavimą, kuriuo mažosios ir vidutinės įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones, įpareigojamos atskleisti informaciją apie tvarumo klausimus, būtina ir siekiant užtikrinti, kad finansų rinkos dalyviai turėtų reikalingos informacijos apie įmones, į kurias investuojama, kad galėtų įvykdyti jiems patiems taikomus informacijos apie tvarumą atskleidimo reikalavimus, nustatytus Reglamente (ES) 2019/2088. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, reikėtų suteikti galimybę teikti informaciją pagal jų pajėgumams ir ištekliams proporcingus standartus, atitinkančius jų veiklos mastą ir sudėtingumą. Galimybę savanoriškai taikyti šiuos proporcingus standartus turėtų turėti ir mažosios ir vidutinės įmonės, kurių vertybiniais popieriais neleista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje.
  Mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtais informacijos apie tvarumą teikimo standartai nustatys, kokios standartinės informacijos į šia iš dalies keičiančia direktyva nustatytų reikalavimų taikymo sritį patenkančios įmonės galėtų pagrįstai reikalauti iš mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios yra tų įmonių vertės grandinių tiekėjai arba klientai. Be to, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, dėl jų mažesnio dydžio ir menkesnių išteklių, taip pat dėl sudėtingų ekonominių aplinkybių, susiklosčiusių dėl COVID-19 pandemijos, turėtų būti suteikta pakankamai laiko pasirengti taikyti nuostatas, kuriomis reikalaujama teikti informaciją apie tvarumą. Todėl, kiek tai susiję su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones, nuostatos dėl įmonių teikiamos informacijos apie tvarumą turėtų būti taikomos finansiniais metais, prasidedančiais 2026 m. sausio 1 d. arba po tos dienos. Nuo tos datos dvejų metų trukmės pereinamuoju laikotarpiu mažosios ir vidutinės įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, turėtų turėti galimybę netaikyti šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatytų informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimų, jei jų vadovybės pranešime trumpai nurodoma, kodėl informacija apie tvarumą nebuvo pateikta; |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgiant į augantį su tvarumu susijusios rizikos aktualumą ir tai, kad mažosios ir vidutinės įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, sudaro reikšmingą dalį visų Sąjungos įmonių, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, investuotojų apsaugai užtikrinti derėtų įpareigoti mažąsias ir vidutines įmones, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones, atskleisti informaciją apie tvarumo klausimus. Tokiu nauju reikalavimu bus sudarytos geresnės sąlygos užtikrinti, kad finansų rinkos dalyviai galėtų įtraukti mažesnes įmones, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, į investicijų portfelius tuo pagrindu, kad pastarosios teikia finansų rinkos dalyviams reikalingą informacija apie tvarumą.

Tai padės išsaugoti ir pagerinti mažesnių įmonių, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, galimybes pasinaudoti finansiniu kapitalu ir išvengti finansų rinkos dalyvių taikomos diskriminacijos. Priimti reikalavimą, kuriuo mažosios ir vidutinės įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones, įpareigojamos atskleisti informaciją apie tvarumo klausimus, būtina ir siekiant užtikrinti, kad finansų rinkos dalyviai turėtų reikalingos informacijos apie įmones, į kurias investuojama, kad galėtų įvykdyti jiems patiems taikomus informacijos apie tvarumą atskleidimo reikalavimus, nustatytus Reglamente (ES) 2019/2088. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, reikėtų suteikti galimybę teikti informaciją pagal jų pajėgumams ir ištekliams proporcingus standartus, atitinkančius jų veiklos mastą ir sudėtingumą. Galimybę savanoriškai taikyti šiuos proporcingus standartus turėtų turėti ir mažosios ir vidutinės įmonės, kurių vertybiniais popieriais neleista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje.

Mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtais informacijos apie tvarumą teikimo standartai nustatys, kokios standartinės informacijos į šia iš dalies keičiančia direktyva nustatytų reikalavimų taikymo sritį patenkančios įmonės galėtų pagrįstai reikalauti iš mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios yra tų įmonių vertės grandinių tiekėjai arba klientai. Be to, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, dėl jų mažesnio dydžio ir menkesnių išteklių, taip pat dėl sudėtingų ekonominių aplinkybių, susiklosčiusių dėl COVID-19 pandemijos, turėtų būti suteikta pakankamai laiko pasirengti taikyti nuostatas, kuriomis reikalaujama teikti informaciją apie tvarumą. Todėl, kiek tai susiję su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones, nuostatos dėl įmonių teikiamos informacijos apie tvarumą turėtų būti taikomos finansiniais metais, prasidedančiais 2026 m. sausio 1 d. arba po tos dienos. Nuo tos datos dvejų metų trukmės pereinamuoju laikotarpiu mažosios ir vidutinės įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, turėtų turėti galimybę netaikyti šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatytų informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimų, jei jų vadovybės pranešime trumpai nurodoma, kodėl informacija apie tvarumą nebuvo pateikta;

| (22) | valstybės narės turėtų galėti įvertinti savo nacionalinių priemonių, kuriomis ši direktyva perkeliama į nacionalinę teisę, poveikį mažosioms ir vidutinėms įmonėms, siekiant užtikrinti, kad joms nebūtų daromas neproporcingas poveikis, ypatingą dėmesį skiriant labai mažoms įmonėms ir vengiant nereikalingos administracinės naštos. Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę nustatyti priemones, kuriomis būtų remiamos mažosios ir vidutinės įmonės, taikančios informacijos apie tvarumą teikimo standartus; |
| --- | --- |

(22)

valstybės narės turėtų galėti įvertinti savo nacionalinių priemonių, kuriomis ši direktyva perkeliama į nacionalinę teisę, poveikį mažosioms ir vidutinėms įmonėms, siekiant užtikrinti, kad joms nebūtų daromas neproporcingas poveikis, ypatingą dėmesį skiriant labai mažoms įmonėms ir vengiant nereikalingos administracinės naštos. Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę nustatyti priemones, kuriomis būtų remiamos mažosios ir vidutinės įmonės, taikančios informacijos apie tvarumą teikimo standartus;

| (23) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB (17) taikoma įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje. Siekiant užtikrinti, kad įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, įskaitant trečiųjų valstybių emitentus, būtų taikomi vienodi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, Direktyvoje 2004/109/EB reikėtų pateikti reikalingas kryžmines nuorodas į visus reikalavimus pateikti informaciją apie tvarumą metinėse finansinėse ataskaitose; |
| --- | --- |

(23)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB (17) taikoma įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje. Siekiant užtikrinti, kad įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, įskaitant trečiųjų valstybių emitentus, būtų taikomi vienodi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, Direktyvoje 2004/109/EB reikėtų pateikti reikalingas kryžmines nuorodas į visus reikalavimus pateikti informaciją apie tvarumą metinėse finansinėse ataskaitose;

| (24) | Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos i punkte ir 23 straipsnio 4 dalies ketvirtoje pastraipoje Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti priemones, kuriomis būtų sukurtas pagal tą direktyvą reikalaujamos informacijos apie tvarumą lygiavertiškumo nustatymo mechanizmas, ir atitinkamai nustatyti bendrieji apskaitos standartų lygiavertiškumo kriterijai. Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies trečioje pastraipoje Komisija taip pat įgaliojama priimti reikalingus sprendimus dėl trečiųjų valstybių emitentų taikomų apskaitos standartų lygiavertiškumo. Siekiant atsižvelgti į informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimų įtraukimą į Direktyvą 2004/109/EB, Komisiją reikėtų įgalioti sukurti trečiųjų valstybių emitentų taikomų informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo nustatymo mechanizmą, panašiai kaip numatyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 1569/2007 (18), kuriuo nustatomi trečiųjų valstybių emitentų taikomų apskaitos standartų lygiavertiškumo nustatymo kriterijai. Dėl tos pačios priežasties Komisiją taip pat reikėtų įgalioti priimti būtinus sprendimus dėl trečiųjų valstybių emitentų taikomų informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo. Šia iš dalies keičiančia direktyva padarytais pakeitimais būtų užtikrintas informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimų ir finansinės atskaitomybės reikalavimų, susijusių su metinėmis finansinėmis ataskaitomis, lygiavertiškumo tvarkos nuoseklumas; |
| --- | --- |

(24)

Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos i punkte ir 23 straipsnio 4 dalies ketvirtoje pastraipoje Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti priemones, kuriomis būtų sukurtas pagal tą direktyvą reikalaujamos informacijos apie tvarumą lygiavertiškumo nustatymo mechanizmas, ir atitinkamai nustatyti bendrieji apskaitos standartų lygiavertiškumo kriterijai. Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies trečioje pastraipoje Komisija taip pat įgaliojama priimti reikalingus sprendimus dėl trečiųjų valstybių emitentų taikomų apskaitos standartų lygiavertiškumo. Siekiant atsižvelgti į informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimų įtraukimą į Direktyvą 2004/109/EB, Komisiją reikėtų įgalioti sukurti trečiųjų valstybių emitentų taikomų informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo nustatymo mechanizmą, panašiai kaip numatyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 1569/2007 (18), kuriuo nustatomi trečiųjų valstybių emitentų taikomų apskaitos standartų lygiavertiškumo nustatymo kriterijai. Dėl tos pačios priežasties Komisiją taip pat reikėtų įgalioti priimti būtinus sprendimus dėl trečiųjų valstybių emitentų taikomų informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo. Šia iš dalies keičiančia direktyva padarytais pakeitimais būtų užtikrintas informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimų ir finansinės atskaitomybės reikalavimų, susijusių su metinėmis finansinėmis ataskaitomis, lygiavertiškumo tvarkos nuoseklumas;

| (25) | pagal Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 3 dalį ir 29a straipsnio 3 dalį pareiga teikti nefinansinę informaciją nėra taikoma visoms patronuojamosioms įmonėms, kai tokios įmonės ir jų patronuojamosios įmonės yra įtrauktos į jų patronuojančiosios įmonės konsoliduotąjį vadovybės pranešimą su sąlyga, kad pranešime yra pagal tą direktyvą pateikta nefinansinė informacija. Vis dėlto būtina užtikrinti, kad naudotojams būtų lengva susipažinti su informacija apie tvarumą, ir suteikti skaidrumo nurodant patronuojamosios įmonės, kuriai reikalavimai netaikomi, patronuojančiąją įmonę, teikiančią grupės lygmeniu informaciją. Todėl tas patronuojamąsias įmonės reikia įpareigoti savo vadovybės pranešime nurodyti patronuojančiosios įmonės, kuri teikia informaciją apie tvarumą grupės lygmeniu, pavadinimą ir registruotą buveinę, įtraukti interneto nuorodas į jų patronuojančiosios įmonės konsoliduotąjį vadovybės pranešimą ir savo vadovybės pranešime pateikti nuorodą į faktą, kad joms pačioms informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai netaikomi. Valstybės narės turėtų turėti galimybę reikalauti, kad patronuojančioji įmonė skelbtų konsoliduotąjį vadovybės pranešimą joms priimtinomis kalbomis ir pateiktų būtiną vertimą į tokias kalbas. Tokia išimtis taip pat turėtų būti taikoma tais atvejais, kai grupės lygmeniu informaciją teikianti patronuojančioji įmonė yra trečiosios valstybės įmonė, teikianti informaciją apie tvarumą pagal lygiaverčius informacijos apie tvarumą teikimo standartus.
  Direktyvoje 2004/109/EB su pakeitimais, padarytais šia iš dalies keičiančia direktyva, turėtų būti numatyti tinkami mechanizmai informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumui nustatyti, o įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, ir įmonės, kurių vertybiniais popieriais neleista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, turėtų būti įpareigotos teikti ataskaitas pagal tuos pačius informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Šiame kontekste turėtų būti taikomi Komisijos priimti įgyvendinimo aktai pagal Direktyvos 2001/109/EB 23 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos i punktą ir 23 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą, nustatantys mechanizmą standartų lygiavertiškumui įvertinti, siekiant nustatyti, ar galima trečiųjų valstybių patronuojančiųjų įmonių patronuojamosioms įmonėms taikyti išimtį pagal Direktyvoje 2013/34/ES nustatytą režimą. Todėl išimtis patronuojamajai įmonei turėtų būti taikoma, kai teikiama konsoliduota informacija apie tvarumą yra parengta laikantis Komisijos pagal Direktyvos 2013/34/ES 29b straipsnį priimtų informacijos apie tvarumą teikimo standartų, priimtų pagal šią iš dalies keičiančią direktyvą, arba būdu, lygiaverčiu informacijos apie tvarumą teikimo standartams, nustatytiems pagal Komisijos įgyvendinimo aktą dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo priimtą pagal Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą. Siekiant užtikrinti didesnį įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į reguliuojamų rinkų prekybos sąrašus Sąjungoje, skaidrumą, tokia išimtis dėl investuotojų apsaugos priežasčių neturėtų būti taikoma didelėms įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(25)

pagal Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 3 dalį ir 29a straipsnio 3 dalį pareiga teikti nefinansinę informaciją nėra taikoma visoms patronuojamosioms įmonėms, kai tokios įmonės ir jų patronuojamosios įmonės yra įtrauktos į jų patronuojančiosios įmonės konsoliduotąjį vadovybės pranešimą su sąlyga, kad pranešime yra pagal tą direktyvą pateikta nefinansinė informacija. Vis dėlto būtina užtikrinti, kad naudotojams būtų lengva susipažinti su informacija apie tvarumą, ir suteikti skaidrumo nurodant patronuojamosios įmonės, kuriai reikalavimai netaikomi, patronuojančiąją įmonę, teikiančią grupės lygmeniu informaciją. Todėl tas patronuojamąsias įmonės reikia įpareigoti savo vadovybės pranešime nurodyti patronuojančiosios įmonės, kuri teikia informaciją apie tvarumą grupės lygmeniu, pavadinimą ir registruotą buveinę, įtraukti interneto nuorodas į jų patronuojančiosios įmonės konsoliduotąjį vadovybės pranešimą ir savo vadovybės pranešime pateikti nuorodą į faktą, kad joms pačioms informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai netaikomi. Valstybės narės turėtų turėti galimybę reikalauti, kad patronuojančioji įmonė skelbtų konsoliduotąjį vadovybės pranešimą joms priimtinomis kalbomis ir pateiktų būtiną vertimą į tokias kalbas. Tokia išimtis taip pat turėtų būti taikoma tais atvejais, kai grupės lygmeniu informaciją teikianti patronuojančioji įmonė yra trečiosios valstybės įmonė, teikianti informaciją apie tvarumą pagal lygiaverčius informacijos apie tvarumą teikimo standartus.

Direktyvoje 2004/109/EB su pakeitimais, padarytais šia iš dalies keičiančia direktyva, turėtų būti numatyti tinkami mechanizmai informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumui nustatyti, o įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, ir įmonės, kurių vertybiniais popieriais neleista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, turėtų būti įpareigotos teikti ataskaitas pagal tuos pačius informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Šiame kontekste turėtų būti taikomi Komisijos priimti įgyvendinimo aktai pagal Direktyvos 2001/109/EB 23 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos i punktą ir 23 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą, nustatantys mechanizmą standartų lygiavertiškumui įvertinti, siekiant nustatyti, ar galima trečiųjų valstybių patronuojančiųjų įmonių patronuojamosioms įmonėms taikyti išimtį pagal Direktyvoje 2013/34/ES nustatytą režimą. Todėl išimtis patronuojamajai įmonei turėtų būti taikoma, kai teikiama konsoliduota informacija apie tvarumą yra parengta laikantis Komisijos pagal Direktyvos 2013/34/ES 29b straipsnį priimtų informacijos apie tvarumą teikimo standartų, priimtų pagal šią iš dalies keičiančią direktyvą, arba būdu, lygiaverčiu informacijos apie tvarumą teikimo standartams, nustatytiems pagal Komisijos įgyvendinimo aktą dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo priimtą pagal Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą. Siekiant užtikrinti didesnį įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į reguliuojamų rinkų prekybos sąrašus Sąjungoje, skaidrumą, tokia išimtis dėl investuotojų apsaugos priežasčių neturėtų būti taikoma didelėms įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje;

| (26) | pagal Direktyvos 2013/34/ES 23 straipsnį pareiga rengti konsoliduotąsias finansines ataskaitas ir konsoliduotąjį vadovybės pranešimą netaikoma patronuojančiosioms įmonėms, kai jos yra kitos patronuojančiosios įmonės, kuri tą pareigą vykdo, patronuojamosios įmonės. Tačiau reikėtų paaiškinti, kad išimties tvarka, galiojanti konsoliduotosioms finansinėms ataskaitoms ir konsoliduotiesiems vadovybės pranešimams, taikoma atskirai nuo išimties tvarkos, galiojančios konsoliduotos informacijos apie tvarumą teikimui. Todėl įmonei gali būti netaikomi reikalavimai teikti konsoliduotąsias finansines ataskaitas, tačiau taikomi reikalavimai teikti konsoliduotą informaciją apie tvarumą, kai jos pagrindinė patronuojančioji įmonė teikia konsoliduotąsias finansines ataskaitas ir konsoliduotąjį vadovybės pranešimą pagal Sąjungos teisę arba pagal lygiaverčius reikalavimus, jeigu įmonė yra įsisteigusi trečiojoje valstybėje, tačiau neteikia konsoliduotos informacijos apie tvarumą pagal Sąjungos teisę arba pagal lygiaverčius reikalavimus, jeigu įmonė yra įsisteigusi trečiojoje valstybėje. Būtina, kad patronuojančiosios įmonės, teikiančios grupės lygmeniu informaciją, tinkamai suprastų patronuojamosioms įmonėms galinčią kilti riziką ir jų poveikį, įtraukdamos, kai tinkama, informaciją apie jų išsamaus patikrinimo procesus. Gali būti atvejų, kai grupės ir jos atskirų patronuojamųjų įmonių padėties skirtumai arba atskirų patronuojamųjų įmonių padėties skirtingose teritorijose skirtumai yra ypač dideli ir, nesant papildomos informacijos apie atitinkamą atskirą patronuojamąją įmonę, informacijos naudotojas gali padaryti iš esmės kitokią išvadą dėl tai patronuojamajai įmonei galinčios kilti rizikos ar tos įmonės poveikio; |
| --- | --- |

(26)

pagal Direktyvos 2013/34/ES 23 straipsnį pareiga rengti konsoliduotąsias finansines ataskaitas ir konsoliduotąjį vadovybės pranešimą netaikoma patronuojančiosioms įmonėms, kai jos yra kitos patronuojančiosios įmonės, kuri tą pareigą vykdo, patronuojamosios įmonės. Tačiau reikėtų paaiškinti, kad išimties tvarka, galiojanti konsoliduotosioms finansinėms ataskaitoms ir konsoliduotiesiems vadovybės pranešimams, taikoma atskirai nuo išimties tvarkos, galiojančios konsoliduotos informacijos apie tvarumą teikimui. Todėl įmonei gali būti netaikomi reikalavimai teikti konsoliduotąsias finansines ataskaitas, tačiau taikomi reikalavimai teikti konsoliduotą informaciją apie tvarumą, kai jos pagrindinė patronuojančioji įmonė teikia konsoliduotąsias finansines ataskaitas ir konsoliduotąjį vadovybės pranešimą pagal Sąjungos teisę arba pagal lygiaverčius reikalavimus, jeigu įmonė yra įsisteigusi trečiojoje valstybėje, tačiau neteikia konsoliduotos informacijos apie tvarumą pagal Sąjungos teisę arba pagal lygiaverčius reikalavimus, jeigu įmonė yra įsisteigusi trečiojoje valstybėje. Būtina, kad patronuojančiosios įmonės, teikiančios grupės lygmeniu informaciją, tinkamai suprastų patronuojamosioms įmonėms galinčią kilti riziką ir jų poveikį, įtraukdamos, kai tinkama, informaciją apie jų išsamaus patikrinimo procesus. Gali būti atvejų, kai grupės ir jos atskirų patronuojamųjų įmonių padėties skirtumai arba atskirų patronuojamųjų įmonių padėties skirtingose teritorijose skirtumai yra ypač dideli ir, nesant papildomos informacijos apie atitinkamą atskirą patronuojamąją įmonę, informacijos naudotojas gali padaryti iš esmės kitokią išvadą dėl tai patronuojamajai įmonei galinčios kilti rizikos ar tos įmonės poveikio;

| (27) | pagal Žaliąjį kursą pereinant prie visiškai tvarios ir integracinės ekonomikos ir finansų sistemos, svarbus vaidmuo tenka kredito įstaigoms ir draudimo įmonėms. Vykdydamos skolinimo, investavimo ir rizikos draudimo veiklą jos gali daryti reikšmingą teigiamą ir neigiamą poveikį. Todėl informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai turėtų būti taikomi tam tikrus dydžio kriterijus atitinkančioms kredito įstaigoms ir draudimo įmonėms, išskyrus tas, kurios jau yra įpareigotos laikytis Direktyvos 2013/34/ES, įskaitant kooperatines bendroves ir savidraudos įmones. Tokiu būdu informacijos apie tvarumą naudotojai galėtų įvertinti tiek tokių kredito įstaigų ir draudimo įmonių poveikį visuomenei ir aplinkai, tiek tokioms kredito įstaigoms ir draudimo įmonėms galinčią kilti riziką, susijusią su tvarumo klausimais. Direktyvoje 2013/34/ES numatyti trys galimi kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar įmonė turėtų būti laikoma „didžiąja įmone“, t. y. bendras balansas, grynosios pajamos ir vidutinis darbuotojų skaičius finansiniais metais.
  Grynųjų pajamų kriterijus kredito įstaigoms ir draudimo įmonėms turi būti pritaikytas remiantis Tarybos direktyvose 86/635/EEB (19) ir 91/674/EEB (20) pateikta grynosios apyvartos apibrėžtimi, o ne Direktyvoje 2013/34/ES nustatyta bendrąja apibrėžtimi. Siekdamos užtikrinti suderinamumą su Direktyvos 86/635/EEB reikalavimais, valstybės narės turėtų galėti nuspręsti informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimų netaikyti kredito įstaigoms, išvardytoms Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (21) 2 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

(27)

pagal Žaliąjį kursą pereinant prie visiškai tvarios ir integracinės ekonomikos ir finansų sistemos, svarbus vaidmuo tenka kredito įstaigoms ir draudimo įmonėms. Vykdydamos skolinimo, investavimo ir rizikos draudimo veiklą jos gali daryti reikšmingą teigiamą ir neigiamą poveikį. Todėl informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai turėtų būti taikomi tam tikrus dydžio kriterijus atitinkančioms kredito įstaigoms ir draudimo įmonėms, išskyrus tas, kurios jau yra įpareigotos laikytis Direktyvos 2013/34/ES, įskaitant kooperatines bendroves ir savidraudos įmones. Tokiu būdu informacijos apie tvarumą naudotojai galėtų įvertinti tiek tokių kredito įstaigų ir draudimo įmonių poveikį visuomenei ir aplinkai, tiek tokioms kredito įstaigoms ir draudimo įmonėms galinčią kilti riziką, susijusią su tvarumo klausimais. Direktyvoje 2013/34/ES numatyti trys galimi kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar įmonė turėtų būti laikoma „didžiąja įmone“, t. y. bendras balansas, grynosios pajamos ir vidutinis darbuotojų skaičius finansiniais metais.

Grynųjų pajamų kriterijus kredito įstaigoms ir draudimo įmonėms turi būti pritaikytas remiantis Tarybos direktyvose 86/635/EEB (19) ir 91/674/EEB (20) pateikta grynosios apyvartos apibrėžtimi, o ne Direktyvoje 2013/34/ES nustatyta bendrąja apibrėžtimi. Siekdamos užtikrinti suderinamumą su Direktyvos 86/635/EEB reikalavimais, valstybės narės turėtų galėti nuspręsti informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimų netaikyti kredito įstaigoms, išvardytoms Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (21) 2 straipsnio 5 dalyje;

| (28) | tvarumo klausimų, apie kuriuos įmonės įpareigotos teikti informaciją, sąrašas turėtų būti kuo labiau suderintas su termino „tvarumo veiksniai“ apibrėžtimi, pateikta Reglamente (ES) 2019/2088, ir turėtų padėti užkirsti kelią informacijos, kuri yra reikalinga duomenų naudotojams, ir informacijos, kurią turi teikti įmonės, neatitikimams. Tas sąrašas taip pat turėtų atitikti naudotojų ir įmonių, kurie dažnai terminų „aplinkos klausimai“, „socialiniai klausimai“ ir „valdymo klausimai“ apibrėžtis vartoja trims pagrindiniams tvarumo klausimams kategorizuoti, poreikius. Vis dėlto, Reglamente (ES) 2019/2088 pateiktoje termino „tvarumo veiksnių“ apibrėžtyje valdymo klausimai nėra aiškiai įtraukti. Todėl Direktyvoje 2013/34/ES su pakeitimais, padarytais šia direktyva, pateikta termino „tvarumo klausimų“ apibrėžtis turėtų apimti aplinkos, socialines bei žmogaus teises ir valdymo veiksnius ir į ją turėtų būti įtraukta Reglamente (ES) 2019/2088 pateikta termino „tvarumo veiksnių“ apibrėžtis. Direktyvoje 2013/34/ES nustatyti informacijos teikimo reikalavimai neturėtų daryti poveikio nacionalinėms informacijos teikimo pareigoms; |
| --- | --- |

(28)

tvarumo klausimų, apie kuriuos įmonės įpareigotos teikti informaciją, sąrašas turėtų būti kuo labiau suderintas su termino „tvarumo veiksniai“ apibrėžtimi, pateikta Reglamente (ES) 2019/2088, ir turėtų padėti užkirsti kelią informacijos, kuri yra reikalinga duomenų naudotojams, ir informacijos, kurią turi teikti įmonės, neatitikimams. Tas sąrašas taip pat turėtų atitikti naudotojų ir įmonių, kurie dažnai terminų „aplinkos klausimai“, „socialiniai klausimai“ ir „valdymo klausimai“ apibrėžtis vartoja trims pagrindiniams tvarumo klausimams kategorizuoti, poreikius. Vis dėlto, Reglamente (ES) 2019/2088 pateiktoje termino „tvarumo veiksnių“ apibrėžtyje valdymo klausimai nėra aiškiai įtraukti. Todėl Direktyvoje 2013/34/ES su pakeitimais, padarytais šia direktyva, pateikta termino „tvarumo klausimų“ apibrėžtis turėtų apimti aplinkos, socialines bei žmogaus teises ir valdymo veiksnius ir į ją turėtų būti įtraukta Reglamente (ES) 2019/2088 pateikta termino „tvarumo veiksnių“ apibrėžtis. Direktyvoje 2013/34/ES nustatyti informacijos teikimo reikalavimai neturėtų daryti poveikio nacionalinėms informacijos teikimo pareigoms;

| (29) | Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalimi ir 29a straipsnio 1 dalimi įpareigojama ne tik teikti tiek informacijos, kiek tai reikalinga siekiant suprasti įmonės veiklos pokyčius, veiklos rezultatus ar būklę, bet ir teikti informaciją, reikalingą siekiant suprasti įmonės veiklos poveikį aplinkos, socialiniams ir darbuotojų klausimams, pagarbai žmogaus teisėms, kovai su korupcija ir kyšininkavimu. Todėl tuose straipsniuose reikalaujama, kad įmonės teiktų informaciją tiek apie įmonės veiklos poveikį žmonėms ir aplinkai, tiek apie tai, kokį poveikį tvarumo klausimai daro įmonei. Tai vadinama dvejopu požiūriu į reikšmingumą – iš vienos pusės atsižvelgiama į riziką įmonei, iš kitos – į įmonės poveikį. Atlikus įmonių atskaitomybės tinkamumo patikrą paaiškėjo, kad šie du požiūriai dažnai netinkamai suprantami ar taikomi. Todėl būtina paaiškinti, kad įmonės turėtų atskirai apsvarstyti kiekvieną požiūrį į reikšmingumą ir atskleisti informaciją, kuri yra reikšminga abiem požiūriais, bei informaciją, kuri yra reikšminga tik vienu požiūriu; |
| --- | --- |

(29)

Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalimi ir 29a straipsnio 1 dalimi įpareigojama ne tik teikti tiek informacijos, kiek tai reikalinga siekiant suprasti įmonės veiklos pokyčius, veiklos rezultatus ar būklę, bet ir teikti informaciją, reikalingą siekiant suprasti įmonės veiklos poveikį aplinkos, socialiniams ir darbuotojų klausimams, pagarbai žmogaus teisėms, kovai su korupcija ir kyšininkavimu. Todėl tuose straipsniuose reikalaujama, kad įmonės teiktų informaciją tiek apie įmonės veiklos poveikį žmonėms ir aplinkai, tiek apie tai, kokį poveikį tvarumo klausimai daro įmonei. Tai vadinama dvejopu požiūriu į reikšmingumą – iš vienos pusės atsižvelgiama į riziką įmonei, iš kitos – į įmonės poveikį. Atlikus įmonių atskaitomybės tinkamumo patikrą paaiškėjo, kad šie du požiūriai dažnai netinkamai suprantami ar taikomi. Todėl būtina paaiškinti, kad įmonės turėtų atskirai apsvarstyti kiekvieną požiūrį į reikšmingumą ir atskleisti informaciją, kuri yra reikšminga abiem požiūriais, bei informaciją, kuri yra reikšminga tik vienu požiūriu;

| (30) | Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalimi ir 29a straipsnio 1 dalimi įmonės įpareigojamos atskleisti informaciją apie penkias atskaitomybės sritis: verslo modelį, politiką, įskaitant įgyvendinamus išsamių patikrinimų procesus, taikant šių sričių politiką pasiektus rezultatus, riziką ir rizikos valdymą, su veikla susijusius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius. Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalyje nėra aiškių nuorodų į kitas atskaitomybės sritis, kurias informacijos naudotojai laiko aktualiomis ir iš kurių kai kurios sutampa su atskleidžiama informacija pagal tarptautines sistemas, įskaitant Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės rekomendacijas. Siekiant užtikrinti, kad įmonės pateiktų informaciją apie savo atsparumą rizikai, susijusiai su tvarumo klausimais, informacijos atskleidimo reikalavimai turėtų būti nurodyti pakankamai išsamiai. Todėl, be Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalimi ir 29a straipsnio 1 dalimi nustatytų atskaitomybės sričių, įmonės turėtų būti įpareigotos atskleisti informaciją apie savo verslo strategiją ir verslo modelio bei strategijos atsparumą rizikai, susijusiai su tvarumo klausimais. Jų taip pat turėtų būti reikalaujama atskleisti visus taikomus planus, kuriais jos galėtų užtikrinti, kad jų verslo modelis ir strategija būtų suderinami su perėjimu prie tvarios ekonomikos ir su tikslais apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 °C, laikantis Paryžiaus susitarimo, ir iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119, neviršijant šios nustatytos temperatūros arba ribojant jos viršijimą.
  Ypač svarbu, kad su klimatu susiję planai būtų grindžiami naujausiais moksliniais duomenimis, įskaitant Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitas ir Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais ataskaitas. Pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnį atskleista informacija apie kapitalo išlaidas arba veiklos sąnaudas, susijusias su taksonomiją atitinkančia veikla, kai tinkama, galėtų būti pasitelkiama su tokiais pertvarkos planais susijusiems finansiniams ir investicijų planams paremti. Be to, turėtų būti reikalaujama, kad įmonės atskleistų tai, ar ir kaip jų verslo modeliu ir strategija yra atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų interesus; visas įmonės galimybes, atsiradusias dėl tvarumo klausimų; verslo strategijos aspektų, kurie daro poveikį arba kuriems daro poveikį tvarumo klausimai, įgyvendinimą; visus įmonės užsibrėžtus tvarumo tikslus ir jų siekiant padarytą pažangą; valdybos ir vadovybės vaidmenį tvarumo klausimų atžvilgiu; pagrindinį faktinį ir galimą neigiamą poveikį, susijusį su įmonės veikla; tai, kaip įmonė nustatė teikiamą informaciją. Įpareigojus atskleisti informaciją apie tokius elementus kaip tikslai ir jų siekiant padaryta pažanga, atskiras reikalavimas atskleisti politikos rezultatus tampa nebereikalingas; |
| --- | --- |

(30)

Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalimi ir 29a straipsnio 1 dalimi įmonės įpareigojamos atskleisti informaciją apie penkias atskaitomybės sritis: verslo modelį, politiką, įskaitant įgyvendinamus išsamių patikrinimų procesus, taikant šių sričių politiką pasiektus rezultatus, riziką ir rizikos valdymą, su veikla susijusius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius. Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalyje nėra aiškių nuorodų į kitas atskaitomybės sritis, kurias informacijos naudotojai laiko aktualiomis ir iš kurių kai kurios sutampa su atskleidžiama informacija pagal tarptautines sistemas, įskaitant Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės rekomendacijas. Siekiant užtikrinti, kad įmonės pateiktų informaciją apie savo atsparumą rizikai, susijusiai su tvarumo klausimais, informacijos atskleidimo reikalavimai turėtų būti nurodyti pakankamai išsamiai. Todėl, be Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalimi ir 29a straipsnio 1 dalimi nustatytų atskaitomybės sričių, įmonės turėtų būti įpareigotos atskleisti informaciją apie savo verslo strategiją ir verslo modelio bei strategijos atsparumą rizikai, susijusiai su tvarumo klausimais. Jų taip pat turėtų būti reikalaujama atskleisti visus taikomus planus, kuriais jos galėtų užtikrinti, kad jų verslo modelis ir strategija būtų suderinami su perėjimu prie tvarios ekonomikos ir su tikslais apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 °C, laikantis Paryžiaus susitarimo, ir iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119, neviršijant šios nustatytos temperatūros arba ribojant jos viršijimą.

Ypač svarbu, kad su klimatu susiję planai būtų grindžiami naujausiais moksliniais duomenimis, įskaitant Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitas ir Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais ataskaitas. Pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnį atskleista informacija apie kapitalo išlaidas arba veiklos sąnaudas, susijusias su taksonomiją atitinkančia veikla, kai tinkama, galėtų būti pasitelkiama su tokiais pertvarkos planais susijusiems finansiniams ir investicijų planams paremti. Be to, turėtų būti reikalaujama, kad įmonės atskleistų tai, ar ir kaip jų verslo modeliu ir strategija yra atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų interesus; visas įmonės galimybes, atsiradusias dėl tvarumo klausimų; verslo strategijos aspektų, kurie daro poveikį arba kuriems daro poveikį tvarumo klausimai, įgyvendinimą; visus įmonės užsibrėžtus tvarumo tikslus ir jų siekiant padarytą pažangą; valdybos ir vadovybės vaidmenį tvarumo klausimų atžvilgiu; pagrindinį faktinį ir galimą neigiamą poveikį, susijusį su įmonės veikla; tai, kaip įmonė nustatė teikiamą informaciją. Įpareigojus atskleisti informaciją apie tokius elementus kaip tikslai ir jų siekiant padaryta pažanga, atskiras reikalavimas atskleisti politikos rezultatus tampa nebereikalingas;

| (31) | siekiant užtikrinti suderinamumą su tarptautiniais dokumentais, pavyzdžiui, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, kuriais įgyvendinama Jungtinių Tautų programa „Apsaugoti, gerbti ir padėti“ (toliau – JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai), EBPO rekomendacijomis daugiašalėms įmonėms ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacija dėl atsakingo verslo, išsamaus patikrinimo atskleidimo reikalavimai turėtų būti nurodyti išsamiau, nei dabar yra nurodyta Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalies b punkte ir 29a straipsnio 1 dalies b punkte. Išsamus patikrinimas – procesas, kurį vykdo įmonės, siekdamos nustatyti, stebėti, sušvelninti, ištaisyti arba nutraukti pagrindinį faktinį ir galimą neigiamą poveikį, susijusį su jų veikla, taip pat užkirsti tokiam poveikiui kelią; pagal šį procesą nustatoma, kaip įmonės į tą neigiamą poveikį reaguoja. Su įmonės veikla susijęs poveikis apima tiesiogiai įmonės daromą poveikį, poveikį, prie kurio įmonė prisideda, ir poveikį, kuris kitaip susietas su įmonės vertės grandine. Išsamaus patikrinimo procesas apima visą įmonės vertės grandinę, įskaitant jos veiklą, produktus ir paslaugas, verslo santykius ir tiekimo grandines. Remiantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, faktinis ar galimas neigiamas poveikis laikomas pagrindiniu poveikiu, kai jis prilygsta didžiausiam su įmonės veikla susijusiam poveikiui vertinant pagal šiuos aspektus: poveikio rimtumą žmonėms ar aplinkai; asmenų, kuriems padarytas ar gali būti padarytas poveikis, skaičių arba žalos aplinkai mastą; galimybę žalą ištaisyti, atkuriant aplinką ar grąžinant žmones į jų pradinę būklę; |
| --- | --- |

(31)

siekiant užtikrinti suderinamumą su tarptautiniais dokumentais, pavyzdžiui, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, kuriais įgyvendinama Jungtinių Tautų programa „Apsaugoti, gerbti ir padėti“ (toliau – JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai), EBPO rekomendacijomis daugiašalėms įmonėms ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacija dėl atsakingo verslo, išsamaus patikrinimo atskleidimo reikalavimai turėtų būti nurodyti išsamiau, nei dabar yra nurodyta Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalies b punkte ir 29a straipsnio 1 dalies b punkte. Išsamus patikrinimas – procesas, kurį vykdo įmonės, siekdamos nustatyti, stebėti, sušvelninti, ištaisyti arba nutraukti pagrindinį faktinį ir galimą neigiamą poveikį, susijusį su jų veikla, taip pat užkirsti tokiam poveikiui kelią; pagal šį procesą nustatoma, kaip įmonės į tą neigiamą poveikį reaguoja. Su įmonės veikla susijęs poveikis apima tiesiogiai įmonės daromą poveikį, poveikį, prie kurio įmonė prisideda, ir poveikį, kuris kitaip susietas su įmonės vertės grandine. Išsamaus patikrinimo procesas apima visą įmonės vertės grandinę, įskaitant jos veiklą, produktus ir paslaugas, verslo santykius ir tiekimo grandines. Remiantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, faktinis ar galimas neigiamas poveikis laikomas pagrindiniu poveikiu, kai jis prilygsta didžiausiam su įmonės veikla susijusiam poveikiui vertinant pagal šiuos aspektus: poveikio rimtumą žmonėms ar aplinkai; asmenų, kuriems padarytas ar gali būti padarytas poveikis, skaičių arba žalos aplinkai mastą; galimybę žalą ištaisyti, atkuriant aplinką ar grąžinant žmones į jų pradinę būklę;

| (32) | Direktyva 2013/34/ES nereikalaujama atskleisti informaciją apie nematerialiuosius išteklius, išskyrus balanse pripažintą nematerialųjį turtą. Plačiai pripažįstama, kad pateikiama nepakankamai informacijos apie nematerialųjį turtą ir kitus nematerialius veiksnius, įskaitant įmonės viduje sukurtus nematerialiuosius išteklius, ir tai trukdo tinkamai įvertinti įmonės veiklos pokyčius, veiklos rezultatus, būklę ir stebėti investicijas. Siekiant padėti investuotojams geriau suprasti gilėjantį atotrūkį tarp daugelio įmonių apskaitinės vertės ir rinkos vertės, stebimą daugelyje ekonomikos sektorių, reikėtų reikalauti, kad informaciją apie nematerialiuosius išteklius teiktų visos didžiosios įmonės ir visos įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones. Vis dėlto tam tikra informacija apie nematerialiuosius išteklius yra neatsiejama tvarumo klausimų dalis, todėl ji turėtų būti įtraukiama į teikiamą informaciją apie tvarumą. Pavyzdžiui, informacija apie darbuotojų įgūdžius, gebėjimus, patirtį, lojalumą įmonei ir motyvaciją tobulinti procesus, prekes ir paslaugas yra informacija apie tvarumą socialiniais klausimais, kuri taip pat galėtų būti laikoma informacija apie nematerialiuosius išteklius. Be to, informacija apie įmonės ir jos suinteresuotųjų subjektų, įskaitant klientus, tiekėjus ir bendruomenes, kuriems įmonės veikla daro poveikį, santykių kokybę yra informacija apie tvarumą, reikšminga socialiniams ar valdymo klausimams, kuri taip pat galėtų būti laikoma informacija apie nematerialiuosius išteklius. Iš šių pavyzdžių matyti, kad kai kuriais atvejais informacijos apie nematerialiuosius išteklius neįmanoma atskirti nuo informacijos apie tvarumo klausimus; |
| --- | --- |

(32)

Direktyva 2013/34/ES nereikalaujama atskleisti informaciją apie nematerialiuosius išteklius, išskyrus balanse pripažintą nematerialųjį turtą. Plačiai pripažįstama, kad pateikiama nepakankamai informacijos apie nematerialųjį turtą ir kitus nematerialius veiksnius, įskaitant įmonės viduje sukurtus nematerialiuosius išteklius, ir tai trukdo tinkamai įvertinti įmonės veiklos pokyčius, veiklos rezultatus, būklę ir stebėti investicijas. Siekiant padėti investuotojams geriau suprasti gilėjantį atotrūkį tarp daugelio įmonių apskaitinės vertės ir rinkos vertės, stebimą daugelyje ekonomikos sektorių, reikėtų reikalauti, kad informaciją apie nematerialiuosius išteklius teiktų visos didžiosios įmonės ir visos įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, išskyrus labai mažas įmones. Vis dėlto tam tikra informacija apie nematerialiuosius išteklius yra neatsiejama tvarumo klausimų dalis, todėl ji turėtų būti įtraukiama į teikiamą informaciją apie tvarumą. Pavyzdžiui, informacija apie darbuotojų įgūdžius, gebėjimus, patirtį, lojalumą įmonei ir motyvaciją tobulinti procesus, prekes ir paslaugas yra informacija apie tvarumą socialiniais klausimais, kuri taip pat galėtų būti laikoma informacija apie nematerialiuosius išteklius. Be to, informacija apie įmonės ir jos suinteresuotųjų subjektų, įskaitant klientus, tiekėjus ir bendruomenes, kuriems įmonės veikla daro poveikį, santykių kokybę yra informacija apie tvarumą, reikšminga socialiniams ar valdymo klausimams, kuri taip pat galėtų būti laikoma informacija apie nematerialiuosius išteklius. Iš šių pavyzdžių matyti, kad kai kuriais atvejais informacijos apie nematerialiuosius išteklius neįmanoma atskirti nuo informacijos apie tvarumo klausimus;

| (33) | Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalyje ir 29a straipsnio 1 dalyje nenurodoma, ar teiktina informacija turi būti orientuota į ateitį, ar susijusi su ankstesnės veiklos rezultatais. Šiuo metu trūksta į ateitį orientuotos atskleidžiamos informacijos, kurią informacijos apie tvarumą naudotojai ypač vertina. Todėl Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsniuose reikėtų nurodyti, kad teikiama informacija apie tvarumą turi apimti tiek į ateitį orientuotą, tiek retrospektyvią informaciją, taip pat tiek kokybinę, tiek kiekybinę informaciją. Kai tinkama, informacija turėtų būti grindžiama įtikinamais moksliniais įrodymais. Informacija taip pat turėtų būti suderinta, palyginama ir, kai tinkama, grindžiama vienodais rodikliais, kartu sudarant galimybę teikti atskiroms įmonėms būdingą informaciją, nekeliant pavojaus įmonės komercinei padėčiai. Be to, turėtų būti teikiama informacija apie trumpąjį, vidutinės trukmės ir ilgąjį laikotarpius, taip pat apie visą įmonės vertės grandinę, įskaitant jos veiklą, produktus ir paslaugas, verslo santykius ir, jei aktualu, tiekimo grandinę. Informacija apie visą įmonės vertės grandinę apimtų informaciją, susijusią su jos vertės grandine Sąjungoje, ir informaciją, apimančią trečiąsias šalis, jeigu įmonės vertės grandinė yra ir už Sąjungos ribų. Pagal šią iš dalies keičiančią direktyvą valstybių narių priimtų teisės aktų pirmuosius trejus taikymo metus, jei nebus visos būtinos informacijos apie vertės grandinę, įmonė turėtų paaiškinti, kokių pastangų įdėta siekiant gauti informaciją apie savo vertės grandinę, priežastis, dėl kurių tos informacijos nebuvo galima gauti, ir įmonės planus, kaip tokią informaciją bus galima gauti ateityje; |
| --- | --- |

(33)

Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalyje ir 29a straipsnio 1 dalyje nenurodoma, ar teiktina informacija turi būti orientuota į ateitį, ar susijusi su ankstesnės veiklos rezultatais. Šiuo metu trūksta į ateitį orientuotos atskleidžiamos informacijos, kurią informacijos apie tvarumą naudotojai ypač vertina. Todėl Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsniuose reikėtų nurodyti, kad teikiama informacija apie tvarumą turi apimti tiek į ateitį orientuotą, tiek retrospektyvią informaciją, taip pat tiek kokybinę, tiek kiekybinę informaciją. Kai tinkama, informacija turėtų būti grindžiama įtikinamais moksliniais įrodymais. Informacija taip pat turėtų būti suderinta, palyginama ir, kai tinkama, grindžiama vienodais rodikliais, kartu sudarant galimybę teikti atskiroms įmonėms būdingą informaciją, nekeliant pavojaus įmonės komercinei padėčiai. Be to, turėtų būti teikiama informacija apie trumpąjį, vidutinės trukmės ir ilgąjį laikotarpius, taip pat apie visą įmonės vertės grandinę, įskaitant jos veiklą, produktus ir paslaugas, verslo santykius ir, jei aktualu, tiekimo grandinę. Informacija apie visą įmonės vertės grandinę apimtų informaciją, susijusią su jos vertės grandine Sąjungoje, ir informaciją, apimančią trečiąsias šalis, jeigu įmonės vertės grandinė yra ir už Sąjungos ribų. Pagal šią iš dalies keičiančią direktyvą valstybių narių priimtų teisės aktų pirmuosius trejus taikymo metus, jei nebus visos būtinos informacijos apie vertės grandinę, įmonė turėtų paaiškinti, kokių pastangų įdėta siekiant gauti informaciją apie savo vertės grandinę, priežastis, dėl kurių tos informacijos nebuvo galima gauti, ir įmonės planus, kaip tokią informaciją bus galima gauti ateityje;

| (34) | šia iš dalies keičiančia direktyva nesiekiama nustatyti reikalavimo, kad įmonės atskleistų informaciją apie intelektinį kapitalą, intelektinę nuosavybę, praktinę patirtį arba inovacijų rezultatus, kurie būtų laikomi komercinėmis paslaptimis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/943 (22). Todėl šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatyti informacijos teikimo reikalavimai neturėtų daryti poveikio Direktyvai (ES) 2016/943; |
| --- | --- |

(34)

šia iš dalies keičiančia direktyva nesiekiama nustatyti reikalavimo, kad įmonės atskleistų informaciją apie intelektinį kapitalą, intelektinę nuosavybę, praktinę patirtį arba inovacijų rezultatus, kurie būtų laikomi komercinėmis paslaptimis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/943 (22). Todėl šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatyti informacijos teikimo reikalavimai neturėtų daryti poveikio Direktyvai (ES) 2016/943;

| (35) | Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalimi ir 29a straipsnio 1 dalimi įmonės įpareigojamos į savo teikiamą nefinansinę informaciją įtraukti nuorodas į metinėse finansinėse ataskaitose nurodytas sumas ir jas papildomai paaiškinti. Tačiau šiais straipsniais įmonės nėra įpareigojamos pateikti nuorodas į kitą informaciją vadovybės pranešime ar papildomai tą informaciją paaiškinti. Todėl šiuo metu teikiama nefinansinė informacija ir likusi informacija, atskleista vadovybės pranešime, nėra suderinta. Šiuo klausimu būtina nustatyti aiškius reikalavimus; |
| --- | --- |

(35)

Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalimi ir 29a straipsnio 1 dalimi įmonės įpareigojamos į savo teikiamą nefinansinę informaciją įtraukti nuorodas į metinėse finansinėse ataskaitose nurodytas sumas ir jas papildomai paaiškinti. Tačiau šiais straipsniais įmonės nėra įpareigojamos pateikti nuorodas į kitą informaciją vadovybės pranešime ar papildomai tą informaciją paaiškinti. Todėl šiuo metu teikiama nefinansinė informacija ir likusi informacija, atskleista vadovybės pranešime, nėra suderinta. Šiuo klausimu būtina nustatyti aiškius reikalavimus;

| (36) | Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalimi ir 29a straipsnio 1 dalimi įmonės įpareigojamos aiškiai ir pagrįstai paaiškinti, kodėl jos nesilaiko politikos vienu ar kitu tuose straipsniuose išvardytu klausimu, jei jos tos politikos nesilaiko. Skirtinga tvarka, taikoma atskleidžiamai informacijai apie galimą įmonės politiką ir kitoms šiuose straipsniuose nurodytoms atskaitomybės sritims, sukėlė sumaištį informaciją teikiančių įmonių gretose ir nepaskatino gerinti teikiamos informacijos kokybės. Todėl nebėra poreikio toje direktyvoje palikti tokią skirtingą tvarką, taikomą politikos sritims. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nustatyta, kurią informaciją reikia atskleisti apie kiekvieną iš atskaitomybės sričių, nurodytų Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsniuose su pakeitimais, padarytas šia iš dalies keičiančia direktyva; |
| --- | --- |

(36)

Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalimi ir 29a straipsnio 1 dalimi įmonės įpareigojamos aiškiai ir pagrįstai paaiškinti, kodėl jos nesilaiko politikos vienu ar kitu tuose straipsniuose išvardytu klausimu, jei jos tos politikos nesilaiko. Skirtinga tvarka, taikoma atskleidžiamai informacijai apie galimą įmonės politiką ir kitoms šiuose straipsniuose nurodytoms atskaitomybės sritims, sukėlė sumaištį informaciją teikiančių įmonių gretose ir nepaskatino gerinti teikiamos informacijos kokybės. Todėl nebėra poreikio toje direktyvoje palikti tokią skirtingą tvarką, taikomą politikos sritims. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nustatyta, kurią informaciją reikia atskleisti apie kiekvieną iš atskaitomybės sričių, nurodytų Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsniuose su pakeitimais, padarytas šia iš dalies keičiančia direktyva;

| (37) | į Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalies ir 29a straipsnio 1 dalies taikymo sritį patenkančios įmonės gali kliautis nacionalinėmis, Sąjungos ar tarptautinėmis atskaitomybės sistemomis ir joms tereikia nurodyti, kuriomis sistemomis kliovėsi. Tačiau Direktyva 2013/34/ES įmonės nėra įpareigotos naudotis bendra atskaitomybės sistema ar standartu ir joms nedraudžiama nuspręsti nesinaudoti jokia atskaitomybės sistema ar standartais. Kaip įpareigota pagal Direktyvos 2014/95/ES 2 straipsnį, 2017 m. liepos 5 d. Komisija priėmė komunikatą „Nefinansinių ataskaitų teikimo gairės (nefinansinės informacijos teikimo metodika)“ (toliau – Gairės dėl nefinansinės informacijos teikimo), kuriame pateikiamos neprivalomos gairės įmonėms, patenkančioms į tos direktyvos taikymo sritį.

  2019 m. birželio 17 d. Komisija priėmė Gaires dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo, kuriose pateikiamos papildomos gairės, specialiai skirtos su klimatu susijusios informacijos teikimui. Į tas Gaires dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo įtrauktos Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės rekomendacijos. Iš turimų įrodymų matyti, kad Gairės dėl nefinansinės informacijos teikimo nepadarė reikšmingo poveikio įmonių, patenkančių į Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsnių taikymo sritį, teikiamos nefinansinės informacijos kokybei. Savanoriškas rekomendacijų pobūdis reiškia, kad įmonės gali pačios nuspręsti, ar jas taikyti, ar ne. Todėl vien gairėmis užtikrinti skirtingų įmonių teikiamos informacijos palyginamumo arba tos informacijos naudotojams aktualios informacijos atskleidimo neįmanoma. Todėl, siekiant užtikrinti, kad informacija būtų palyginama ir būtų teikiama visa aktuali informacija, reikalingi privalomi bendri atskaitomybės standartai. Į standartus turėtų būti įtraukta visa tos informacijos naudotojams reikšminga informacija, remiantis dvejopu požiūriu į reikšmingumą. Bendri atskaitomybės standartai taip pat reikalingi ir siekiant sudaryti sąlygas teikiamos informacijos apie tvarumą auditui ir skaitmeninimui bei palengvinti jų priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą.
  Rengiant privalomus bendrus informacijos apie tvarumą teikimo standartus būtina sudaryti sąlygas, kuriomis informacija apie tvarumą įgytų statusą, panašų į finansinės informacijos statusą. Deleguotaisiais aktais priėmus informacijos apie tvarumą teikimo standartus būtų užtikrintas darnus informacijos apie tvarumą teikimas visoje Sąjungoje. Taigi Direktyvos 2013/34/ES informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimus atitiktų įmonė, teikianti informaciją pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Nustatant tokius standartus labai svarbu kuo tinkamiau atsižvelgti į pagrindinius visame pasaulyje taikomus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, kartu nemažinant šios iš dalies keičiančios direktyvos ir pagal ją priimtų deleguotųjų aktų užmojo; |
| --- | --- |

(37)

į Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 1 dalies ir 29a straipsnio 1 dalies taikymo sritį patenkančios įmonės gali kliautis nacionalinėmis, Sąjungos ar tarptautinėmis atskaitomybės sistemomis ir joms tereikia nurodyti, kuriomis sistemomis kliovėsi. Tačiau Direktyva 2013/34/ES įmonės nėra įpareigotos naudotis bendra atskaitomybės sistema ar standartu ir joms nedraudžiama nuspręsti nesinaudoti jokia atskaitomybės sistema ar standartais. Kaip įpareigota pagal Direktyvos 2014/95/ES 2 straipsnį, 2017 m. liepos 5 d. Komisija priėmė komunikatą „Nefinansinių ataskaitų teikimo gairės (nefinansinės informacijos teikimo metodika)“ (toliau – Gairės dėl nefinansinės informacijos teikimo), kuriame pateikiamos neprivalomos gairės įmonėms, patenkančioms į tos direktyvos taikymo sritį.

2019 m. birželio 17 d. Komisija priėmė Gaires dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo, kuriose pateikiamos papildomos gairės, specialiai skirtos su klimatu susijusios informacijos teikimui. Į tas Gaires dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo įtrauktos Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės rekomendacijos. Iš turimų įrodymų matyti, kad Gairės dėl nefinansinės informacijos teikimo nepadarė reikšmingo poveikio įmonių, patenkančių į Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsnių taikymo sritį, teikiamos nefinansinės informacijos kokybei. Savanoriškas rekomendacijų pobūdis reiškia, kad įmonės gali pačios nuspręsti, ar jas taikyti, ar ne. Todėl vien gairėmis užtikrinti skirtingų įmonių teikiamos informacijos palyginamumo arba tos informacijos naudotojams aktualios informacijos atskleidimo neįmanoma. Todėl, siekiant užtikrinti, kad informacija būtų palyginama ir būtų teikiama visa aktuali informacija, reikalingi privalomi bendri atskaitomybės standartai. Į standartus turėtų būti įtraukta visa tos informacijos naudotojams reikšminga informacija, remiantis dvejopu požiūriu į reikšmingumą. Bendri atskaitomybės standartai taip pat reikalingi ir siekiant sudaryti sąlygas teikiamos informacijos apie tvarumą auditui ir skaitmeninimui bei palengvinti jų priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą.

Rengiant privalomus bendrus informacijos apie tvarumą teikimo standartus būtina sudaryti sąlygas, kuriomis informacija apie tvarumą įgytų statusą, panašų į finansinės informacijos statusą. Deleguotaisiais aktais priėmus informacijos apie tvarumą teikimo standartus būtų užtikrintas darnus informacijos apie tvarumą teikimas visoje Sąjungoje. Taigi Direktyvos 2013/34/ES informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimus atitiktų įmonė, teikianti informaciją pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Nustatant tokius standartus labai svarbu kuo tinkamiau atsižvelgti į pagrindinius visame pasaulyje taikomus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, kartu nemažinant šios iš dalies keičiančios direktyvos ir pagal ją priimtų deleguotųjų aktų užmojo;

| (38) | Sąjungos poreikio gauti teikiamą informaciją apie tvarumą savaime netenkina joks galiojantis standartas ar sistema. Informacija, teiktina pagal Direktyvą 2013/34/ES, turi susidėti iš kiekvienu požiūriu reikšmingos informacijos, apimti visus tvarumo klausimus ir būti suderinta, kai aktualu, su kitomis pareigomis teikti informaciją apie tvarumą pagal Sąjungos teisę, įskaitant reglamentuose (ES) 2019/2088 ir (ES) 2020/852 nustatytas pareigas. Be to, Sąjungos įmonėms taikomi privalomi informacijos apie tvarumą teikimo standartai turėtų atitikti Žaliuoju kursu užsibrėžtų tikslų mastą ir Sąjungos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą, taip pat tarpinius tikslus pagal Reglamentą (ES) 2021/1119. Todėl būtina suteikti Komisijai įgaliojimus priimti Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartus, sudaryti sąlygas juos skubiai priimti ir užtikrinti, kad tų informacijos apie tvarumą teikimo standartų turinys derėtų su Sąjungos poreikiais; |
| --- | --- |

(38)

Sąjungos poreikio gauti teikiamą informaciją apie tvarumą savaime netenkina joks galiojantis standartas ar sistema. Informacija, teiktina pagal Direktyvą 2013/34/ES, turi susidėti iš kiekvienu požiūriu reikšmingos informacijos, apimti visus tvarumo klausimus ir būti suderinta, kai aktualu, su kitomis pareigomis teikti informaciją apie tvarumą pagal Sąjungos teisę, įskaitant reglamentuose (ES) 2019/2088 ir (ES) 2020/852 nustatytas pareigas. Be to, Sąjungos įmonėms taikomi privalomi informacijos apie tvarumą teikimo standartai turėtų atitikti Žaliuoju kursu užsibrėžtų tikslų mastą ir Sąjungos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą, taip pat tarpinius tikslus pagal Reglamentą (ES) 2021/1119. Todėl būtina suteikti Komisijai įgaliojimus priimti Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartus, sudaryti sąlygas juos skubiai priimti ir užtikrinti, kad tų informacijos apie tvarumą teikimo standartų turinys derėtų su Sąjungos poreikiais;

| (39) | Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (EFRAG) yra pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno asociacija, kuri tarnauja viešajam interesui konsultuodama Komisiją tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų patvirtinimo klausimu. EFRAG yra įtvirtinusi savo, kaip Europos įmonių atskaitomybės kompetencijos centro, reputaciją ir turi puikių galimybių skatinti Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartų ir tarptautinių iniciatyvų, kuriomis siekiama parengti visame pasaulyje nuosekliai taikomus standartus, koordinavimą. 2021 m. kovo mėn. EFRAG suburta įvairių suinteresuotųjų subjektų darbo grupė paskelbė rekomendacijas dėl galimo Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartų rengimo. Tose rekomendacijose pateikiami pasiūlymai parengti nuoseklius ir išsamius informacijos apie tvarumą teikimo standartus, apimančius visus tvarumo klausimus remiantis dvejopu požiūriu į reikšmingumą. Jose taip pat pateikiamas išsamus tokių standartų rengimo planas ir pasiūlymai stiprinti pasaulinių ir Sąjungos standartų nustatymo iniciatyvų vykdytojų abipusį bendradarbiavimą. 2021 m. kovo mėn. EFRAG valdybos pirmininkas paskelbė rekomendacijas dėl galimų EFRAG valdymo pakeitimų, kurių prireiktų, jei šios grupės būtų paprašyta parengti technines rekomendacijas dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų. EFRAG valdybos pirmininko rekomendacijos apima naujo informacijos apie tvarumą teikimo ramsčio sukūrimą EFRAG, kartu reikšmingai nekeičiant esamo finansinės atskaitomybės ramsčio. 2022 m. kovo mėn. EFRAG generalinė asamblėja paskyrė naujai įsteigtos EFRAG informacijos apie tvarumą teikimo valdybos narius. Priimdama informacijos apie tvarumą teikimo standartus, Komisija turėtų atsižvelgti į EFRAG parengsimas technines rekomendacijas.
  Siekiant užtikrinti aukštos kokybės standartus, kuriais būtų prisidedama prie Europos visuomenės gerovės ir tenkinami įmonių ir teikiamos informacijos naudotojų poreikiai, EFRAG turėtų turėti pakankamą viešąjį finansavimą, kad užtikrintų savo nepriklausomumą. Jos techninės rekomendacijos turėtų būti rengiamos laikantis tinkamo proceso, viešosios priežiūros ir skaidrumo principų, remiantis atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant įmones, investuotojus, pilietinės visuomenės organizacijas ir profesines sąjungas, ekspertinėmis žiniomis ir užtikrinant subalansuotą atstovavimą jiems, be to, kartu turėtų būti pateikiamos sąnaudų ir naudos analizės. Dalyvavimas EFRAG darbe techniniu lygmeniu turėtų priklausyti nuo ekspertinių žinių informacijos apie tvarumą teikimo srityje ir neturėtų priklausyti nuo jokio finansinio įnašo, nedarant poveikio viešojo sektoriaus įstaigų ir nacionalinių standartus nustatančių organizacijų dalyvavimui tame darbe. Turėtų būti užtikrintas skaidrus procesas siekiant išvengti interesų konfliktų. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartuose būtų atsižvelgta į valstybių narių nuomones, prieš priimdama tuos standartus Komisija dėl EFRAG techninių rekomendacijų turėtų konsultuotis su valstybių narių ekspertų grupe tvarių finansų klausimais, nurodyta Reglamente (ES) 2020/852 (toliau – Valstybių narių ekspertų grupe tvarių finansų klausimais), ir Apskaitos reguliavimo komitetu, nurodytu Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1606/2002 (23) (toliau – Apskaitos reguliavimo komitetas).
  Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA), Europos bankininkystės institucija (EBI) ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA) dalyvauja rengiant techninius reguliavimo standartus pagal Reglamentą (ES) 2019/2088 ir tie standartai turi būti suderinti su informacijos apie tvarumą teikimo standartais. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1095/2010 (24) ESMA taip pat prisideda skatinant priežiūros konvergenciją užtikrinant, kad įmonės teiktų informaciją, kiek tai susiję su emitentais, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje ir kurie bus įpareigoti teikti informaciją pagal tuos informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Todėl ESMA, EBI ir EIOPA turėtų būti įpareigotos pateikti nuomonę dėl EFRAG techninių rekomendacijų. Tokios nuomonės turėtų būti pateiktos per du mėnesius nuo Komisijos prašymo gavimo dienos. Be to, siekdama užtikrinti, kad informacijos apie tvarumą teikimo standartai derėtų su atitinkama Sąjungos politika ir teisės aktais, Komisija turėtų konsultuotis su Europos aplinkos agentūra, Europos pagrindinių teisių agentūra, ECB, Europos audito priežiūros įstaigų komitetu ir Tvaraus finansavimo platforma. Jei kuris nors iš tų subjektų nuspręstų pateikti nuomonę, jis tai turėtų padaryti per du mėnesius nuo konsultacijų su Komisija dienos; |
| --- | --- |

(39)

Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (EFRAG) yra pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno asociacija, kuri tarnauja viešajam interesui konsultuodama Komisiją tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų patvirtinimo klausimu. EFRAG yra įtvirtinusi savo, kaip Europos įmonių atskaitomybės kompetencijos centro, reputaciją ir turi puikių galimybių skatinti Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartų ir tarptautinių iniciatyvų, kuriomis siekiama parengti visame pasaulyje nuosekliai taikomus standartus, koordinavimą. 2021 m. kovo mėn. EFRAG suburta įvairių suinteresuotųjų subjektų darbo grupė paskelbė rekomendacijas dėl galimo Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartų rengimo. Tose rekomendacijose pateikiami pasiūlymai parengti nuoseklius ir išsamius informacijos apie tvarumą teikimo standartus, apimančius visus tvarumo klausimus remiantis dvejopu požiūriu į reikšmingumą. Jose taip pat pateikiamas išsamus tokių standartų rengimo planas ir pasiūlymai stiprinti pasaulinių ir Sąjungos standartų nustatymo iniciatyvų vykdytojų abipusį bendradarbiavimą. 2021 m. kovo mėn. EFRAG valdybos pirmininkas paskelbė rekomendacijas dėl galimų EFRAG valdymo pakeitimų, kurių prireiktų, jei šios grupės būtų paprašyta parengti technines rekomendacijas dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų. EFRAG valdybos pirmininko rekomendacijos apima naujo informacijos apie tvarumą teikimo ramsčio sukūrimą EFRAG, kartu reikšmingai nekeičiant esamo finansinės atskaitomybės ramsčio. 2022 m. kovo mėn. EFRAG generalinė asamblėja paskyrė naujai įsteigtos EFRAG informacijos apie tvarumą teikimo valdybos narius. Priimdama informacijos apie tvarumą teikimo standartus, Komisija turėtų atsižvelgti į EFRAG parengsimas technines rekomendacijas.

Siekiant užtikrinti aukštos kokybės standartus, kuriais būtų prisidedama prie Europos visuomenės gerovės ir tenkinami įmonių ir teikiamos informacijos naudotojų poreikiai, EFRAG turėtų turėti pakankamą viešąjį finansavimą, kad užtikrintų savo nepriklausomumą. Jos techninės rekomendacijos turėtų būti rengiamos laikantis tinkamo proceso, viešosios priežiūros ir skaidrumo principų, remiantis atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant įmones, investuotojus, pilietinės visuomenės organizacijas ir profesines sąjungas, ekspertinėmis žiniomis ir užtikrinant subalansuotą atstovavimą jiems, be to, kartu turėtų būti pateikiamos sąnaudų ir naudos analizės. Dalyvavimas EFRAG darbe techniniu lygmeniu turėtų priklausyti nuo ekspertinių žinių informacijos apie tvarumą teikimo srityje ir neturėtų priklausyti nuo jokio finansinio įnašo, nedarant poveikio viešojo sektoriaus įstaigų ir nacionalinių standartus nustatančių organizacijų dalyvavimui tame darbe. Turėtų būti užtikrintas skaidrus procesas siekiant išvengti interesų konfliktų. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartuose būtų atsižvelgta į valstybių narių nuomones, prieš priimdama tuos standartus Komisija dėl EFRAG techninių rekomendacijų turėtų konsultuotis su valstybių narių ekspertų grupe tvarių finansų klausimais, nurodyta Reglamente (ES) 2020/852 (toliau – Valstybių narių ekspertų grupe tvarių finansų klausimais), ir Apskaitos reguliavimo komitetu, nurodytu Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1606/2002 (23) (toliau – Apskaitos reguliavimo komitetas).

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA), Europos bankininkystės institucija (EBI) ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA) dalyvauja rengiant techninius reguliavimo standartus pagal Reglamentą (ES) 2019/2088 ir tie standartai turi būti suderinti su informacijos apie tvarumą teikimo standartais. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1095/2010 (24) ESMA taip pat prisideda skatinant priežiūros konvergenciją užtikrinant, kad įmonės teiktų informaciją, kiek tai susiję su emitentais, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje ir kurie bus įpareigoti teikti informaciją pagal tuos informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Todėl ESMA, EBI ir EIOPA turėtų būti įpareigotos pateikti nuomonę dėl EFRAG techninių rekomendacijų. Tokios nuomonės turėtų būti pateiktos per du mėnesius nuo Komisijos prašymo gavimo dienos. Be to, siekdama užtikrinti, kad informacijos apie tvarumą teikimo standartai derėtų su atitinkama Sąjungos politika ir teisės aktais, Komisija turėtų konsultuotis su Europos aplinkos agentūra, Europos pagrindinių teisių agentūra, ECB, Europos audito priežiūros įstaigų komitetu ir Tvaraus finansavimo platforma. Jei kuris nors iš tų subjektų nuspręstų pateikti nuomonę, jis tai turėtų padaryti per du mėnesius nuo konsultacijų su Komisija dienos;

| (40) | siekiant skatinti demokratinę kontrolę, užtikrinti geresnį tikrinimą ir didesnį skaidrumą, dėl EFRAG darbo programos, kiek tai susiję su informacijos apie tvarumą teikimo standartų rengimu, Komisija turėtų bent kartą per metus konsultuotis su Europos Parlamentu ir bendrai konsultuotis su Valstybių narių ekspertų grupe tvarių finansų klausimais ir Apskaitos reguliavimo komitetu; |
| --- | --- |

(40)

siekiant skatinti demokratinę kontrolę, užtikrinti geresnį tikrinimą ir didesnį skaidrumą, dėl EFRAG darbo programos, kiek tai susiję su informacijos apie tvarumą teikimo standartų rengimu, Komisija turėtų bent kartą per metus konsultuotis su Europos Parlamentu ir bendrai konsultuotis su Valstybių narių ekspertų grupe tvarių finansų klausimais ir Apskaitos reguliavimo komitetu;

| (41) | informacijos apie tvarumą teikimo standartai turėtų derėti su kitais Sąjungos teisės aktais. Šie standartai visų pirma turėtų būti suderinti su Reglamente (ES) 2019/2088 nustatytais informacijos atskleidimo reikalavimais, juose turėtų būti atsižvelgiama į pagrindinius rodiklius bei metodikas, nustatytus įvairiuose deleguotuosiuose aktuose, priimtuose pagal Reglamentą (ES) 2020/852, jie turėtų būti suderinti su lyginamųjų indeksų administratoriams pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1011 (25) taikomais informacijos atskleidimo reikalavimais, ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų sudarymo minimaliaisiais standartais ir su EBI atliktu darbu įgyvendinant Reglamento (ES) Nr. 575/2013 III ramsčio informacijos atskleidimo reikalavimus.
  Šiuose standartuose turėtų būti atsižvelgiama į Sąjungos aplinkos teisę, be kita ko, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 (26) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (27), Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES (28) ir jos priedus bei jų atnaujinimus. Be to reikėtų atsižvelgti į kitą atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES (29), ir kitus Sąjungos teisėje nustatytus reikalavimus įmonėms, kiek tai susiję su direktorių pareigomis ir išsamiu patikrinimu; |
| --- | --- |

(41)

informacijos apie tvarumą teikimo standartai turėtų derėti su kitais Sąjungos teisės aktais. Šie standartai visų pirma turėtų būti suderinti su Reglamente (ES) 2019/2088 nustatytais informacijos atskleidimo reikalavimais, juose turėtų būti atsižvelgiama į pagrindinius rodiklius bei metodikas, nustatytus įvairiuose deleguotuosiuose aktuose, priimtuose pagal Reglamentą (ES) 2020/852, jie turėtų būti suderinti su lyginamųjų indeksų administratoriams pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1011 (25) taikomais informacijos atskleidimo reikalavimais, ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų sudarymo minimaliaisiais standartais ir su EBI atliktu darbu įgyvendinant Reglamento (ES) Nr. 575/2013 III ramsčio informacijos atskleidimo reikalavimus.

Šiuose standartuose turėtų būti atsižvelgiama į Sąjungos aplinkos teisę, be kita ko, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 (26) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (27), Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES (28) ir jos priedus bei jų atnaujinimus. Be to reikėtų atsižvelgti į kitą atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES (29), ir kitus Sąjungos teisėje nustatytus reikalavimus įmonėms, kiek tai susiję su direktorių pareigomis ir išsamiu patikrinimu;

| (42) | informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti atsižvelgiama į Komisijos nefinansinių ataskaitų teikimo gaires ir Gaires dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo. Juose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į kitus Direktyvoje 2013/34/ES nustatytus atskaitomybės reikalavimus, kurie nėra tiesiogiai susiję su tvarumu, tam, kad teikiamos informacijos naudotojai geriau suprastų įmonės veiklos pokyčius, veiklos rezultatus, būklę ir poveikį, taip kuo labiau sustiprinant informacijos apie tvarumą ir kitos informacijos, teikiamos pagal Direktyvą 2013/34/ES, sąsajas; |
| --- | --- |

(42)

informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti atsižvelgiama į Komisijos nefinansinių ataskaitų teikimo gaires ir Gaires dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo. Juose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į kitus Direktyvoje 2013/34/ES nustatytus atskaitomybės reikalavimus, kurie nėra tiesiogiai susiję su tvarumu, tam, kad teikiamos informacijos naudotojai geriau suprastų įmonės veiklos pokyčius, veiklos rezultatus, būklę ir poveikį, taip kuo labiau sustiprinant informacijos apie tvarumą ir kitos informacijos, teikiamos pagal Direktyvą 2013/34/ES, sąsajas;

| (43) | informacijos apie tvarumą teikimo standartai turėtų būti proporcingi ir neturėtų užkrauti nereikalingos administracinės naštos įmonėms, kurios privalės juos taikyti. Siekiant, kad įmonių, kurios jau teikia informaciją apie tvarumą, veikla būtų kuo mažiau sutrikdyta, informacijos apie tvarumą teikimo standartuose prireikus turėtų būti atsižvelgiama į galiojančius informacijos apie tvarumą teikimo ir apskaitos standartus bei sistemas. Tokie galiojantys standartai ir sistemos yra Pasaulinės atsiskaitymo iniciatyvos, Tvarumo apskaitos standartų valdybos, Tarptautinės integruotų ataskaitų teikimo tarybos, Tarptautinių apskaitos standartų valdybos, Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės, Duomenų apie anglies dioksidą atskleidimo standartų valdybos ir CDP, anksčiau žinomo kaip Duomenų apie anglies dioksidą atskleidimo projekto, standartai.
  Sąjungos standartuose turėtų būti atsižvelgiama į visus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, parengtus remiant Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondui. Siekiant išvengti nereikalingo reguliavimo susiskaidymo, kuris galėtų turėti neigiamų padarinių pasauliniu mastu veikiančioms įmonėms, Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartais turėtų būti prisidedama prie informacijos apie tvarumą teikimo standartų konvergencijos pasauliniu lygmeniu, remiant Tarptautinių tvarumo standartų valdybos (ISSB) darbą. Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartai, integruodami pasaulinių bazinių standartų, kuriuos turi parengti ISSB, turinį tiek, kiek tų bazinių standartų turinys atitinka Sąjungos teisinę sistemą ir Žaliojo kurso tikslus, turėtų sumažinti riziką, kad pasauliniu mastu veikiančioms įmonėms bus taikomi nenuoseklūs atskaitomybės reikalavimai; |
| --- | --- |

(43)

informacijos apie tvarumą teikimo standartai turėtų būti proporcingi ir neturėtų užkrauti nereikalingos administracinės naštos įmonėms, kurios privalės juos taikyti. Siekiant, kad įmonių, kurios jau teikia informaciją apie tvarumą, veikla būtų kuo mažiau sutrikdyta, informacijos apie tvarumą teikimo standartuose prireikus turėtų būti atsižvelgiama į galiojančius informacijos apie tvarumą teikimo ir apskaitos standartus bei sistemas. Tokie galiojantys standartai ir sistemos yra Pasaulinės atsiskaitymo iniciatyvos, Tvarumo apskaitos standartų valdybos, Tarptautinės integruotų ataskaitų teikimo tarybos, Tarptautinių apskaitos standartų valdybos, Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės, Duomenų apie anglies dioksidą atskleidimo standartų valdybos ir CDP, anksčiau žinomo kaip Duomenų apie anglies dioksidą atskleidimo projekto, standartai.

Sąjungos standartuose turėtų būti atsižvelgiama į visus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, parengtus remiant Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondui. Siekiant išvengti nereikalingo reguliavimo susiskaidymo, kuris galėtų turėti neigiamų padarinių pasauliniu mastu veikiančioms įmonėms, Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartais turėtų būti prisidedama prie informacijos apie tvarumą teikimo standartų konvergencijos pasauliniu lygmeniu, remiant Tarptautinių tvarumo standartų valdybos (ISSB) darbą. Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartai, integruodami pasaulinių bazinių standartų, kuriuos turi parengti ISSB, turinį tiek, kiek tų bazinių standartų turinys atitinka Sąjungos teisinę sistemą ir Žaliojo kurso tikslus, turėtų sumažinti riziką, kad pasauliniu mastu veikiančioms įmonėms bus taikomi nenuoseklūs atskaitomybės reikalavimai;

| (44) | Europos žaliajame kurse Komisija, siekdama užtikrinti, kad aplinkai keliama rizika ir jos švelninimo galimybės būtų tinkamai valdomos, o susijusios sandorių sąnaudos sumažėtų, įsipareigojo padėti įmonėms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams standartizuoti gamtinio kapitalo apskaitos metodus tiek Sąjungoje, tiek tarptautiniu mastu.
  Įgyvendinant pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/783 (30) nustatytą Aplinkos ir klimato politikos programą (programa LIFE) remiamą projektą „Skaidrus“, kuriama pirmoji gamtinio kapitalo apskaitos metodika, kuri padės lengviau palyginti esamus metodus ir padidinti jų skaidrumą, be to, pagal ją bus sumažinta riba, kurią pasiekusios įmonės galėtų priimti ir naudoti sistemas, padedančias užtikrinti, kad jų veikla būtų pritaikyta prie ateities poreikių. Gamtinio kapitalo apskaitos srityje taip pat svarbus dokumentas – Gamtinio kapitalo protokolas. Nors gamtinio kapitalo apskaitos metodai iš esmės padeda stiprinti vidaus valdymo sprendimus, į juos turėtų būti tinkamai atsižvelgiama nustatant informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Kai kuriomis gamtinio kapitalo apskaitos metodikomis siekiama įmonių veiklos poveikį aplinkai įvertinti pinigine išraiška, o tai gali padėti informacijos apie tvarumą naudotojams geriau suprasti tokį poveikį. Todėl prireikus būtų tinkama į informacijos apie tvarumą teikimo standartus įtraukti pinigine išraiška išreikštus poveikio tvarumui rodiklius; |
| --- | --- |

(44)

Europos žaliajame kurse Komisija, siekdama užtikrinti, kad aplinkai keliama rizika ir jos švelninimo galimybės būtų tinkamai valdomos, o susijusios sandorių sąnaudos sumažėtų, įsipareigojo padėti įmonėms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams standartizuoti gamtinio kapitalo apskaitos metodus tiek Sąjungoje, tiek tarptautiniu mastu.

Įgyvendinant pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/783 (30) nustatytą Aplinkos ir klimato politikos programą (programa LIFE) remiamą projektą „Skaidrus“, kuriama pirmoji gamtinio kapitalo apskaitos metodika, kuri padės lengviau palyginti esamus metodus ir padidinti jų skaidrumą, be to, pagal ją bus sumažinta riba, kurią pasiekusios įmonės galėtų priimti ir naudoti sistemas, padedančias užtikrinti, kad jų veikla būtų pritaikyta prie ateities poreikių. Gamtinio kapitalo apskaitos srityje taip pat svarbus dokumentas – Gamtinio kapitalo protokolas. Nors gamtinio kapitalo apskaitos metodai iš esmės padeda stiprinti vidaus valdymo sprendimus, į juos turėtų būti tinkamai atsižvelgiama nustatant informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Kai kuriomis gamtinio kapitalo apskaitos metodikomis siekiama įmonių veiklos poveikį aplinkai įvertinti pinigine išraiška, o tai gali padėti informacijos apie tvarumą naudotojams geriau suprasti tokį poveikį. Todėl prireikus būtų tinkama į informacijos apie tvarumą teikimo standartus įtraukti pinigine išraiška išreikštus poveikio tvarumui rodiklius;

| (45) | informacijos apie tvarumą teikimo standartuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tarptautiniu mastu pripažintus atsakingo verslo, įmonių socialinės atsakomybės ir darnaus vystymosi principus ir sistemas, įskaitant JT darnaus vystymosi tikslus, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, EBPO išsamaus patikrinimo rekomendaciją dėl atsakingo verslo ir susijusias sektorių gaires, Pasaulinį susitarimą, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) trišalę deklaraciją dėl principų, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis ir socialine politika, socialinės atsakomybės gairių standartą ISO 26000 ir JT atsakingo investavimo principus; |
| --- | --- |

(45)

informacijos apie tvarumą teikimo standartuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tarptautiniu mastu pripažintus atsakingo verslo, įmonių socialinės atsakomybės ir darnaus vystymosi principus ir sistemas, įskaitant JT darnaus vystymosi tikslus, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, EBPO išsamaus patikrinimo rekomendaciją dėl atsakingo verslo ir susijusias sektorių gaires, Pasaulinį susitarimą, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) trišalę deklaraciją dėl principų, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis ir socialine politika, socialinės atsakomybės gairių standartą ISO 26000 ir JT atsakingo investavimo principus;

| (46) | reikėtų užtikrinti, kad pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus įmonių teikiama informacija atitiktų naudotojų poreikius, o informaciją teikiančioms įmonėms bei įmonėms, kurioms kyla netiesioginis poveikis kaip tų įmonių vertės grandinės daliai, nebūtų užkraunama neproporcinga našta, susijusi su pastangomis bei sąnaudomis. Todėl informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turi atskleisti apie visus pagrindinius aplinkos veiksnius, įskaitant jų poveikį klimatui, orui, žemei, vandeniui bei biologinei įvairovei ir priklausomybę nuo jų. Reglamente (ES) 2020/852 nustatyta Sąjungos aplinkos tikslų klasifikacija.
  Siekiant nuoseklumo tikslinga taikyti panašią klasifikaciją aplinkos veiksniams, kurie turėtų būti įtraukti į informacijos apie tvarumą teikimo standartus, nustatyti. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti atsižvelgiama į bet kokią geografinę ar kitą kontekstinę informaciją, kurią įmonės turėtų atskleisti, kad būtų galima suprasti jų pagrindinį poveikį tvarumo klausimams ir joms kylančią pagrindinę riziką dėl tvarumo klausimų, ir ši informacija turėtų būti konkrečiai nurodyta. Nurodant informaciją apie aplinkos veiksnius, kurią įmonės turi atskleisti, turėtų būti užtikrinamas suderinamumas su Reglamento (ES) 2020/852 2 straipsnyje pateiktomis apibrėžtimis ir to reglamento 8 straipsnyje bei pagal tą reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose nustatytais informacijos teikimo reikalavimais; |
| --- | --- |

(46)

reikėtų užtikrinti, kad pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus įmonių teikiama informacija atitiktų naudotojų poreikius, o informaciją teikiančioms įmonėms bei įmonėms, kurioms kyla netiesioginis poveikis kaip tų įmonių vertės grandinės daliai, nebūtų užkraunama neproporcinga našta, susijusi su pastangomis bei sąnaudomis. Todėl informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turi atskleisti apie visus pagrindinius aplinkos veiksnius, įskaitant jų poveikį klimatui, orui, žemei, vandeniui bei biologinei įvairovei ir priklausomybę nuo jų. Reglamente (ES) 2020/852 nustatyta Sąjungos aplinkos tikslų klasifikacija.

Siekiant nuoseklumo tikslinga taikyti panašią klasifikaciją aplinkos veiksniams, kurie turėtų būti įtraukti į informacijos apie tvarumą teikimo standartus, nustatyti. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti atsižvelgiama į bet kokią geografinę ar kitą kontekstinę informaciją, kurią įmonės turėtų atskleisti, kad būtų galima suprasti jų pagrindinį poveikį tvarumo klausimams ir joms kylančią pagrindinę riziką dėl tvarumo klausimų, ir ši informacija turėtų būti konkrečiai nurodyta. Nurodant informaciją apie aplinkos veiksnius, kurią įmonės turi atskleisti, turėtų būti užtikrinamas suderinamumas su Reglamento (ES) 2020/852 2 straipsnyje pateiktomis apibrėžtimis ir to reglamento 8 straipsnyje bei pagal tą reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose nustatytais informacijos teikimo reikalavimais;

| (47) | kalbant apie su klimatu susijusią informaciją, naudotojai nori žinoti apie įmonių fizinę riziką bei perėjimo riziką ir apie jų atsparumą įvairiems klimato kaitos scenarijams, taip pat prisitaikymo prie jų planus ir Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo iki 2050 m. tikslą. Juos taip pat domina nustatytas įmonės išmetamas ir absorbuojamas ŠESD kiekis ir apimtis, įskaitant tai, kokiu mastu įmonė naudoja kompensavimo priemones ir koks yra jų šaltinis. Siekiant neutralaus poveikio klimatui ekonomikos reikia suderinti ŠESD apskaitos ir kompensavimo standartus. Naudotojams reikia patikimos informacijos apie kompensavimo priemones, paaiškinančios susirūpinimą keliančius klausimus dėl galimo dvigubo skaičiavimo ir pervertinimo, atsižvelgus į riziką nepasiekti su klimatu susijusių tikslų dėl tokio dvigubo skaičiavimo ir pervertinimo. Naudotojai taip pat nori žinoti apie įmonių pastangas, dedamas siekiant užtikrinti veiksmingą absoliučiojo ŠESD kiekio mažinimą, įgyvendinant jų klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos strategijas, įkaitant 1, 2 ir, kai tinkama, 3 lygio išmetamuosius teršalus.
  Kalbant apie 3 lygio išmetamuosius teršalus, naudotojų prioritetas – gauti informaciją apie tai, kurių kategorijų 3 lygio išmetamieji teršalai yra reikšmingi įmonei, ir apie kiekvienos iš tų kategorijų 3 lygio išmetamus teršalus. Todėl informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turėtų pranešti tokiais klausimais; |
| --- | --- |

(47)

kalbant apie su klimatu susijusią informaciją, naudotojai nori žinoti apie įmonių fizinę riziką bei perėjimo riziką ir apie jų atsparumą įvairiems klimato kaitos scenarijams, taip pat prisitaikymo prie jų planus ir Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo iki 2050 m. tikslą. Juos taip pat domina nustatytas įmonės išmetamas ir absorbuojamas ŠESD kiekis ir apimtis, įskaitant tai, kokiu mastu įmonė naudoja kompensavimo priemones ir koks yra jų šaltinis. Siekiant neutralaus poveikio klimatui ekonomikos reikia suderinti ŠESD apskaitos ir kompensavimo standartus. Naudotojams reikia patikimos informacijos apie kompensavimo priemones, paaiškinančios susirūpinimą keliančius klausimus dėl galimo dvigubo skaičiavimo ir pervertinimo, atsižvelgus į riziką nepasiekti su klimatu susijusių tikslų dėl tokio dvigubo skaičiavimo ir pervertinimo. Naudotojai taip pat nori žinoti apie įmonių pastangas, dedamas siekiant užtikrinti veiksmingą absoliučiojo ŠESD kiekio mažinimą, įgyvendinant jų klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos strategijas, įkaitant 1, 2 ir, kai tinkama, 3 lygio išmetamuosius teršalus.

Kalbant apie 3 lygio išmetamuosius teršalus, naudotojų prioritetas – gauti informaciją apie tai, kurių kategorijų 3 lygio išmetamieji teršalai yra reikšmingi įmonei, ir apie kiekvienos iš tų kategorijų 3 lygio išmetamus teršalus. Todėl informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turėtų pranešti tokiais klausimais;

| (48) | siekiant neutralaus poveikio klimatui žiedinės ekonomikos be pasklidosios taršos reikalingas aktyvus visų ekonomikos sektorių dalyvavimas. Šiuo atžvilgiu labai svarbu mažinti energijos vartojimą ir didinti jos vartojimo efektyvumą, nes energija naudojama visose tiekimo grandinėse. Todėl informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti deramai atsižvelgiama į energetikos aspektus, visų pirma susijusius su aplinkos apsaugos klausimais, įskaitant su klimatu susijusius klausimus; |
| --- | --- |

(48)

siekiant neutralaus poveikio klimatui žiedinės ekonomikos be pasklidosios taršos reikalingas aktyvus visų ekonomikos sektorių dalyvavimas. Šiuo atžvilgiu labai svarbu mažinti energijos vartojimą ir didinti jos vartojimo efektyvumą, nes energija naudojama visose tiekimo grandinėse. Todėl informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti deramai atsižvelgiama į energetikos aspektus, visų pirma susijusius su aplinkos apsaugos klausimais, įskaitant su klimatu susijusius klausimus;

| (49) | informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turėtų atskleisti apie socialinius veiksnius, įskaitant susijusius su darbo sąlygomis, socialinių partnerių dalyvavimu, kolektyvinėmis derybomis, lygybe, nediskriminavimu, įvairove, įtrauktimi ir žmogaus teisėmis. Tokia informacija turėtų apimti įmonės poveikį žmonėms, įskaitant darbuotojus, ir žmonių sveikatai. Informacija apie žmogaus teises, kurią įmonės atskleidžia, prireikus turėtų apimti informaciją apie priverstinį darbą ir vaikų darbą jų vertės grandinėse. Informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai priverstinio darbo atžvilgiu neturėtų lemti to, kad valdžios institucijos yra atleidžiamos nuo pareigos prekybos politikos ir diplomatijos priemonėmis spręsti prekių, pagamintų pažeidžiant žmogaus teises, įskaitant priverstinį darbą, importo problemą. Įmonės taip pat turėtų galėti pranešti apie galimą riziką ir tendencijas, susijusias su užimtumu ir pajamomis.
  Socialiniams veiksniams skirtuose informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turėtų atskleisti pagal įmonėms aktualius Europos socialinių teisių ramsčio principus, įskaitant informaciją apie lygias galimybes visiems ir darbo sąlygas. 2021 m. kovo 4 d. Komisijos priimtame Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane raginama nustatyti griežtesnius reikalavimus įmonėms teikti informaciją socialiniais klausimais. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose taip pat turėtų būti nurodyta įmonių atskleistina informacija apie žmogaus teises, pagrindines laisves, demokratinius principus ir standartus, nustatytus Tarptautinėje žmogaus teisių chartijoje ir kitose pagrindinėse JT žmogaus teisių konvencijose, įskaitant JT neįgaliųjų teisių konvenciją, JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, JT vaiko teisių konvenciją, TDO deklaracijoje dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, pagrindinėse TDO konvencijose, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje, Europos socialinėje chartijoje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Informacijos apie socialinius veiksnius, taip pat apie aplinkos ir valdymo veiksnius, teikimas turėtų būti proporcingas šios iš dalies keičiančios direktyvos taikymo sričiai ir tikslams. Atsižvelgiant į kitą atitinkamą Sąjungos teisę, informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su lyčių lygybe ir vienodu užmokesčiu už vienodos vertės darbą, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su asmenų su negalia užimtumu ir įtrauktimi, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie prieinamumo užtikrinimo priemones, kurių ėmėsi įmonė.
  Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su mokymu ir įgūdžių ugdymu, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie mokymo procese dalyvaujančių darbuotojų dalį ir pasiskirstymą. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su kolektyvinėmis derybomis, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie esamas įmonių tarybas, taip pat esamas kolektyvines sutartis ir darbuotojų, kuriems taikomos tokios sutartys, dalį. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su darbuotojų dalyvavimu, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie darbuotojų dalyvavimą administracinių tarybų ir stebėtojų tarybų veikloje. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su įvairove, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie lyčių įvairovę vyresniojoje vadovybėje ir nepakankamai atstovaujamos lyties narių skaičių jų valdybose; |
| --- | --- |

(49)

informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turėtų atskleisti apie socialinius veiksnius, įskaitant susijusius su darbo sąlygomis, socialinių partnerių dalyvavimu, kolektyvinėmis derybomis, lygybe, nediskriminavimu, įvairove, įtrauktimi ir žmogaus teisėmis. Tokia informacija turėtų apimti įmonės poveikį žmonėms, įskaitant darbuotojus, ir žmonių sveikatai. Informacija apie žmogaus teises, kurią įmonės atskleidžia, prireikus turėtų apimti informaciją apie priverstinį darbą ir vaikų darbą jų vertės grandinėse. Informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai priverstinio darbo atžvilgiu neturėtų lemti to, kad valdžios institucijos yra atleidžiamos nuo pareigos prekybos politikos ir diplomatijos priemonėmis spręsti prekių, pagamintų pažeidžiant žmogaus teises, įskaitant priverstinį darbą, importo problemą. Įmonės taip pat turėtų galėti pranešti apie galimą riziką ir tendencijas, susijusias su užimtumu ir pajamomis.

Socialiniams veiksniams skirtuose informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turėtų atskleisti pagal įmonėms aktualius Europos socialinių teisių ramsčio principus, įskaitant informaciją apie lygias galimybes visiems ir darbo sąlygas. 2021 m. kovo 4 d. Komisijos priimtame Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane raginama nustatyti griežtesnius reikalavimus įmonėms teikti informaciją socialiniais klausimais. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose taip pat turėtų būti nurodyta įmonių atskleistina informacija apie žmogaus teises, pagrindines laisves, demokratinius principus ir standartus, nustatytus Tarptautinėje žmogaus teisių chartijoje ir kitose pagrindinėse JT žmogaus teisių konvencijose, įskaitant JT neįgaliųjų teisių konvenciją, JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, JT vaiko teisių konvenciją, TDO deklaracijoje dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, pagrindinėse TDO konvencijose, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje, Europos socialinėje chartijoje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Informacijos apie socialinius veiksnius, taip pat apie aplinkos ir valdymo veiksnius, teikimas turėtų būti proporcingas šios iš dalies keičiančios direktyvos taikymo sričiai ir tikslams. Atsižvelgiant į kitą atitinkamą Sąjungos teisę, informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su lyčių lygybe ir vienodu užmokesčiu už vienodos vertės darbą, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su asmenų su negalia užimtumu ir įtrauktimi, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie prieinamumo užtikrinimo priemones, kurių ėmėsi įmonė.

Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su mokymu ir įgūdžių ugdymu, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie mokymo procese dalyvaujančių darbuotojų dalį ir pasiskirstymą. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su kolektyvinėmis derybomis, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie esamas įmonių tarybas, taip pat esamas kolektyvines sutartis ir darbuotojų, kuriems taikomos tokios sutartys, dalį. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su darbuotojų dalyvavimu, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie darbuotojų dalyvavimą administracinių tarybų ir stebėtojų tarybų veikloje. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose, susijusiuose su įvairove, turėtų būti nurodyta, be kita ko, pateiktina informacija apie lyčių įvairovę vyresniojoje vadovybėje ir nepakankamai atstovaujamos lyties narių skaičių jų valdybose;

| (50) | naudotojams yra reikalinga informacija apie valdymo veiksnius. Naudotojams svarbiausi valdymo veiksniai yra išvardyti patikimose informacijos teikimo srities sistemose, pavyzdžiui, Pasaulinės atsiskaitymo iniciatyvos ir Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės normatyvuose, taip pat tokiuose patikimuose pasauliniuose normatyvuose, kaip Tarptautinio įmonių valdymo tinklo visuotiniai valdymo principai ir G20 bei EBPO įmonių valdymo principai. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turėtų atskleisti apie valdymo veiksnius. Tokia informacija turėtų apimti informaciją apie įmonės administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmenį tvarumo klausimais, ekspertines žinias ir įgūdžius, kurių reikia tam vaidmeniui atlikti, arba apie tokių organų galimybę naudotis tokiomis žiniomis ir įgūdžiais, tai, ar bendrovė turi paskatų, kurios siūlomos tų organų nariams ir yra susijusios su tvarumo klausimais, politiką, taip pat informaciją apie įmonės vidaus kontrolės ir rizikos valdymo sistemas, susijusias su informacijos apie tvarumą teikimo procesu. Naudotojams taip pat reikalinga informacija apie įmonės kultūrą ir požiūrį į verslo etiką, kurie yra pripažinti patikimų įmonių valdymo sistemų, pavyzdžiui, Tarptautinio įmonių valdymo tinklo visuotinių valdymo principų, elementai, įskaitant informaciją apie kovą su korupcija ir kyšininkavimu, taip pat apie įmonės veiklą ir įsipareigojimus, kuriais ji siekia daryti politinę įtaką, įskaitant jos lobistinę veiklą.
  Informacija apie įmonės valdymą ir santykių su klientais, tiekėjais ir bendruomenėmis, kuriems įmonės veikla daro poveikį, kokybę padeda naudotojams suprasti įmonės riziką, susijusią su tvarumo klausimais, ir poveikį jiems. Informacija apie santykius su tiekėjais apima mokėjimo praktiką, susijusią su mokėjimo data arba laikotarpiu, delspinigių už pavėluotą mokėjimą norma arba išieškojimo išlaidų kompensavimu, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/7/ES (31). Kiekvienais metais tūkstančiams įmonių, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), tenka administracinė ir finansinė našta, nes joms sumokama pavėluotai arba nesumokama visai. Galiausiai dėl pavėluotų mokėjimų jos tampa nemokios arba bankrutuoja, sukeldamos žalingą poveikį ištisoms vertės grandinėms. Teikiant daugiau informacijos apie mokėjimo praktiką, kitoms įmonėms būtų suteikta galimybė nustatyti laiku atsiskaitančius ir patikimus mokėtojus, aptikti nesąžiningą mokėjimo praktiką, gauti informacijos apie įmones, su kuriomis jos turi verslo ryšių, ir susitarti dėl sąžiningesnių mokėjimo sąlygų; |
| --- | --- |

(50)

naudotojams yra reikalinga informacija apie valdymo veiksnius. Naudotojams svarbiausi valdymo veiksniai yra išvardyti patikimose informacijos teikimo srities sistemose, pavyzdžiui, Pasaulinės atsiskaitymo iniciatyvos ir Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės normatyvuose, taip pat tokiuose patikimuose pasauliniuose normatyvuose, kaip Tarptautinio įmonių valdymo tinklo visuotiniai valdymo principai ir G20 bei EBPO įmonių valdymo principai. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turėtų atskleisti apie valdymo veiksnius. Tokia informacija turėtų apimti informaciją apie įmonės administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmenį tvarumo klausimais, ekspertines žinias ir įgūdžius, kurių reikia tam vaidmeniui atlikti, arba apie tokių organų galimybę naudotis tokiomis žiniomis ir įgūdžiais, tai, ar bendrovė turi paskatų, kurios siūlomos tų organų nariams ir yra susijusios su tvarumo klausimais, politiką, taip pat informaciją apie įmonės vidaus kontrolės ir rizikos valdymo sistemas, susijusias su informacijos apie tvarumą teikimo procesu. Naudotojams taip pat reikalinga informacija apie įmonės kultūrą ir požiūrį į verslo etiką, kurie yra pripažinti patikimų įmonių valdymo sistemų, pavyzdžiui, Tarptautinio įmonių valdymo tinklo visuotinių valdymo principų, elementai, įskaitant informaciją apie kovą su korupcija ir kyšininkavimu, taip pat apie įmonės veiklą ir įsipareigojimus, kuriais ji siekia daryti politinę įtaką, įskaitant jos lobistinę veiklą.

Informacija apie įmonės valdymą ir santykių su klientais, tiekėjais ir bendruomenėmis, kuriems įmonės veikla daro poveikį, kokybę padeda naudotojams suprasti įmonės riziką, susijusią su tvarumo klausimais, ir poveikį jiems. Informacija apie santykius su tiekėjais apima mokėjimo praktiką, susijusią su mokėjimo data arba laikotarpiu, delspinigių už pavėluotą mokėjimą norma arba išieškojimo išlaidų kompensavimu, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/7/ES (31). Kiekvienais metais tūkstančiams įmonių, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), tenka administracinė ir finansinė našta, nes joms sumokama pavėluotai arba nesumokama visai. Galiausiai dėl pavėluotų mokėjimų jos tampa nemokios arba bankrutuoja, sukeldamos žalingą poveikį ištisoms vertės grandinėms. Teikiant daugiau informacijos apie mokėjimo praktiką, kitoms įmonėms būtų suteikta galimybė nustatyti laiku atsiskaitančius ir patikimus mokėtojus, aptikti nesąžiningą mokėjimo praktiką, gauti informacijos apie įmones, su kuriomis jos turi verslo ryšių, ir susitarti dėl sąžiningesnių mokėjimo sąlygų;

| (51) | informacijos apie tvarumą teikimo standartais turėtų būti skatinama labiau integruotai vertinti visą vadovybės pranešime įmonių skelbiamą informaciją, kad jos naudotojai galėtų geriau suprasti įmonės veiklos pokyčius, veiklos rezultatus, būklę ir poveikį. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose prireikus turėtų būti atskiriama įmonės lygmens informacija ir grupės lygmens informacija, kurią įmonės turėtų atskleisti. Į informacijos apie tvarumą teikimo standartus taip pat turėtų būti įtrauktos gairės įmonėms dėl proceso, kurio reikia laikytis siekiant nustatyti informaciją apie tvarumą, įtrauktiną į vadovybės pranešimą, nes iš įmonės turėtų būti reikalaujama atskleisti tik informaciją, kurios reikia siekiant suprasti jos poveikį tvarumo klausimams, ir informaciją, kurios reikia siekiant suprasti, kokį poveikį tvarumo klausimai daro jos raidai, veiklos rezultatams ir būklei; |
| --- | --- |

(51)

informacijos apie tvarumą teikimo standartais turėtų būti skatinama labiau integruotai vertinti visą vadovybės pranešime įmonių skelbiamą informaciją, kad jos naudotojai galėtų geriau suprasti įmonės veiklos pokyčius, veiklos rezultatus, būklę ir poveikį. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose prireikus turėtų būti atskiriama įmonės lygmens informacija ir grupės lygmens informacija, kurią įmonės turėtų atskleisti. Į informacijos apie tvarumą teikimo standartus taip pat turėtų būti įtrauktos gairės įmonėms dėl proceso, kurio reikia laikytis siekiant nustatyti informaciją apie tvarumą, įtrauktiną į vadovybės pranešimą, nes iš įmonės turėtų būti reikalaujama atskleisti tik informaciją, kurios reikia siekiant suprasti jos poveikį tvarumo klausimams, ir informaciją, kurios reikia siekiant suprasti, kokį poveikį tvarumo klausimai daro jos raidai, veiklos rezultatams ir būklei;

| (52) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad informacija tvarumo klausimais būtų teikiama paisant darbuotojų teisių į informaciją ir konsultacijas. Todėl įmonės vadovybė turėtų tinkamu lygmeniu informuoti darbuotojų atstovus ir su jais aptarti atitinkamą informaciją ir informacijos apie tvarumą gavimo bei patikrinimo būdus. Tai reiškia, kad šios iš dalies keičiančios direktyvos tikslais turi būti užmegztas dialogas ir keičiamasi nuomonėmis tarp darbuotojų atstovų ir centrinės administracijos ar bet kurio kito valdymo lygmens, kuris galėtų būti tinkamesnis, struktūros tokiu laiku, tokiu būdu ir tokiu turiniu, kad darbuotojų atstovai galėtų pareikšti savo nuomonę. Jų nuomonė prireikus turėtų būti perduota atitinkamiems administraciniams, valdymo ar priežiūros organams; |
| --- | --- |

(52)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad informacija tvarumo klausimais būtų teikiama paisant darbuotojų teisių į informaciją ir konsultacijas. Todėl įmonės vadovybė turėtų tinkamu lygmeniu informuoti darbuotojų atstovus ir su jais aptarti atitinkamą informaciją ir informacijos apie tvarumą gavimo bei patikrinimo būdus. Tai reiškia, kad šios iš dalies keičiančios direktyvos tikslais turi būti užmegztas dialogas ir keičiamasi nuomonėmis tarp darbuotojų atstovų ir centrinės administracijos ar bet kurio kito valdymo lygmens, kuris galėtų būti tinkamesnis, struktūros tokiu laiku, tokiu būdu ir tokiu turiniu, kad darbuotojų atstovai galėtų pareikšti savo nuomonę. Jų nuomonė prireikus turėtų būti perduota atitinkamiems administraciniams, valdymo ar priežiūros organams;

| (53) | to paties sektoriaus įmonėms dažnai kyla panaši su tvarumu susijusi rizika ir jos dažnai daro panašų poveikį visuomenei ir aplinkai. Galimybė palyginti tame pačiame sektoriuje veikiančias įmones yra ypač vertinga investuotojams ir kitiems informacijos apie tvarumą naudotojams. Todėl informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta tiek informacija, kurią turėtų atskleisti visų sektorių įmonės, tiek informacija, kurią turėtų atskleisti įmonės, priklausomai nuo jų veiklos sektoriaus. Konkretiems sektoriams skirti informacijos apie tvarumą teikimo standartai yra ypač svarbūs sektoriams, susijusiems su didele tvarumo rizika aplinkai, žmogaus teisėms ir valdymui arba poveikiu šioms sritims, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1893/2006 (32) I priedo A–H ir L skirsniuose išvardytus sektorius, ir atitinkamai tuose sektoriuose vykdomai veiklai. Priimdama konkretiems sektoriams skirtus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, Komisija turėtų užtikrinti, kad informacijos apie tvarumą teikimo standartuose nustatyta informacija būtų proporcinga su kiekvienam sektoriui būdingais tvarumo klausimais susijusios rizikos ir poveikio mastui, atsižvelgiant į tai, kad kai kurių sektorių rizika ir poveikis yra didesni nei kitų. Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kad tokiuose sektoriuose nebūtinai visa veikla yra susijusi su didele tvarumo rizika ar poveikiu. Įmonėms, vykdančioms veiklą sektoriuose, kurie yra ypač priklausomi nuo gamtos išteklių, pagal konkretiems sektoriams skirtus informacijos apie tvarumą teikimo standartus būtų reikalaujama atskleisti su gamta susijusį poveikį ir riziką biologinei įvairovei ir ekosistemoms.
  Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į sunkumus, su kuriais įmonės gali susidurti rinkdamos informaciją iš visos savo vertės grandinės dalyvių, ypač iš tiekėjų, kurie yra mažosios arba vidutinės įmonės, ir tiekėjų iš besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodoma atskleistina informacija apie vertės grandines ir ji turi būti proporcinga ir atitikti įmonių veiklos mastą bei sudėtingumą, taip pat vertės grandinėse dalyvaujančių įmonių, ypač įmonių, kurioms nėra taikomi šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatyti informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, pajėgumus ir ypatumus. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose neturėtų būti nurodoma atskleistina informacija, dėl kurios įmonės turėtų iš savo vertės grandinėje dalyvaujančių mažųjų ir vidutinių įmonių gauti platesnės apimties informacijos nei ta, kuri yra atskleistina pagal mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtus informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Tai neturėtų daryti poveikio Sąjungos reikalavimams įmonėms vykdyti išsamaus patikrinimo procesą; |
| --- | --- |

(53)

to paties sektoriaus įmonėms dažnai kyla panaši su tvarumu susijusi rizika ir jos dažnai daro panašų poveikį visuomenei ir aplinkai. Galimybė palyginti tame pačiame sektoriuje veikiančias įmones yra ypač vertinga investuotojams ir kitiems informacijos apie tvarumą naudotojams. Todėl informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodyta tiek informacija, kurią turėtų atskleisti visų sektorių įmonės, tiek informacija, kurią turėtų atskleisti įmonės, priklausomai nuo jų veiklos sektoriaus. Konkretiems sektoriams skirti informacijos apie tvarumą teikimo standartai yra ypač svarbūs sektoriams, susijusiems su didele tvarumo rizika aplinkai, žmogaus teisėms ir valdymui arba poveikiu šioms sritims, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1893/2006 (32) I priedo A–H ir L skirsniuose išvardytus sektorius, ir atitinkamai tuose sektoriuose vykdomai veiklai. Priimdama konkretiems sektoriams skirtus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, Komisija turėtų užtikrinti, kad informacijos apie tvarumą teikimo standartuose nustatyta informacija būtų proporcinga su kiekvienam sektoriui būdingais tvarumo klausimais susijusios rizikos ir poveikio mastui, atsižvelgiant į tai, kad kai kurių sektorių rizika ir poveikis yra didesni nei kitų. Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kad tokiuose sektoriuose nebūtinai visa veikla yra susijusi su didele tvarumo rizika ar poveikiu. Įmonėms, vykdančioms veiklą sektoriuose, kurie yra ypač priklausomi nuo gamtos išteklių, pagal konkretiems sektoriams skirtus informacijos apie tvarumą teikimo standartus būtų reikalaujama atskleisti su gamta susijusį poveikį ir riziką biologinei įvairovei ir ekosistemoms.

Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į sunkumus, su kuriais įmonės gali susidurti rinkdamos informaciją iš visos savo vertės grandinės dalyvių, ypač iš tiekėjų, kurie yra mažosios arba vidutinės įmonės, ir tiekėjų iš besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose turėtų būti nurodoma atskleistina informacija apie vertės grandines ir ji turi būti proporcinga ir atitikti įmonių veiklos mastą bei sudėtingumą, taip pat vertės grandinėse dalyvaujančių įmonių, ypač įmonių, kurioms nėra taikomi šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatyti informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, pajėgumus ir ypatumus. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose neturėtų būti nurodoma atskleistina informacija, dėl kurios įmonės turėtų iš savo vertės grandinėje dalyvaujančių mažųjų ir vidutinių įmonių gauti platesnės apimties informacijos nei ta, kuri yra atskleistina pagal mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtus informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Tai neturėtų daryti poveikio Sąjungos reikalavimams įmonėms vykdyti išsamaus patikrinimo procesą;

| (54) | siekiant laiku patenkinti naudotojų informacijos poreikius, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad būtina skubiai patenkinti finansų rinkų dalyvių, kuriems taikomi pagal Reglamento (ES) 2019/2088 4 straipsnio 6 ir 7 dalis priimtuose deleguotuosiuose aktuose nustatyti reikalavimai, informacijos poreikius, Komisija turėtų deleguotaisiais aktais priimti pirmąjį informacijos apie tvarumą teikimo standartų rinkinį ne vėliau kaip 2023 m. birželio 30 d. Tame informacijos apie tvarumą teikimo standartų rinkinyje turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turėtų atskleisti apie visas atskaitomybės sritis ir tvarumo klausimais, ir nustatyta, kad finansų rinkų dalyviai turi laikytis Reglamente (ES) 2019/2088 nustatytų pareigų atskleisti informaciją. Komisija turėtų ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. deleguotaisiais aktais priimti antrą informacijos apie tvarumą teikimo standartų rinkinį, kuriame būtų nurodyta papildoma informacija, kurią įmonės prireikus turėtų atskleisti tvarumo klausimais ir apie atskaitomybės sritis, taip pat specifinė įmonės sektoriaus informacija. Komisija turėtų kas trejus metus peržiūrėti tuos informacijos apie tvarumą teikimo standartus, įskaitant mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, kad atsižvelgtų į aktualius pokyčius, taip pat į rengiamus tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

(54)

siekiant laiku patenkinti naudotojų informacijos poreikius, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad būtina skubiai patenkinti finansų rinkų dalyvių, kuriems taikomi pagal Reglamento (ES) 2019/2088 4 straipsnio 6 ir 7 dalis priimtuose deleguotuosiuose aktuose nustatyti reikalavimai, informacijos poreikius, Komisija turėtų deleguotaisiais aktais priimti pirmąjį informacijos apie tvarumą teikimo standartų rinkinį ne vėliau kaip 2023 m. birželio 30 d. Tame informacijos apie tvarumą teikimo standartų rinkinyje turėtų būti nurodyta informacija, kurią įmonės turėtų atskleisti apie visas atskaitomybės sritis ir tvarumo klausimais, ir nustatyta, kad finansų rinkų dalyviai turi laikytis Reglamente (ES) 2019/2088 nustatytų pareigų atskleisti informaciją. Komisija turėtų ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. deleguotaisiais aktais priimti antrą informacijos apie tvarumą teikimo standartų rinkinį, kuriame būtų nurodyta papildoma informacija, kurią įmonės prireikus turėtų atskleisti tvarumo klausimais ir apie atskaitomybės sritis, taip pat specifinė įmonės sektoriaus informacija. Komisija turėtų kas trejus metus peržiūrėti tuos informacijos apie tvarumą teikimo standartus, įskaitant mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, kad atsižvelgtų į aktualius pokyčius, taip pat į rengiamus tarptautinius standartus;

| (55) | Direktyvoje 2013/34/ES nereikalaujama, kad įmonė savo vadovybės pranešimą pateiktų skaitmenine forma, o tai trukdo pateiktą informaciją rasti ir naudoti. Informacijos apie tvarumą naudotojai vis dažniau tikisi tokią informaciją lengvai rasti, palyginti ir naudoti kompiuterio skaitoma skaitmenine forma. Valstybės narės turėtų turėti galimybę reikalauti, kad įmonės, kurioms taikomi Direktyvos 2013/34/ES informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, savo interneto svetainėse nemokamai viešai skelbtų savo vadovybės pranešimus. Skaitmeninimas suteikia galimybių veiksmingiau naudoti informaciją ir gerokai sumažinti tiek naudotojų, tiek įmonių išlaidas. Skaitmeninimas taip pat sudaro sąlygas centralizuotai tvarkyti duomenis Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis atviru ir prieinamu formatu, kuris palengvina skaitymą ir leidžia palyginti duomenis. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad įmonės savo vadovybės pranešimus parengtų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/815 (33) 3 straipsnyje numatytu elektroniniu ataskaitų teikimo formatu ir ženklintų informaciją apie jų tvarumą, įskaitant pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnį reikalaujamą atskleisti informaciją apie tvarumą, laikydamosi Deleguotajame reglamente (ES) 2019/815 nurodyto elektroninio ataskaitų teikimo formato, kai tik jis bus nustatytas.
  Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartams prireiks skaitmeninės taksonomijos, kad teikiamą informaciją būtų galima ženklinti pagal tuos informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Tie reikalavimai turėtų būti įtraukti į skaitmeninimo srities veiklą, apie kurią Komisija paskelbė 2020 m. vasario 19 d. komunikate „Europos duomenų strategija“ ir savo 2020 m. rugsėjo 24 d. komunikate dėl ES skaitmeninių finansų strategijos. Šiais reikalavimais taip pat būtų padedama kurti Europos bendrą prieigos prie viešos įmonių informacijos punktą (ESAP), kaip numatyta 2020 m. rugsėjo 24 d. Komisijos komunikate „Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas“, kuriame taip pat numatomas struktūrizuotų duomenų poreikis; |
| --- | --- |

(55)

Direktyvoje 2013/34/ES nereikalaujama, kad įmonė savo vadovybės pranešimą pateiktų skaitmenine forma, o tai trukdo pateiktą informaciją rasti ir naudoti. Informacijos apie tvarumą naudotojai vis dažniau tikisi tokią informaciją lengvai rasti, palyginti ir naudoti kompiuterio skaitoma skaitmenine forma. Valstybės narės turėtų turėti galimybę reikalauti, kad įmonės, kurioms taikomi Direktyvos 2013/34/ES informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, savo interneto svetainėse nemokamai viešai skelbtų savo vadovybės pranešimus. Skaitmeninimas suteikia galimybių veiksmingiau naudoti informaciją ir gerokai sumažinti tiek naudotojų, tiek įmonių išlaidas. Skaitmeninimas taip pat sudaro sąlygas centralizuotai tvarkyti duomenis Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis atviru ir prieinamu formatu, kuris palengvina skaitymą ir leidžia palyginti duomenis. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad įmonės savo vadovybės pranešimus parengtų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/815 (33) 3 straipsnyje numatytu elektroniniu ataskaitų teikimo formatu ir ženklintų informaciją apie jų tvarumą, įskaitant pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnį reikalaujamą atskleisti informaciją apie tvarumą, laikydamosi Deleguotajame reglamente (ES) 2019/815 nurodyto elektroninio ataskaitų teikimo formato, kai tik jis bus nustatytas.

Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartams prireiks skaitmeninės taksonomijos, kad teikiamą informaciją būtų galima ženklinti pagal tuos informacijos apie tvarumą teikimo standartus. Tie reikalavimai turėtų būti įtraukti į skaitmeninimo srities veiklą, apie kurią Komisija paskelbė 2020 m. vasario 19 d. komunikate „Europos duomenų strategija“ ir savo 2020 m. rugsėjo 24 d. komunikate dėl ES skaitmeninių finansų strategijos. Šiais reikalavimais taip pat būtų padedama kurti Europos bendrą prieigos prie viešos įmonių informacijos punktą (ESAP), kaip numatyta 2020 m. rugsėjo 24 d. Komisijos komunikate „Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas“, kuriame taip pat numatomas struktūrizuotų duomenų poreikis;

| (56) | kad pateiktą informaciją apie tvarumą būtų galima įtraukti į ESAP, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, skelbtų savo vadovybės pranešimą, įskaitant informaciją apie tvarumą, Deleguotojo reglamento (ES) 2018/815 3 straipsnyje nustatytu elektroniniu ataskaitų teikimo formatu; |
| --- | --- |

(56)

kad pateiktą informaciją apie tvarumą būtų galima įtraukti į ESAP, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, skelbtų savo vadovybės pranešimą, įskaitant informaciją apie tvarumą, Deleguotojo reglamento (ES) 2018/815 3 straipsnyje nustatytu elektroniniu ataskaitų teikimo formatu;

| (57) | pagal Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 4 dalį valstybėms narėms leidžiama atleisti įmones nuo pareigos į vadovybės pranešimą įtraukti nefinansinę ataskaitą, kurios reikalaujama pagal to direktyvos 19a straipsnio 1 dalį. Valstybėms narėms leidžiama tai daryti tuo atveju, kai atitinkama įmonė parengia atskirą pranešimą, kuris skelbiamas kartu su vadovybės pranešimu pagal tos direktyvos 30 straipsnį, arba kai tas pranešimas paskelbiamas viešai įmonės interneto svetainėje per pagrįstą laikotarpį, kuris neviršija 6 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos, ir vadovybės pranešime į jį pateikiama nuoroda. Tokia pati galimybė taikoma ir konsoliduotosios nefinansinės ataskaitos, nurodytos Direktyvoje 2013/34/ES, atžvilgiu. Šia galimybe pasinaudojo dvidešimt valstybių narių. Tačiau galimybė skelbti atskirą pranešimą trukdo gauti informaciją, kuri susieja finansinę informaciją ir informaciją tvarumo klausimais. Tai taip pat trukdo rasti ir gauti informaciją naudotojams, ypač investuotojams, kurie domisi tiek finansine informacija, tiek informacija apie tvarumą. Tą problemą dar labiau apsunkina tai, kad finansinė informacija ir informacija apie tvarumą gali būti skelbiama skirtingu metu. Dėl to, kad skelbiamas atskiras pranešimas, įmonėje ir už jos ribų taip pat gali susidaryti įspūdis, kad informacija apie tvarumą priklauso mažiau svarbios informacijos kategorijai, o tai gali menkinti pasitikėjimą informacija. Todėl informaciją apie tvarumą įmonės turėtų pateikti atskirame aiškiai atpažįstamame vadovybės pranešimo skirsnyje, o valstybėms narėms nebeturėtų būti leidžiama atleisti įmonių nuo pareigos į vadovybės pranešimą įtraukti informaciją tvarumo klausimais.
  Tokia pareiga taip pat padėtų patikslinti nacionalinių kompetentingų institucijų vaidmenį prižiūrint informacijos apie tvarumą, kuri pagal Direktyvą 2004/109/EB rengiama kaip vadovybės pranešimo dalis, teikimą. Be to, įmonėms, privalančioms teikti informaciją apie tvarumą, jokiu būdu neturėtų būti leista nesilaikyti pareigos skelbti vadovybės pranešimą, nes tai svarbu siekiant užtikrinti, kad informacija apie tvarumą būtų viešai prieinama; |
| --- | --- |

(57)

pagal Direktyvos 2013/34/ES 19a straipsnio 4 dalį valstybėms narėms leidžiama atleisti įmones nuo pareigos į vadovybės pranešimą įtraukti nefinansinę ataskaitą, kurios reikalaujama pagal to direktyvos 19a straipsnio 1 dalį. Valstybėms narėms leidžiama tai daryti tuo atveju, kai atitinkama įmonė parengia atskirą pranešimą, kuris skelbiamas kartu su vadovybės pranešimu pagal tos direktyvos 30 straipsnį, arba kai tas pranešimas paskelbiamas viešai įmonės interneto svetainėje per pagrįstą laikotarpį, kuris neviršija 6 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos, ir vadovybės pranešime į jį pateikiama nuoroda. Tokia pati galimybė taikoma ir konsoliduotosios nefinansinės ataskaitos, nurodytos Direktyvoje 2013/34/ES, atžvilgiu. Šia galimybe pasinaudojo dvidešimt valstybių narių. Tačiau galimybė skelbti atskirą pranešimą trukdo gauti informaciją, kuri susieja finansinę informaciją ir informaciją tvarumo klausimais. Tai taip pat trukdo rasti ir gauti informaciją naudotojams, ypač investuotojams, kurie domisi tiek finansine informacija, tiek informacija apie tvarumą. Tą problemą dar labiau apsunkina tai, kad finansinė informacija ir informacija apie tvarumą gali būti skelbiama skirtingu metu. Dėl to, kad skelbiamas atskiras pranešimas, įmonėje ir už jos ribų taip pat gali susidaryti įspūdis, kad informacija apie tvarumą priklauso mažiau svarbios informacijos kategorijai, o tai gali menkinti pasitikėjimą informacija. Todėl informaciją apie tvarumą įmonės turėtų pateikti atskirame aiškiai atpažįstamame vadovybės pranešimo skirsnyje, o valstybėms narėms nebeturėtų būti leidžiama atleisti įmonių nuo pareigos į vadovybės pranešimą įtraukti informaciją tvarumo klausimais.

Tokia pareiga taip pat padėtų patikslinti nacionalinių kompetentingų institucijų vaidmenį prižiūrint informacijos apie tvarumą, kuri pagal Direktyvą 2004/109/EB rengiama kaip vadovybės pranešimo dalis, teikimą. Be to, įmonėms, privalančioms teikti informaciją apie tvarumą, jokiu būdu neturėtų būti leista nesilaikyti pareigos skelbti vadovybės pranešimą, nes tai svarbu siekiant užtikrinti, kad informacija apie tvarumą būtų viešai prieinama;

| (58) | Direktyvos 2013/34/ES 20 straipsnyje reikalaujama, kad įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, į savo vadovybės pranešimą įtrauktų įmonės valdymo pareiškimą, kuriame, be kita ko, turi būti pateiktas įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams taikomos įvairovės politikos aprašymas. Direktyvos 2013/34/ES 20 straipsnyje įmonėms paliekama galimybė lanksčiai nuspręsti, apie kuriuos įvairovės aspektus pranešti. Juo įmonės nėra aiškiai įpareigojamos įtraukti informaciją apie kurį nors konkretų įvairovės aspektą. Siekiant didesnės lyčių pusiausvyros ekonominių sprendimų priėmimo procese, būtina užtikrinti, kad įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, visada teiktų informaciją apie savo lyčių įvairovės politiką ir jos įgyvendinimą. Tačiau, siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos, tokioms įmonėms turėtų būti suteikta galimybė pranešti tam tikrą informaciją, kurios reikalaujama pagal Direktyvos 2013/34/ES 20 straipsnį, kartu su kita informacija apie tvarumą. Jei jos nusprendžia tai padaryti, įmonės valdymo pareiškime turėtų būti nuoroda į įmonės pateiktą informaciją apie tvarumą, o pagal Direktyvos 2013/34/ES 20 straipsnį reikalaujamai informacijai ir toliau turėtų būti taikomi įmonės valdymo pareiškime nustatyti užtikrinimo reikalavimai; |
| --- | --- |

(58)

Direktyvos 2013/34/ES 20 straipsnyje reikalaujama, kad įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, į savo vadovybės pranešimą įtrauktų įmonės valdymo pareiškimą, kuriame, be kita ko, turi būti pateiktas įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams taikomos įvairovės politikos aprašymas. Direktyvos 2013/34/ES 20 straipsnyje įmonėms paliekama galimybė lanksčiai nuspręsti, apie kuriuos įvairovės aspektus pranešti. Juo įmonės nėra aiškiai įpareigojamos įtraukti informaciją apie kurį nors konkretų įvairovės aspektą. Siekiant didesnės lyčių pusiausvyros ekonominių sprendimų priėmimo procese, būtina užtikrinti, kad įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, visada teiktų informaciją apie savo lyčių įvairovės politiką ir jos įgyvendinimą. Tačiau, siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos, tokioms įmonėms turėtų būti suteikta galimybė pranešti tam tikrą informaciją, kurios reikalaujama pagal Direktyvos 2013/34/ES 20 straipsnį, kartu su kita informacija apie tvarumą. Jei jos nusprendžia tai padaryti, įmonės valdymo pareiškime turėtų būti nuoroda į įmonės pateiktą informaciją apie tvarumą, o pagal Direktyvos 2013/34/ES 20 straipsnį reikalaujamai informacijai ir toliau turėtų būti taikomi įmonės valdymo pareiškime nustatyti užtikrinimo reikalavimai;

| (59) | Direktyvos 2013/34/ES 33 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog įmonės administracinio, valdymo ir priežiūros organų nariai turėtų kolektyvinę pareigą užtikrinti, kad metinės finansinės ataskaitos, konsoliduotosios finansinės ataskaitos, vadovybės pranešimas, konsoliduotasis vadovybės pranešimas, įmonės valdymo pareiškimas ir konsoliduotasis įmonės valdymo pareiškimas būtų rengiami ir skelbiami laikantis tos direktyvos reikalavimų. Ta kolektyvinė pareiga turėtų apimti ir Deleguotajame reglamente (ES) 2019/815 nustatytus skaitmeninimo reikalavimus, reikalavimą laikytis Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartų ir reikalavimą ženklinti informaciją apie tvarumą; |
| --- | --- |

(59)

Direktyvos 2013/34/ES 33 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog įmonės administracinio, valdymo ir priežiūros organų nariai turėtų kolektyvinę pareigą užtikrinti, kad metinės finansinės ataskaitos, konsoliduotosios finansinės ataskaitos, vadovybės pranešimas, konsoliduotasis vadovybės pranešimas, įmonės valdymo pareiškimas ir konsoliduotasis įmonės valdymo pareiškimas būtų rengiami ir skelbiami laikantis tos direktyvos reikalavimų. Ta kolektyvinė pareiga turėtų apimti ir Deleguotajame reglamente (ES) 2019/815 nustatytus skaitmeninimo reikalavimus, reikalavimą laikytis Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartų ir reikalavimą ženklinti informaciją apie tvarumą;

| (60) | užtikrinimo srityje daromas skirtumas tarp riboto užtikrinimo užduočių ir pakankamo užtikrinimo užduočių. Paprastai riboto užtikrinimo užduoties išvada išreiškiama neiginiu, nurodant, kad specialistas nenustatė nieko, kad būtų galima daryti išvadą, jog tikrinta informacija pateikta iš esmės klaidingai. Riboto užtikrinimo užduoties atveju auditorius atlieka mažiau testų, nei atlikdamas pakankamo užtikrinimo užduotį. Todėl atliekant riboto užtikrinimo užduotį reikia įdėti mažiau darbo, nei atliekant pakankamo užtikrinimo užduotį. Darbas atliekant pakankamo užtikrinimo užduotį apima išsamias procedūras, įskaitant informaciją teikiančios įmonės vidaus kontrolės priemonių nagrinėjimą ir pagrindinių testų atlikimą, todėl yra daug didesnės apimties, nei atliekant riboto užtikrinimo užduotį.
  Paprastai šios riboto užtikrinimo užduoties išvada išreiškiama teiginiu ir ją atlikus pateikiama nuomonė apie tikrintos informacijos įvertinimą pagal anksčiau nustatytus kriterijus. Direktyvoje 2013/34/ES reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė patikrintų, ar buvo pateikta nefinansinė ataskaita arba atskira ataskaita. Nereikalaujama, kad informaciją patikrintų nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas, nors valstybėms narėms leidžiama tokio patikrinimo reikalauti, jei jos to pageidauja. Nenustačius informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo reikalavimo, nors yra taikomas reikalavimas teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui atlikti pakankamo užtikrinimo užduotimi grindžiamą teisės aktų nustatytą auditą, būtų sumenkintas atskleistos informacijos apie tvarumą patikimumas, todėl netenkintų numatomų tos informacijos naudotojų poreikių. Nors siekiama užtikrinti panašų finansinės atskaitomybės ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo lygį, nesant bendrai suderinto informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo standarto kyla rizika, kad bus skirtingai suprantama, kas turėtų sudaryti skirtingų kategorijų informacijos apie tvarumą, ypač atskleidžiamos į ateitį orientuotos ir kokybinės informacijos, pakankamo užtikrinimo užduotį, ir su tuo susiję lūkesčiai bus nevienodi.
  Todėl reikėtų apsvarstyti laipsnišką požiūrį, kaip pagerinti su informacija apie tvarumą susijusio užtikrinimo lygį, visų pirma nustatant pareigą teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei, atlikus riboto užtikrinimo užduotį, pareikšti nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo atitikties Sąjungos reikalavimams. Toje nuomonėje turėtų būti aptariama informacijos apie tvarumą teikimo atitiktis Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartams, įmonės taikomas procesas nustatant informaciją, teiktiną pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus, ir atitiktis reikalavimui ženklinti teikiamą informaciją apie tvarumą. Auditorius taip pat turėtų įvertinti, ar įmonės teikiama informacija atitinka Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje nustatytus informacijos teikimo reikalavimus. Siekiant užtikrinti bendrą sutarimą ir bendrus lūkesčius dėl to, kas turėtų sudaryti pakankamo užtikrinimo užduotį, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė turėtų būti įpareigoti pareikšti nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo atitikties Sąjungos reikalavimams, parengtą atlikus pakankamo užtikrinimo užduotį, kai ne vėliau kaip 2028 m. spalio 1 d., įvertinus, ar būtų pagrįsta auditoriams ir įmonėms garantuoti pakankamo užtikrinimo užduotimi grindžiamą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, Komisija priims pakankamo informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo standartus.
  Laipsniškas perėjimas nuo riboto užtikrinimo prie pakankamo užtikrinimo požiūrio taip pat sudarytų sąlygas palaipsniui plėtoti informacijos apie tvarumą užtikrinimo rinką ir įmonių atskaitomybės praktiką. Galiausiai, laikantis šio laipsniško požiūrio, laipsniškai išaugtų ir informaciją teikiančių įmonių išlaidos atsižvelgiant į tai, kad pakankamo užtikrinimo užduotimi grindžiamas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas yra brangesnis nei riboto užtikrinimo užduotimi grindžiamas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas. Įmonės, kurioms taikomi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, turėtų turėti galimybę nuspręsti, jei jos to pageidauja, kad užtikrinimo nuomonė dėl jų informacijos apie tvarumą būtų parengta atlikus pakankamo užtikrinimo užduotį, ir tokiais atvejais būtų laikoma, kad jos įvykdė pareigą pateikti nuomonę, parengtą atlikus riboto užtikrinimo užduotį. Nuomonė dėl į ateitį orientuotos informacijos, parengta atlikus pakankamo užtikrinimo užduotį, tėra tik užtikrinimas, kad tokia informacija buvo parengta pagal taikytinus standartus; |
| --- | --- |

(60)

užtikrinimo srityje daromas skirtumas tarp riboto užtikrinimo užduočių ir pakankamo užtikrinimo užduočių. Paprastai riboto užtikrinimo užduoties išvada išreiškiama neiginiu, nurodant, kad specialistas nenustatė nieko, kad būtų galima daryti išvadą, jog tikrinta informacija pateikta iš esmės klaidingai. Riboto užtikrinimo užduoties atveju auditorius atlieka mažiau testų, nei atlikdamas pakankamo užtikrinimo užduotį. Todėl atliekant riboto užtikrinimo užduotį reikia įdėti mažiau darbo, nei atliekant pakankamo užtikrinimo užduotį. Darbas atliekant pakankamo užtikrinimo užduotį apima išsamias procedūras, įskaitant informaciją teikiančios įmonės vidaus kontrolės priemonių nagrinėjimą ir pagrindinių testų atlikimą, todėl yra daug didesnės apimties, nei atliekant riboto užtikrinimo užduotį.

Paprastai šios riboto užtikrinimo užduoties išvada išreiškiama teiginiu ir ją atlikus pateikiama nuomonė apie tikrintos informacijos įvertinimą pagal anksčiau nustatytus kriterijus. Direktyvoje 2013/34/ES reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė patikrintų, ar buvo pateikta nefinansinė ataskaita arba atskira ataskaita. Nereikalaujama, kad informaciją patikrintų nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas, nors valstybėms narėms leidžiama tokio patikrinimo reikalauti, jei jos to pageidauja. Nenustačius informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo reikalavimo, nors yra taikomas reikalavimas teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui atlikti pakankamo užtikrinimo užduotimi grindžiamą teisės aktų nustatytą auditą, būtų sumenkintas atskleistos informacijos apie tvarumą patikimumas, todėl netenkintų numatomų tos informacijos naudotojų poreikių. Nors siekiama užtikrinti panašų finansinės atskaitomybės ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo lygį, nesant bendrai suderinto informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo standarto kyla rizika, kad bus skirtingai suprantama, kas turėtų sudaryti skirtingų kategorijų informacijos apie tvarumą, ypač atskleidžiamos į ateitį orientuotos ir kokybinės informacijos, pakankamo užtikrinimo užduotį, ir su tuo susiję lūkesčiai bus nevienodi.

Todėl reikėtų apsvarstyti laipsnišką požiūrį, kaip pagerinti su informacija apie tvarumą susijusio užtikrinimo lygį, visų pirma nustatant pareigą teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei, atlikus riboto užtikrinimo užduotį, pareikšti nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo atitikties Sąjungos reikalavimams. Toje nuomonėje turėtų būti aptariama informacijos apie tvarumą teikimo atitiktis Sąjungos informacijos apie tvarumą teikimo standartams, įmonės taikomas procesas nustatant informaciją, teiktiną pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus, ir atitiktis reikalavimui ženklinti teikiamą informaciją apie tvarumą. Auditorius taip pat turėtų įvertinti, ar įmonės teikiama informacija atitinka Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje nustatytus informacijos teikimo reikalavimus. Siekiant užtikrinti bendrą sutarimą ir bendrus lūkesčius dėl to, kas turėtų sudaryti pakankamo užtikrinimo užduotį, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė turėtų būti įpareigoti pareikšti nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo atitikties Sąjungos reikalavimams, parengtą atlikus pakankamo užtikrinimo užduotį, kai ne vėliau kaip 2028 m. spalio 1 d., įvertinus, ar būtų pagrįsta auditoriams ir įmonėms garantuoti pakankamo užtikrinimo užduotimi grindžiamą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, Komisija priims pakankamo informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo standartus.

Laipsniškas perėjimas nuo riboto užtikrinimo prie pakankamo užtikrinimo požiūrio taip pat sudarytų sąlygas palaipsniui plėtoti informacijos apie tvarumą užtikrinimo rinką ir įmonių atskaitomybės praktiką. Galiausiai, laikantis šio laipsniško požiūrio, laipsniškai išaugtų ir informaciją teikiančių įmonių išlaidos atsižvelgiant į tai, kad pakankamo užtikrinimo užduotimi grindžiamas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas yra brangesnis nei riboto užtikrinimo užduotimi grindžiamas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas. Įmonės, kurioms taikomi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, turėtų turėti galimybę nuspręsti, jei jos to pageidauja, kad užtikrinimo nuomonė dėl jų informacijos apie tvarumą būtų parengta atlikus pakankamo užtikrinimo užduotį, ir tokiais atvejais būtų laikoma, kad jos įvykdė pareigą pateikti nuomonę, parengtą atlikus riboto užtikrinimo užduotį. Nuomonė dėl į ateitį orientuotos informacijos, parengta atlikus pakankamo užtikrinimo užduotį, tėra tik užtikrinimas, kad tokia informacija buvo parengta pagal taikytinus standartus;

| (61) | finansines ataskaitas ir vadovybės pranešimą jau tikrina teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito įmonės. Teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių atliekamas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas padėtų užtikrinti finansinės informacijos ir informacijos apie tvarumą ryšį ir nuoseklumą, o tai ypač svarbu informacijos apie tvarumą naudotojams. Tačiau kyla tolesnės audito rinkos koncentracijos rizika, dėl kurios gali kilti pavojus auditorių nepriklausomumui ir padidėti audito arba informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo mokesčiai.
  Atsižvelgdama į esminį teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių vaidmenį informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo ir informacijos apie tvarumą patikimumo užtikrinimo srityje, Komisija paskelbė, kad ji imsis veiksmų, kuriais toliau gerinama audito kokybė ir sukuriama atviresnė ir įvairesnė audito rinka, o tai yra sėkmingo šios iš dalies keičiančios direktyvos taikymo sąlygos. Be to, pageidautina leisti įmonėms rinktis iš didesnio skaičiaus nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų, galinčių atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (34) akredituoti nepriklausomus užtikrinimo paslaugų teikėjus pareikšti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo, kuri turėtų būti skelbiama kartu su vadovybės pranešimu. Be to, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė leisti kitam teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui nei teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius (-iai), kuris atlieka teisės aktų nustatytą finansinių ataskaitų auditą, pareikšti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo. Be to, jei valstybės narės leidžia nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, jos taip pat turėtų leisti kitam teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui nei teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius (-iai), kuris atlieka teisės aktų nustatytą finansinių ataskaitų auditą, pareikšti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo.
  Valstybės narės turėtų nustatyti reikalavimus, kuriais būtų garantuojama nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų atliekamo informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo kokybė ir nuoseklūs informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo rezultatai. Todėl visiems nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams turėtų būti taikomi reikalavimai, kurie yra lygiaverčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/43/EB (35) nustatytiems reikalavimams, susijusiems su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, pritaikytiems prie teisės aktų nustatyto audito neatliekančių nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų ypatumų. Visų pirma valstybės narės turėtų nustatyti lygiaverčius reikalavimus dėl nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų mokymo ir egzaminų, tęstinio švietimo, kokybės užtikrinimo sistemų, profesinės etikos, nepriklausomumo, objektyvumo, konfidencialumo ir profesinės paslapties, skyrimo ir atleidimo, darbo organizavimo, tyrimų ir sankcijų, taip pat dėl pranešimo apie pažeidimus. Tai taip pat užtikrintų vienodas sąlygas visiems asmenims ir įmonėms, kuriems valstybės narės leidžia teikti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo, įskaitant teisės aktų nustatytą auditą atliekančius auditorius. Jei įmonė siekia gauti akredituoto nepriklausomo užtikrinimo paslaugų teikėjo, kuris nėra teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, nuomonę apie savo informacijos apie tvarumą teikimą, neturėtų būti reikalaujama papildomai prašyti, kad užtikrinimo nuomonę dėl jos informacijos apie tvarumą teikimo pateiktų ir teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius.
  Nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams, kuriuos valstybė narė jau yra akreditavusi informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais, turėtų būti leidžiama toliau vykdyti šią veiklą. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams, kurių akreditavimo procesas iki naujų mokymo ir egzaminų reikalavimų taikymo pradžios dienos dar nėra užbaigtas, tie nauji akreditavimo reikalavimai nebūtų taikomi su sąlyga, kad jie šį procesą užbaigs per dvejus metus nuo tų naujų reikalavimų taikymo pradžios. Tačiau valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi nepriklausomi užtikrinimo paslaugų teikėjai, kurie informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais valstybėje narėje yra akredituoti per dvejus metus nuo naujų akreditavimo reikalavimų taikymo pradžios dienos, dalyvaudami tęstinio profesinio švietimo sistemoje įgytų reikalingų žinių apie informacijos apie tvarumą teikimą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą; |
| --- | --- |

(61)

finansines ataskaitas ir vadovybės pranešimą jau tikrina teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito įmonės. Teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių atliekamas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas padėtų užtikrinti finansinės informacijos ir informacijos apie tvarumą ryšį ir nuoseklumą, o tai ypač svarbu informacijos apie tvarumą naudotojams. Tačiau kyla tolesnės audito rinkos koncentracijos rizika, dėl kurios gali kilti pavojus auditorių nepriklausomumui ir padidėti audito arba informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo mokesčiai.

Atsižvelgdama į esminį teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių vaidmenį informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo ir informacijos apie tvarumą patikimumo užtikrinimo srityje, Komisija paskelbė, kad ji imsis veiksmų, kuriais toliau gerinama audito kokybė ir sukuriama atviresnė ir įvairesnė audito rinka, o tai yra sėkmingo šios iš dalies keičiančios direktyvos taikymo sąlygos. Be to, pageidautina leisti įmonėms rinktis iš didesnio skaičiaus nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų, galinčių atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (34) akredituoti nepriklausomus užtikrinimo paslaugų teikėjus pareikšti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo, kuri turėtų būti skelbiama kartu su vadovybės pranešimu. Be to, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė leisti kitam teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui nei teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius (-iai), kuris atlieka teisės aktų nustatytą finansinių ataskaitų auditą, pareikšti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo. Be to, jei valstybės narės leidžia nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, jos taip pat turėtų leisti kitam teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui nei teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius (-iai), kuris atlieka teisės aktų nustatytą finansinių ataskaitų auditą, pareikšti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo.

Valstybės narės turėtų nustatyti reikalavimus, kuriais būtų garantuojama nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų atliekamo informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo kokybė ir nuoseklūs informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo rezultatai. Todėl visiems nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams turėtų būti taikomi reikalavimai, kurie yra lygiaverčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/43/EB (35) nustatytiems reikalavimams, susijusiems su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, pritaikytiems prie teisės aktų nustatyto audito neatliekančių nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų ypatumų. Visų pirma valstybės narės turėtų nustatyti lygiaverčius reikalavimus dėl nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų mokymo ir egzaminų, tęstinio švietimo, kokybės užtikrinimo sistemų, profesinės etikos, nepriklausomumo, objektyvumo, konfidencialumo ir profesinės paslapties, skyrimo ir atleidimo, darbo organizavimo, tyrimų ir sankcijų, taip pat dėl pranešimo apie pažeidimus. Tai taip pat užtikrintų vienodas sąlygas visiems asmenims ir įmonėms, kuriems valstybės narės leidžia teikti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo, įskaitant teisės aktų nustatytą auditą atliekančius auditorius. Jei įmonė siekia gauti akredituoto nepriklausomo užtikrinimo paslaugų teikėjo, kuris nėra teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, nuomonę apie savo informacijos apie tvarumą teikimą, neturėtų būti reikalaujama papildomai prašyti, kad užtikrinimo nuomonę dėl jos informacijos apie tvarumą teikimo pateiktų ir teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius.

Nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams, kuriuos valstybė narė jau yra akreditavusi informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais, turėtų būti leidžiama toliau vykdyti šią veiklą. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams, kurių akreditavimo procesas iki naujų mokymo ir egzaminų reikalavimų taikymo pradžios dienos dar nėra užbaigtas, tie nauji akreditavimo reikalavimai nebūtų taikomi su sąlyga, kad jie šį procesą užbaigs per dvejus metus nuo tų naujų reikalavimų taikymo pradžios. Tačiau valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi nepriklausomi užtikrinimo paslaugų teikėjai, kurie informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais valstybėje narėje yra akredituoti per dvejus metus nuo naujų akreditavimo reikalavimų taikymo pradžios dienos, dalyvaudami tęstinio profesinio švietimo sistemoje įgytų reikalingų žinių apie informacijos apie tvarumą teikimą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą;

| (62) | siekdamos skatinti laisvą paslaugų judėjimą, valstybės narės turėtų leisti kitoje valstybėje narėje įsisteigusiems nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams savo teritorijoje vykdyti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. Tai taip pat skatintų užtikrinimo rinkos atvėrimą, net jei ne visos valstybės narės leistų savo teritorijoje akredituoti nepriklausomus draudimo paslaugų teikėjus. Tais atvejais, kai nepriklausomi užtikrinimo paslaugų teikėjai vykdo informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą priimančiosios valstybės narės teritorijoje, ta priimančioji valstybė narė turėtų turėti galimybę nuspręsti prižiūrėti nepriklausomus užtikrinimo paslaugų teikėjus, atsižvelgiant į galimybę daryti įtaką įgyvendintai auditorių, atliekančių informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, priežiūros sistemai; |
| --- | --- |

(62)

siekdamos skatinti laisvą paslaugų judėjimą, valstybės narės turėtų leisti kitoje valstybėje narėje įsisteigusiems nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams savo teritorijoje vykdyti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. Tai taip pat skatintų užtikrinimo rinkos atvėrimą, net jei ne visos valstybės narės leistų savo teritorijoje akredituoti nepriklausomus draudimo paslaugų teikėjus. Tais atvejais, kai nepriklausomi užtikrinimo paslaugų teikėjai vykdo informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą priimančiosios valstybės narės teritorijoje, ta priimančioji valstybė narė turėtų turėti galimybę nuspręsti prižiūrėti nepriklausomus užtikrinimo paslaugų teikėjus, atsižvelgiant į galimybę daryti įtaką įgyvendintai auditorių, atliekančių informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, priežiūros sistemai;

| (63) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tais atvejais, kai pagal Sąjungos teisę reikalaujama, kad įmonės teikiamos informacijos apie tvarumą elementus patikrintų akredituota nepriklausoma trečioji šalis, tos akredituotos nepriklausomos trečiosios šalies ataskaita turėtų būti pateikiama vadovybės pranešimo priede arba bet kokiomis kitomis viešai prieinamomis priemonėmis. Toks tos ataskaitos prieinamumas neturėtų nulemti užtikrinimo nuomonės, kurios patikrinimas, atliekamas trečiosios šalies, turėtų išlikti nepriklausomas, rezultato. Jis neturėtų lemti auditoriaus ir užtikrinimo nuomonę teikiančio paslaugų teikėjo, kuris pareiškia užtikrinimo nuomonę, ir akredituotos nepriklausomos trečiosios šalies darbo dubliavimo; |
| --- | --- |

(63)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tais atvejais, kai pagal Sąjungos teisę reikalaujama, kad įmonės teikiamos informacijos apie tvarumą elementus patikrintų akredituota nepriklausoma trečioji šalis, tos akredituotos nepriklausomos trečiosios šalies ataskaita turėtų būti pateikiama vadovybės pranešimo priede arba bet kokiomis kitomis viešai prieinamomis priemonėmis. Toks tos ataskaitos prieinamumas neturėtų nulemti užtikrinimo nuomonės, kurios patikrinimas, atliekamas trečiosios šalies, turėtų išlikti nepriklausomas, rezultato. Jis neturėtų lemti auditoriaus ir užtikrinimo nuomonę teikiančio paslaugų teikėjo, kuris pareiškia užtikrinimo nuomonę, ir akredituotos nepriklausomos trečiosios šalies darbo dubliavimo;

| (64) | Direktyvoje 2006/43/EB nustatytos metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotosios finansinės atskaitomybės audito taisyklės. Būtina užtikrinti, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus atliekamam finansinių ataskaitų auditui ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui taikomos taisyklės būtų nuoseklios. Direktyva 2006/43/EB turėtų būti taikoma, kai užtikrinimo nuomonę apie pateiktą informaciją apie tvarumą teikia teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė; |
| --- | --- |

(64)

Direktyvoje 2006/43/EB nustatytos metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotosios finansinės atskaitomybės audito taisyklės. Būtina užtikrinti, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus atliekamam finansinių ataskaitų auditui ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui taikomos taisyklės būtų nuoseklios. Direktyva 2006/43/EB turėtų būti taikoma, kai užtikrinimo nuomonę apie pateiktą informaciją apie tvarumą teikia teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė;

| (65) | teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių patvirtinimo ir pripažinimo taisyklės turėtų leisti teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams įgyti kvalifikaciją ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo srityje. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, norintys įgyti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo kvalifikaciją, turėtų reikalingų teorinių žinių apie informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo aspektus ir gebėtų tokias žinias pritaikyti praktiškai.
  Todėl teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai turėtų baigti bent aštuonių mėnesių praktinius mokymus, susijusius su metinės ir konsoliduotos informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu arba kitomis su tvarumu susijusiomis paslaugomis, atsižvelgiant į ankstesnę jų darbo patirtį. Tačiau valstybės narės jau patvirtintiems arba pripažintiems teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams turėtų būti toliau leidžiama atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduotis. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad fiziniams asmenims, kurių patvirtinimo procesas šia iš dalies keičiančia direktyva reikalavimų dėl informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo taikymo pradžios dieną dar nėra užbaigtas, tie reikalavimai nebūtų taikomi su sąlyga, kad jie šį procesą užbaigs per ateinančius dvejus metus. Vis dėlto valstybės narės turėtų užtikrinti, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, kurie buvo patvirtinti dar nepaėjus dvejiems metams nuo tų reikalavimų taikymo pradžios dienos ir kurie pageidauja vykdyti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduotis, dalyvaudami tęstinio profesinio mokymosi programose įgytų reikiamų žinių apie informacijos apie tvarumą teikimą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. Fiziniams asmenims, kurie nusprendžia būti patvirtinti tik kaip teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, turėtų galėti vėliau nuspręsti taip pat įgyti kvalifikaciją informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo srityje. Kad galėtų tai padaryti, tokie asmenys turėtų atitikti reikiamus valstybių narių nustatytus reikalavimus, kuriais būtų užtikrinta, kad jie taip pat turėtų reikalingų teorinių žinių informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui reikšmingais klausimais ir gebėtų tokias žinias pritaikyti praktiškai; |
| --- | --- |

(65)

teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių patvirtinimo ir pripažinimo taisyklės turėtų leisti teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams įgyti kvalifikaciją ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo srityje. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, norintys įgyti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo kvalifikaciją, turėtų reikalingų teorinių žinių apie informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo aspektus ir gebėtų tokias žinias pritaikyti praktiškai.

Todėl teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai turėtų baigti bent aštuonių mėnesių praktinius mokymus, susijusius su metinės ir konsoliduotos informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu arba kitomis su tvarumu susijusiomis paslaugomis, atsižvelgiant į ankstesnę jų darbo patirtį. Tačiau valstybės narės jau patvirtintiems arba pripažintiems teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams turėtų būti toliau leidžiama atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduotis. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad fiziniams asmenims, kurių patvirtinimo procesas šia iš dalies keičiančia direktyva reikalavimų dėl informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo taikymo pradžios dieną dar nėra užbaigtas, tie reikalavimai nebūtų taikomi su sąlyga, kad jie šį procesą užbaigs per ateinančius dvejus metus. Vis dėlto valstybės narės turėtų užtikrinti, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, kurie buvo patvirtinti dar nepaėjus dvejiems metams nuo tų reikalavimų taikymo pradžios dienos ir kurie pageidauja vykdyti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduotis, dalyvaudami tęstinio profesinio mokymosi programose įgytų reikiamų žinių apie informacijos apie tvarumą teikimą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. Fiziniams asmenims, kurie nusprendžia būti patvirtinti tik kaip teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, turėtų galėti vėliau nuspręsti taip pat įgyti kvalifikaciją informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo srityje. Kad galėtų tai padaryti, tokie asmenys turėtų atitikti reikiamus valstybių narių nustatytus reikalavimus, kuriais būtų užtikrinta, kad jie taip pat turėtų reikalingų teorinių žinių informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui reikšmingais klausimais ir gebėtų tokias žinias pritaikyti praktiškai;

| (66) | turėtų būti užtikrinta, kad auditoriams taikomi reikalavimai dėl jų atliekamo teisės aktų nustatyto audito ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo būtų nuoseklūs. Todėl turėtų būti bent vienas paskirtasis asmuo, kuris aktyviai dalyvautų atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą (toliau – pagrindinis tvarumo partneris). Teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, atlikdami informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, turėtų skirti užduočiai pakankamai laiko ir pakankamai išteklių ir ekspertinių žinių, kad tinkamai atliktų savo pareigas. Duomenyse apie klientą turėtų būti nurodyti mokesčiai, imami už informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, taip pat turėtų būti sudaroma užtikrinimo byla, kurioje pateikiama informacija, susijusi su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu. Tais atvejais, kai teisės aktų nustatytą metinių finansinių ataskaitų auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą atlieka tas pats teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, turėtų būti įmanoma užtikrinimo bylą įtraukti į audito bylą. Tačiau teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams nustatyti reikalavimai, susiję su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, turėtų būti taikomi tik tiems teisės aktų nustatytiems auditoriams, kurie atlieka informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą; |
| --- | --- |

(66)

turėtų būti užtikrinta, kad auditoriams taikomi reikalavimai dėl jų atliekamo teisės aktų nustatyto audito ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo būtų nuoseklūs. Todėl turėtų būti bent vienas paskirtasis asmuo, kuris aktyviai dalyvautų atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą (toliau – pagrindinis tvarumo partneris). Teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, atlikdami informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, turėtų skirti užduočiai pakankamai laiko ir pakankamai išteklių ir ekspertinių žinių, kad tinkamai atliktų savo pareigas. Duomenyse apie klientą turėtų būti nurodyti mokesčiai, imami už informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, taip pat turėtų būti sudaroma užtikrinimo byla, kurioje pateikiama informacija, susijusi su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu. Tais atvejais, kai teisės aktų nustatytą metinių finansinių ataskaitų auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą atlieka tas pats teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, turėtų būti įmanoma užtikrinimo bylą įtraukti į audito bylą. Tačiau teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams nustatyti reikalavimai, susiję su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, turėtų būti taikomi tik tiems teisės aktų nustatytiems auditoriams, kurie atlieka informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą;

| (67) | teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito įmonės, atliekantys informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, turėtų turėti aukšto lygio techninių ir specializuotų ekspertinių žinių tvarumo srityje; |
| --- | --- |

(67)

teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito įmonės, atliekantys informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, turėtų turėti aukšto lygio techninių ir specializuotų ekspertinių žinių tvarumo srityje;

| (68) | Direktyvoje 2006/43/EB įtvirtintas reikalavimas valstybėms narėms nustatyti tinkamas taisykles, pagal kurias informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo mokesčiai negalėtų nei priklausyti nuo to, ar audituojamam subjektui yra teikiamos papildomos paslaugos, arba būti pagal tai nustatomi, nei būti grindžiami jokiais nenumatytais atvejais. Toje direktyvoje taip pat reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai laikytųsi profesinės etikos, nepriklausomumo, objektyvumo, konfidencialumo ir profesinės paslapties taisyklių. Siekiant nuoseklumo, tikslinga tas taisykles taikyti ir teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams, atliekantiems informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą; |
| --- | --- |

(68)

Direktyvoje 2006/43/EB įtvirtintas reikalavimas valstybėms narėms nustatyti tinkamas taisykles, pagal kurias informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo mokesčiai negalėtų nei priklausyti nuo to, ar audituojamam subjektui yra teikiamos papildomos paslaugos, arba būti pagal tai nustatomi, nei būti grindžiami jokiais nenumatytais atvejais. Toje direktyvoje taip pat reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai laikytųsi profesinės etikos, nepriklausomumo, objektyvumo, konfidencialumo ir profesinės paslapties taisyklių. Siekiant nuoseklumo, tikslinga tas taisykles taikyti ir teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams, atliekantiems informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą;

| (69) | siekiant visoje Sąjungoje užtikrinti vienodą užtikrinimo praktiką ir aukštą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo kokybę, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo standartus. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė taikyti nacionalinius užtikrinimo standartus, procedūras arba reikalavimus tol, kol Komisija deleguotaisiais aktais nustatys tai pačiai sričiai taikomą užtikrinimo standartą. Tokiuose užtikrinimo standartuose turėtų būti nustatytos procedūros, kurias auditorius turi vykdyti, kad galėtų parengti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadas. Todėl Komisija turėtų anksčiau nei 2026 m. spalio 1 d. deleguotaisiais aktais priimti ribotam užtikrinimui taikomus užtikrinimo standartus. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo suderinimui visose valstybėse narėse, Europos audito priežiūros įstaigų komitetas turėtų būti paragintas priimti neprivalomas gaires, kuriose būtų nustatytos procedūros, kurios turi būti vykdomos pareiškiant užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo, kol Komisija priims tai pačiai sričiai taikomą užtikrinimo standartą; |
| --- | --- |

(69)

siekiant visoje Sąjungoje užtikrinti vienodą užtikrinimo praktiką ir aukštą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo kokybę, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo standartus. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė taikyti nacionalinius užtikrinimo standartus, procedūras arba reikalavimus tol, kol Komisija deleguotaisiais aktais nustatys tai pačiai sričiai taikomą užtikrinimo standartą. Tokiuose užtikrinimo standartuose turėtų būti nustatytos procedūros, kurias auditorius turi vykdyti, kad galėtų parengti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadas. Todėl Komisija turėtų anksčiau nei 2026 m. spalio 1 d. deleguotaisiais aktais priimti ribotam užtikrinimui taikomus užtikrinimo standartus. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo suderinimui visose valstybėse narėse, Europos audito priežiūros įstaigų komitetas turėtų būti paragintas priimti neprivalomas gaires, kuriose būtų nustatytos procedūros, kurios turi būti vykdomos pareiškiant užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo, kol Komisija priims tai pačiai sričiai taikomą užtikrinimo standartą;

| (70) | Direktyvoje 2006/43/EB išdėstytos teisės aktų nustatyto įmonių grupės audito taisyklės. Panašios taisyklės turėtų būti nustatytos ir konsoliduotos informacijos apie tvarumą užtikrinimui; |
| --- | --- |

(70)

Direktyvoje 2006/43/EB išdėstytos teisės aktų nustatyto įmonių grupės audito taisyklės. Panašios taisyklės turėtų būti nustatytos ir konsoliduotos informacijos apie tvarumą užtikrinimui;

| (71) | Direktyvoje 2006/43/EB reikalaujama, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito įmonės savo atlikto teisės aktų nustatyto audito rezultatus pateiktų audito išvadoje. Panašios taisyklės turėtų būti nustatytos ir informacijos apie tvarumą užtikrinimui. Informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo rezultatai turėtų būti pateikti užtikrinimo išvadoje. Tais atvejais, kai teisės aktų nustatytą metinių finansinių ataskaitų auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą atlieka tas pats teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, turėtų būti įmanoma informaciją apie informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą pateikti audito išvadoje; |
| --- | --- |

(71)

Direktyvoje 2006/43/EB reikalaujama, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito įmonės savo atlikto teisės aktų nustatyto audito rezultatus pateiktų audito išvadoje. Panašios taisyklės turėtų būti nustatytos ir informacijos apie tvarumą užtikrinimui. Informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo rezultatai turėtų būti pateikti užtikrinimo išvadoje. Tais atvejais, kai teisės aktų nustatytą metinių finansinių ataskaitų auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą atlieka tas pats teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, turėtų būti įmanoma informaciją apie informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą pateikti audito išvadoje;

| (72) | Direktyvoje 2006/43/EB reikalaujama, kad valstybės narės sukurtų teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių kokybės užtikrinimo peržiūros sistemą. Siekiant užtikrinti, kad būtų atliekama ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo kokybės užtikrinimo peržiūra ir kad asmenys, atliekantys kokybės užtikrinimo peržiūras, turėtų reikiamą profesinį išsilavinimą ir atitinkamos patirties informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo srityse, tas reikalavimas sukurti kokybės užtikrinimo peržiūros sistemą turėtų būti taikomas ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui. Pereinamuoju laikotarpiu, iki 2025 m. gruodžio 31 d., asmenys, atliekantys informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo kokybės užtikrinimo peržiūras, turėtų būti atleidžiami nuo reikalavimo turėti atitinkamos patirties informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo arba kitų su tvarumu susijusių paslaugų srityse; |
| --- | --- |

(72)

Direktyvoje 2006/43/EB reikalaujama, kad valstybės narės sukurtų teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių kokybės užtikrinimo peržiūros sistemą. Siekiant užtikrinti, kad būtų atliekama ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo kokybės užtikrinimo peržiūra ir kad asmenys, atliekantys kokybės užtikrinimo peržiūras, turėtų reikiamą profesinį išsilavinimą ir atitinkamos patirties informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo srityse, tas reikalavimas sukurti kokybės užtikrinimo peržiūros sistemą turėtų būti taikomas ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui. Pereinamuoju laikotarpiu, iki 2025 m. gruodžio 31 d., asmenys, atliekantys informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo kokybės užtikrinimo peržiūras, turėtų būti atleidžiami nuo reikalavimo turėti atitinkamos patirties informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo arba kitų su tvarumu susijusių paslaugų srityse;

| (73) | Direktyvoje 2006/43/EB reikalaujama, kad valstybės narės teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms taikytų tyrimo ir sankcijų tvarką. Tos direktyvos VIII skyriuje valstybės narės įpareigojamos organizuoti veiksmingą viešosios priežiūros sistemą ir užtikrinti, kad susitarimai dėl viešosios priežiūros sistemų reguliavimo leistų Sąjungos lygmeniu veiksmingai bendradarbiauti vykdant priežiūros veiklą valstybėse narėse. Tokie reikalavimai turėtų būti taikomi ir teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms, atliekantiems informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, kad būtų užtikrintas tyrimo, sankcijų ir priežiūros sistemų, taikomų auditą atliekančio auditoriaus darbui atliekant teisės aktų nustatytą auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, nuoseklumas; |
| --- | --- |

(73)

Direktyvoje 2006/43/EB reikalaujama, kad valstybės narės teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms taikytų tyrimo ir sankcijų tvarką. Tos direktyvos VIII skyriuje valstybės narės įpareigojamos organizuoti veiksmingą viešosios priežiūros sistemą ir užtikrinti, kad susitarimai dėl viešosios priežiūros sistemų reguliavimo leistų Sąjungos lygmeniu veiksmingai bendradarbiauti vykdant priežiūros veiklą valstybėse narėse. Tokie reikalavimai turėtų būti taikomi ir teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms, atliekantiems informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, kad būtų užtikrintas tyrimo, sankcijų ir priežiūros sistemų, taikomų auditą atliekančio auditoriaus darbui atliekant teisės aktų nustatytą auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, nuoseklumas;

| (74) | Direktyvoje 2006/43/EB nustatytos teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių, atliekančių teisės aktų nustatytą auditą, skyrimo ir atleidimo taisyklės. Tos taisyklės turėtų būti taikomos ir atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, siekiant užtikrinti teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams taikomų taisyklių, susijusių su jų darbu atliekant auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, nuoseklumą; |
| --- | --- |

(74)

Direktyvoje 2006/43/EB nustatytos teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių, atliekančių teisės aktų nustatytą auditą, skyrimo ir atleidimo taisyklės. Tos taisyklės turėtų būti taikomos ir atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, siekiant užtikrinti teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams taikomų taisyklių, susijusių su jų darbu atliekant auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, nuoseklumą;

| (75) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/36/EB (36) 6 straipsnį valstybės narės privalo užtikrinti, kad įmonių, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, akcininkai, veikdami individualiai ar kolektyviai, turėtų teisę įtraukti klausimus į visuotinio susirinkimo darbotvarkę su sąlyga, kad su kiekvienu tokiu klausimu yra pateikiamas paaiškinimas arba sprendimo, kuris turi būti priimtas visuotiniame susirinkime, projektas, ir kad jie turėtų teisę teikti sprendimų projektus dėl klausimų, kurie yra įtraukti ar bus įtraukti į visuotinio susirinkimo darbotvarkę. Tais atvejais, kai toms teisėms taikoma sąlyga, kad atitinkamas akcininkas arba akcininkai turėtų minimalų akcijų paketą įmonėje, toks minimalus akcijų paketas neturi viršyti 5 % akcinio kapitalo. Kalbant apie informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, akcininkams turėtų būti leidžiama naudotis Direktyvos 2007/36/EB 6 straipsnyje nustatytomis teisėmis siekiant pateikti sprendimų projektų, tvirtinamų visuotiniame susirinkime, kuriuose nustatomas reikalavimas, kad, pirma, akredituota trečioji šalis, nepriklausanti tai pačiai audito įmonei ar tinklui kaip teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, parengtų ataskaitą dėl tam tikrų teikiamos informacijos apie tvarumą elementų ir, antra, kad tokia ataskaita būtų pateikta visuotiniam susirinkimui.
  Įmonių, kurioms taikomi šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatyti informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai ir kurioms netaikomas Direktyvos 2007/36/EB 6 straipsnis, akcininkams, turintiems daugiau kaip 5 % balsavimo teisių arba 5 % įmonės kapitalo, veikiantiems individualiai ar kolektyviai, taip pat turėtų būti suteikta teisė pateikti sprendimo projektą, tvirtinamą visuotiniame susirinkime, kuriuo nustatomas reikalavimas, kad, pirma, akredituota trečioji šalis, nepriklausanti tai pačiai audito įmonei ar tinklui kaip teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė, parengtų ataskaitą dėl tam tikrų informacijos apie tvarumą elementų ir, antra, kad tokia ataskaita būtų pateikta visuotiniam susirinkimui; |
| --- | --- |

(75)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/36/EB (36) 6 straipsnį valstybės narės privalo užtikrinti, kad įmonių, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, akcininkai, veikdami individualiai ar kolektyviai, turėtų teisę įtraukti klausimus į visuotinio susirinkimo darbotvarkę su sąlyga, kad su kiekvienu tokiu klausimu yra pateikiamas paaiškinimas arba sprendimo, kuris turi būti priimtas visuotiniame susirinkime, projektas, ir kad jie turėtų teisę teikti sprendimų projektus dėl klausimų, kurie yra įtraukti ar bus įtraukti į visuotinio susirinkimo darbotvarkę. Tais atvejais, kai toms teisėms taikoma sąlyga, kad atitinkamas akcininkas arba akcininkai turėtų minimalų akcijų paketą įmonėje, toks minimalus akcijų paketas neturi viršyti 5 % akcinio kapitalo. Kalbant apie informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, akcininkams turėtų būti leidžiama naudotis Direktyvos 2007/36/EB 6 straipsnyje nustatytomis teisėmis siekiant pateikti sprendimų projektų, tvirtinamų visuotiniame susirinkime, kuriuose nustatomas reikalavimas, kad, pirma, akredituota trečioji šalis, nepriklausanti tai pačiai audito įmonei ar tinklui kaip teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, parengtų ataskaitą dėl tam tikrų teikiamos informacijos apie tvarumą elementų ir, antra, kad tokia ataskaita būtų pateikta visuotiniam susirinkimui.

Įmonių, kurioms taikomi šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatyti informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai ir kurioms netaikomas Direktyvos 2007/36/EB 6 straipsnis, akcininkams, turintiems daugiau kaip 5 % balsavimo teisių arba 5 % įmonės kapitalo, veikiantiems individualiai ar kolektyviai, taip pat turėtų būti suteikta teisė pateikti sprendimo projektą, tvirtinamą visuotiniame susirinkime, kuriuo nustatomas reikalavimas, kad, pirma, akredituota trečioji šalis, nepriklausanti tai pačiai audito įmonei ar tinklui kaip teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė, parengtų ataskaitą dėl tam tikrų informacijos apie tvarumą elementų ir, antra, kad tokia ataskaita būtų pateikta visuotiniam susirinkimui;

| (76) | Direktyvoje 2006/43/EB reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad kiekviena viešojo intereso įmonė turėtų audito komitetą, ir nurodomos jo užduotys, susijusios su teisės aktų nustatytu auditu. Tam audito komitetui turėtų būti pavestos tam tikros užduotys, susijusios su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu. Tos užduotys turėtų apimti pareigą informuoti viešojo intereso subjekto administracinį arba priežiūros organą apie informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo rezultatus ir paaiškinti, kaip audito komitetas padėjo pagerinti informacijos apie tvarumą teikimo vientisumą ir kokią funkciją audito komitetas atliko tame procese. Valstybės narės turėtų turėti galimybę leisti, kad audito komitetui pavestas funkcijas, susijusias su informacijos apie tvarumą teikimu ir informacijos apie tvarumą užtikrinimu, vykdytų visas administracinis ar priežiūros organas arba tam skirtas administracinio ar priežiūros organo įsteigtas organas; |
| --- | --- |

(76)

Direktyvoje 2006/43/EB reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad kiekviena viešojo intereso įmonė turėtų audito komitetą, ir nurodomos jo užduotys, susijusios su teisės aktų nustatytu auditu. Tam audito komitetui turėtų būti pavestos tam tikros užduotys, susijusios su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu. Tos užduotys turėtų apimti pareigą informuoti viešojo intereso subjekto administracinį arba priežiūros organą apie informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo rezultatus ir paaiškinti, kaip audito komitetas padėjo pagerinti informacijos apie tvarumą teikimo vientisumą ir kokią funkciją audito komitetas atliko tame procese. Valstybės narės turėtų turėti galimybę leisti, kad audito komitetui pavestas funkcijas, susijusias su informacijos apie tvarumą teikimu ir informacijos apie tvarumą užtikrinimu, vykdytų visas administracinis ar priežiūros organas arba tam skirtas administracinio ar priežiūros organo įsteigtas organas;

| (77) | Direktyvoje 2006/43/EB nustatyti reikalavimai dėl trečiųjų valstybių auditorių ir audito subjektų registravimo ir priežiūros. Siekiant užtikrinti, kad būtų nustatyta nuosekli sistema, skirta teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių darbui jiems atliekant auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, būtina tuos reikalavimus taikyti ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui; |
| --- | --- |

(77)

Direktyvoje 2006/43/EB nustatyti reikalavimai dėl trečiųjų valstybių auditorių ir audito subjektų registravimo ir priežiūros. Siekiant užtikrinti, kad būtų nustatyta nuosekli sistema, skirta teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių darbui jiems atliekant auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, būtina tuos reikalavimus taikyti ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui;

| (78) | teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms, atliekantiems viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą auditą, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 537/2014 (37). Siekiant užtikrinti teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus nepriklausomumą atliekant teisės aktų nustatytą auditą, tuo reglamentu nustatoma mokesčių už kitas paslaugas, kuriuos teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius gali gauti, riba. Svarbu patikslinti, kad apskaičiuojant tą apribojimą neturėtų būti atsižvelgiama į informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. Be to, Reglamentas (ES) Nr. 537/2014 draudžia tam tikrais laikotarpiais teikti tam tikras ne audito paslaugas, kai teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka teisės aktų nustatytą auditą. Su teikiamos informacijos apie tvarumą rengimu susijusios paslaugos, įskaitant bet kokias konsultavimo paslaugas, taip pat turėtų būti laikomos per Reglamente (ES) Nr. 537/2014 nustatytą laikotarpį draudžiamomis paslaugomis. Tokių paslaugų teikimo draudimas turėtų būti taikomas visais atvejais, kai teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka teisės aktų nustatytą finansinių ataskaitų auditą.
  Siekiant užtikrinti teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus nepriklausomumą, taip pat turėtų būti uždraustos tam tikros ne audito paslaugos, kai teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. Reglamente (ES) Nr. 537/2014 nustatytas reikalavimas, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai apie pažeidimus informuotų audituojamą įmonę ir tam tikromis aplinkybėmis – institucijas, kurias valstybės narės yra paskyrusios atsakingomis už tokių pažeidimų tyrimą. Tokia pareiga taip pat turėtų būti atitinkamai taikoma teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms, kiek tai susiję su jų darbu atliekant viešojo intereso įmonių informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą; |
| --- | --- |

(78)

teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms, atliekantiems viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą auditą, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 537/2014 (37). Siekiant užtikrinti teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus nepriklausomumą atliekant teisės aktų nustatytą auditą, tuo reglamentu nustatoma mokesčių už kitas paslaugas, kuriuos teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius gali gauti, riba. Svarbu patikslinti, kad apskaičiuojant tą apribojimą neturėtų būti atsižvelgiama į informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. Be to, Reglamentas (ES) Nr. 537/2014 draudžia tam tikrais laikotarpiais teikti tam tikras ne audito paslaugas, kai teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka teisės aktų nustatytą auditą. Su teikiamos informacijos apie tvarumą rengimu susijusios paslaugos, įskaitant bet kokias konsultavimo paslaugas, taip pat turėtų būti laikomos per Reglamente (ES) Nr. 537/2014 nustatytą laikotarpį draudžiamomis paslaugomis. Tokių paslaugų teikimo draudimas turėtų būti taikomas visais atvejais, kai teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka teisės aktų nustatytą finansinių ataskaitų auditą.

Siekiant užtikrinti teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus nepriklausomumą, taip pat turėtų būti uždraustos tam tikros ne audito paslaugos, kai teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. Reglamente (ES) Nr. 537/2014 nustatytas reikalavimas, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai apie pažeidimus informuotų audituojamą įmonę ir tam tikromis aplinkybėmis – institucijas, kurias valstybės narės yra paskyrusios atsakingomis už tokių pažeidimų tyrimą. Tokia pareiga taip pat turėtų būti atitinkamai taikoma teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms, kiek tai susiję su jų darbu atliekant viešojo intereso įmonių informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą;

| (79) | Direktyva 2004/109/EB nacionalinėms priežiūros institucijoms pavedama užtikrinti, kad įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, laikytųsi įmonių atskaitomybės reikalavimų. Tos direktyvos 4 straipsnyje nurodytas turinys, kuris turi būti įtrauktas į metines finansines ataskaitas, tačiau jame nėra aiškios nuorodos į Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsnius, pagal kuriuos reikalaujama parengti (konsoliduotąją) nefinansinę ataskaitą. Atsižvelgiant į tai, kai kurių valstybių narių nacionalinės kompetentingos institucijos neturi teisinių įgaliojimų prižiūrėti tas nefinansines ataskaitas, ypač kai tos nefinansinės ataskaitos yra skelbiamos atskiru pranešimu, o ne įtrauktos į metinę finansinę ataskaitą, ką šiuo metu valstybės narės gali leisti. Todėl į Direktyvos 2004/109/EB 4 straipsnio 5 dalį reikia įtraukti nuorodą į informacijos apie tvarumą teikimą. Taip pat būtina reikalauti, kad emitento atsakingi asmenys metinėje finansinėje ataskaitoje patvirtintų, kad, kiek jiems žinoma, vadovybės pranešimas yra parengtas pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus.
  Be to, atsižvelgiant į tai, kad informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai yra nauji, ESMA turėtų parengti nacionalinėms kompetentingoms institucijoms skirtas gaires, kad būtų skatinama emitentų, kuriems taikoma Direktyva 2004/109/EB, informacijos apie tvarumą teikimo priežiūros konvergencija. Tos gairės turėtų būti taikomos tik įmonių, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, priežiūrai; |
| --- | --- |

(79)

Direktyva 2004/109/EB nacionalinėms priežiūros institucijoms pavedama užtikrinti, kad įmonės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, laikytųsi įmonių atskaitomybės reikalavimų. Tos direktyvos 4 straipsnyje nurodytas turinys, kuris turi būti įtrauktas į metines finansines ataskaitas, tačiau jame nėra aiškios nuorodos į Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsnius, pagal kuriuos reikalaujama parengti (konsoliduotąją) nefinansinę ataskaitą. Atsižvelgiant į tai, kai kurių valstybių narių nacionalinės kompetentingos institucijos neturi teisinių įgaliojimų prižiūrėti tas nefinansines ataskaitas, ypač kai tos nefinansinės ataskaitos yra skelbiamos atskiru pranešimu, o ne įtrauktos į metinę finansinę ataskaitą, ką šiuo metu valstybės narės gali leisti. Todėl į Direktyvos 2004/109/EB 4 straipsnio 5 dalį reikia įtraukti nuorodą į informacijos apie tvarumą teikimą. Taip pat būtina reikalauti, kad emitento atsakingi asmenys metinėje finansinėje ataskaitoje patvirtintų, kad, kiek jiems žinoma, vadovybės pranešimas yra parengtas pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus.

Be to, atsižvelgiant į tai, kad informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai yra nauji, ESMA turėtų parengti nacionalinėms kompetentingoms institucijoms skirtas gaires, kad būtų skatinama emitentų, kuriems taikoma Direktyva 2004/109/EB, informacijos apie tvarumą teikimo priežiūros konvergencija. Tos gairės turėtų būti taikomos tik įmonių, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje Sąjungoje, priežiūrai;

| (80) | siekiant patikslinti reikalavimus, nustatytus šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais nustatomi informacijos apie tvarumą teikimo standartai ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo standartai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (38) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(80)

siekiant patikslinti reikalavimus, nustatytus šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais nustatomi informacijos apie tvarumą teikimo standartai ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo standartai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (38) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (81) | Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai šios iš dalies keičiančios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą ir į ją įtraukti, inter alia: įvertinimą, kaip pasiekti šios iš dalies keičiančios direktyvos tikslai, įskaitant valstybių narių informacijos teikimo praktikos konvergenciją; mažųjų ir vidutinių įmonių, taikančių informacijos apie tvarumą teikimo standartus savanoriškai, skaičiaus vertinimą; vertinimą, ar ir kaip reikėtų dar labiau išplėsti informacijos teikimo reikalavimų taikymo sritį, visų pirma kiek tai susiję su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis ir trečiųjų valstybių įmonėmis, kurios tiesiogiai veikia Sąjungos vidaus rinkoje be patronuojamosios įmonės ar filialo Sąjungos teritorijoje; šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatytų informacijos teikimo reikalavimų, taikomų trečiųjų valstybių įmonių patronuojamosioms įmonėms ir filialams, įgyvendinimo vertinimą, įskaitant trečiųjų valstybių įmonių, turinčių patronuojamąją įmonę ar filialą, kuriems taikomi ataskaitų teikimo reikalavimai pagal Direktyvą 2013/34/ES, skaičiaus vertinimą; vykdymo užtikrinimo mechanizmo ir Direktyvoje 2013/34/ES nustatytų atitinkamų ribų vertinimą; vertinimą, ar ir kaip užtikrinti įmonių, kurioms taikoma ši iš dalies keičianti direktyva, paskelbtos teikiamos informacijos apie tvarumą prieinamumą asmenims su negalia.
  Šios iš dalies keičiančios direktyvos įgyvendinimo ataskaita turėtų būti paskelbta ne vėliau kaip 2029 m. balandžio 30 d., o vėliau skelbiama kas trejus metus, ir prireikus prie jos turėtų būti pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų įvertinti tvarumo užtikrinimo rinkos koncentracijos lygį ir pateikti ataskaitą šiuo klausimu. Atliekant peržiūrą turėtų būti atsižvelgiama į nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams taikomą nacionalinę tvarką ir įvertinta, ar ir kokiu mastu tokia nacionalinė tvarka prisideda prie užtikrinimo rinkos atvėrimo. Ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų įvertinti galimas teisines priemones, kuriomis užtikrinamas pakankamas tvarumo užtikrinimo rinkos diversifikavimas ir tinkama informacijos apie tvarumą teikimo kokybė. Ataskaita apie tvarumo užtikrinimo rinkos koncentracijos lygį turėtų būti perduota Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d., o prireikus prie jos turėtų būti pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

(81)

Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai šios iš dalies keičiančios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą ir į ją įtraukti, inter alia: įvertinimą, kaip pasiekti šios iš dalies keičiančios direktyvos tikslai, įskaitant valstybių narių informacijos teikimo praktikos konvergenciją; mažųjų ir vidutinių įmonių, taikančių informacijos apie tvarumą teikimo standartus savanoriškai, skaičiaus vertinimą; vertinimą, ar ir kaip reikėtų dar labiau išplėsti informacijos teikimo reikalavimų taikymo sritį, visų pirma kiek tai susiję su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis ir trečiųjų valstybių įmonėmis, kurios tiesiogiai veikia Sąjungos vidaus rinkoje be patronuojamosios įmonės ar filialo Sąjungos teritorijoje; šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatytų informacijos teikimo reikalavimų, taikomų trečiųjų valstybių įmonių patronuojamosioms įmonėms ir filialams, įgyvendinimo vertinimą, įskaitant trečiųjų valstybių įmonių, turinčių patronuojamąją įmonę ar filialą, kuriems taikomi ataskaitų teikimo reikalavimai pagal Direktyvą 2013/34/ES, skaičiaus vertinimą; vykdymo užtikrinimo mechanizmo ir Direktyvoje 2013/34/ES nustatytų atitinkamų ribų vertinimą; vertinimą, ar ir kaip užtikrinti įmonių, kurioms taikoma ši iš dalies keičianti direktyva, paskelbtos teikiamos informacijos apie tvarumą prieinamumą asmenims su negalia.

Šios iš dalies keičiančios direktyvos įgyvendinimo ataskaita turėtų būti paskelbta ne vėliau kaip 2029 m. balandžio 30 d., o vėliau skelbiama kas trejus metus, ir prireikus prie jos turėtų būti pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų įvertinti tvarumo užtikrinimo rinkos koncentracijos lygį ir pateikti ataskaitą šiuo klausimu. Atliekant peržiūrą turėtų būti atsižvelgiama į nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams taikomą nacionalinę tvarką ir įvertinta, ar ir kokiu mastu tokia nacionalinė tvarka prisideda prie užtikrinimo rinkos atvėrimo. Ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų įvertinti galimas teisines priemones, kuriomis užtikrinamas pakankamas tvarumo užtikrinimo rinkos diversifikavimas ir tinkama informacijos apie tvarumą teikimo kokybė. Ataskaita apie tvarumo užtikrinimo rinkos koncentracijos lygį turėtų būti perduota Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d., o prireikus prie jos turėtų būti pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

| (82) | kadangi šios iš dalies keičiančios direktyvos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia iš dalies keičiančia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(82)

kadangi šios iš dalies keičiančios direktyvos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia iš dalies keičiančia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (83) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 537/2014, Direktyva 2004/109/EB, Direktyva 2006/43/EB ir Direktyva 2013/34/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(83)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 537/2014, Direktyva 2004/109/EB, Direktyva 2006/43/EB ir Direktyva 2013/34/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (84) | buvo konsultuojamasi su ECB ir jis pateikė nuomonę 2021 m. rugsėjo 7 d., |
| --- | --- |

(84)

buvo konsultuojamasi su ECB ir jis pateikė nuomonę 2021 m. rugsėjo 7 d.,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2013/34/ES daliniai pakeitimai

Direktyva 2013/34/ES iš dalies keičiama taip:

| 1) | 1 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

  „3.   Šios direktyvos 19a, 29a, 29d, 30 ir 33 straipsniuose, 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte, 34 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 51 straipsnyje nustatytos derinimo priemonės taip pat taikomos valstybių narių įstatymams ir kitiems teisės aktams, susijusiems su toliau nurodytomis įmonėmis, neatsižvelgiant į jų teisinę formą, su sąlyga, kad tos įmonės yra didžiosios įmonės arba mažosios ar vidutinės įmonės, išskyrus labai mažas įmones, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje:






  a) | draudimo įmonėmis, kaip tai suprantama Tarybos direktyvos 91/674/EEB (*1) 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„3.   Šios direktyvos 19a, 29a, 29d, 30 ir 33 straipsniuose, 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte, 34 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 51 straipsnyje nustatytos derinimo priemonės taip pat taikomos valstybių narių įstatymams ir kitiems teisės aktams, susijusiems su toliau nurodytomis įmonėmis, neatsižvelgiant į jų teisinę formą, su sąlyga, kad tos įmonės yra didžiosios įmonės arba mažosios ar vidutinės įmonės, išskyrus labai mažas įmones, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje:

a)

draudimo įmonėmis, kaip tai suprantama Tarybos direktyvos 91/674/EEB (*1) 2 straipsnio 1 dalyje;

| b) | kredito įstaigomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (*2) 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte.
  Valstybės narės gali nuspręsti šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų derinimo priemonių netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (*3) 2 straipsnio 5 dalies 2–23 punktuose išvardytoms įmonėms. |
| --- | --- |

b)

kredito įstaigomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (*2) 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte.

Valstybės narės gali nuspręsti šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų derinimo priemonių netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (*3) 2 straipsnio 5 dalies 2–23 punktuose išvardytoms įmonėms.

4.   19a, 29a ir 29d straipsniuose nustatytos derinimo priemonės netaikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2088 (*4) 2 straipsnio 12 punkto b ir f papunkčiuose nurodytiems finansiniams produktams.

5.   40a–40d straipsniuose nustatytos derinimo priemonės taip pat taikomos valstybių narių įstatymams ir kitiems teisės aktams, susijusiems su įmonių, kurių nereglamentuoja valstybės narės teisė, tačiau kurių teisinė forma yra panaši į I priede išvardytas įmonių rūšis, patronuojamosiomis įmonėmis ir filialais.

(*1)  
  1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 374, 1991 12 31, p. 7)."

*1

(*2)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1)."

*2

(*3)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338)."

*3

(*4)  
  2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 dėl su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje (OL L 317, 2019.12.9, p. 1).“;"

*4

| 2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 5 punktas pakeičiamas taip:






  „5) | grynosios pajamos – sumos, gautos už parduotas prekes arba suteiktas paslaugas, atėmus pardavimo nuolaidas, pridėtinės vertės mokestį ir kitus su apyvarta tiesiogiai susijusius mokesčius; tačiau šios direktyvos 1 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytų draudimo įmonių atveju terminas „grynosios pajamos“ apibrėžiamas pagal Tarybos direktyvos 91/674/EEB (*5) 35 straipsnį ir 66 straipsnio 2 punktą; šios direktyvos 1 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytų kredito įstaigų atveju terminas „grynosios pajamos“ apibrėžiamas pagal Tarybos direktyvos 86/635/EEB (*6) 43 straipsnio 2 dalies c punktą; ir įmonių, kurioms taikoma šios direktyvos 40a straipsnio 1 dalis, atveju „grynosios pajamos“ – tai pajamos, kaip apibrėžta arba suprantama finansinės atskaitomybės pagrinduose, kuria remiantis rengiamos įmonės finansinės ataskaitos; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

5 punktas pakeičiamas taip:

„5)

grynosios pajamos – sumos, gautos už parduotas prekes arba suteiktas paslaugas, atėmus pardavimo nuolaidas, pridėtinės vertės mokestį ir kitus su apyvarta tiesiogiai susijusius mokesčius; tačiau šios direktyvos 1 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytų draudimo įmonių atveju terminas „grynosios pajamos“ apibrėžiamas pagal Tarybos direktyvos 91/674/EEB (*5) 35 straipsnį ir 66 straipsnio 2 punktą; šios direktyvos 1 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytų kredito įstaigų atveju terminas „grynosios pajamos“ apibrėžiamas pagal Tarybos direktyvos 86/635/EEB (*6) 43 straipsnio 2 dalies c punktą; ir įmonių, kurioms taikoma šios direktyvos 40a straipsnio 1 dalis, atveju „grynosios pajamos“ – tai pajamos, kaip apibrėžta arba suprantama finansinės atskaitomybės pagrinduose, kuria remiantis rengiamos įmonės finansinės ataskaitos;

*5

*6

(*5)  
  1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 374, 1991 12 31, p. 7)."

*5

(*6)  
  1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1).“;"

*6

| b) | papildoma šiais punktais:






  „17) | tvarumo klausimai – aplinkos, socialinių ir žmogaus teisių bei valdymo veiksniai, įskaitant tvarumo veiksnius, apibrėžtus Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio 24 punkte; |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šiais punktais:

„17)

tvarumo klausimai – aplinkos, socialinių ir žmogaus teisių bei valdymo veiksniai, įskaitant tvarumo veiksnius, apibrėžtus Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio 24 punkte;

| 18) | informacijos apie tvarumą teikimas – su tvarumo klausimais susijusios informacijos teikimas pagal 19a, 29a ir 29d straipsnius; |
| --- | --- |

18)

informacijos apie tvarumą teikimas – su tvarumo klausimais susijusios informacijos teikimas pagal 19a, 29a ir 29d straipsnius;

| 19) | pagrindiniai nematerialieji ištekliai – fizinio pavidalo neturintys ištekliai, nuo kurių iš esmės priklauso įmonės verslo modelis ir kurie yra įmonės vertės kūrimo šaltinis; |
| --- | --- |

19)

pagrindiniai nematerialieji ištekliai – fizinio pavidalo neturintys ištekliai, nuo kurių iš esmės priklauso įmonės verslo modelis ir kurie yra įmonės vertės kūrimo šaltinis;

| 20) | nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas – atitikties vertinimo įstaiga, akredituota pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (*7) konkrečiai atitikties vertinimo veiklai, nurodytai šios direktyvos 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte, vykdyti. |
| --- | --- |

20)

nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas – atitikties vertinimo įstaiga, akredituota pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (*7) konkrečiai atitikties vertinimo veiklai, nurodytai šios direktyvos 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte, vykdyti.

*7

(*7)  
  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30).“;"

*7

| 3) | 19 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Didžiosios įmonės ir mažosios ir vidutinės įmonės kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, išskyrus labai mažas įmones, teikia informaciją apie pagrindinius nematerialiuosius išteklius ir paaiškina, kaip įmonės verslo modelis iš esmės priklauso nuo tokių išteklių ir kaip tokie ištekliai yra įmonės vertės kūrimo šaltinis.“; |
| --- | --- |

3)

19 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Didžiosios įmonės ir mažosios ir vidutinės įmonės kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, išskyrus labai mažas įmones, teikia informaciją apie pagrindinius nematerialiuosius išteklius ir paaiškina, kaip įmonės verslo modelis iš esmės priklauso nuo tokių išteklių ir kaip tokie ištekliai yra įmonės vertės kūrimo šaltinis.“;

| 4) | 19a straipsnis pakeičiamas taip:

  „19a straipsnis
  Informacijos apie tvarumą teikimas

  1.   Didžiosios įmonės ir mažosios ir vidutinės įmonės, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, išskyrus labai mažas įmones, į vadovybės pranešimą įtraukia informaciją, reikalingą įmonės poveikiui tvarumo klausimams suprasti, ir informaciją, reikalingą poveikiui, kurį įmonės veiklos pokyčiams, veiklos rezultatams ir būklei turi tvarumo klausimai, suprasti.
  Pirmoje pastraipoje nurodyta informacija turi būti aiškiai identifikuojama specialiame vadovybės pranešimo skirsnyje.


  2.   1 dalyje nurodytoje informacijoje visų pirma pateikiama:






  a) | trumpas įmonės verslo modelio bei strategijos aprašymas, be kita ko, nurodant:






  i) | įmonės verslo modelio bei strategijos atsparumą rizikai, susijusiai su tvarumo klausimais; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

19a straipsnis pakeičiamas taip:

„19a straipsnis

Informacijos apie tvarumą teikimas

1.   Didžiosios įmonės ir mažosios ir vidutinės įmonės, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, išskyrus labai mažas įmones, į vadovybės pranešimą įtraukia informaciją, reikalingą įmonės poveikiui tvarumo klausimams suprasti, ir informaciją, reikalingą poveikiui, kurį įmonės veiklos pokyčiams, veiklos rezultatams ir būklei turi tvarumo klausimai, suprasti.

Pirmoje pastraipoje nurodyta informacija turi būti aiškiai identifikuojama specialiame vadovybės pranešimo skirsnyje.

2.   1 dalyje nurodytoje informacijoje visų pirma pateikiama:

a)

trumpas įmonės verslo modelio bei strategijos aprašymas, be kita ko, nurodant:

i)

įmonės verslo modelio bei strategijos atsparumą rizikai, susijusiai su tvarumo klausimais;

| ii) | įmonės galimybes, susijusias su tvarumo klausimais; |
| --- | --- |

ii)

įmonės galimybes, susijusias su tvarumo klausimais;

| iii) | įmonės planus, įskaitant įgyvendinimo veiksmus ir susijusius finansinius ir investicijų planus, kuriais užtikrinama, kad įmonės verslo modelis ir strategija būtų suderinami su perėjimu prie tvarios ekonomikos ir 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus susitarimu priimtu Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (Paryžiaus susitarime) nustatytu tikslu apriboti visuotinį atšilimą 1,5 °C ir poveikio klimatui neutralumo tikslu iki 2050 m., kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (*8), ir, kai aktualu, tai, kokį poveikį įmonei daro su anglimis, nafta ir dujomis susijusi veikla; |
| --- | --- |

iii)

įmonės planus, įskaitant įgyvendinimo veiksmus ir susijusius finansinius ir investicijų planus, kuriais užtikrinama, kad įmonės verslo modelis ir strategija būtų suderinami su perėjimu prie tvarios ekonomikos ir 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus susitarimu priimtu Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (Paryžiaus susitarime) nustatytu tikslu apriboti visuotinį atšilimą 1,5 °C ir poveikio klimatui neutralumo tikslu iki 2050 m., kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (*8), ir, kai aktualu, tai, kokį poveikį įmonei daro su anglimis, nafta ir dujomis susijusi veikla;

| iv) | tai, kaip įmonės verslo modelyje bei strategijoje atsižvelgiama į įmonės suinteresuotųjų subjektų interesus ir įmonės poveikį tvarumo klausimams; |
| --- | --- |

iv)

tai, kaip įmonės verslo modelyje bei strategijoje atsižvelgiama į įmonės suinteresuotųjų subjektų interesus ir įmonės poveikį tvarumo klausimams;

| v) | tai, kaip įmonės strategija įgyvendinta atsižvelgiant į tvarumo klausimus; |
| --- | --- |

v)

tai, kaip įmonės strategija įgyvendinta atsižvelgiant į tvarumo klausimus;

| b) | įmonės per tam tikrą laiką pasiektinų nustatytų tikslų, susijusių su tvarumo klausimais, įskaitant, kai aktualu, absoliutaus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus bent 2030 ir 2050 m. ir padarytos pažangos siekiant tų tikslų aprašymas ir pareiškimas, ar įmonės tikslai, susiję su aplinkos veiksniais, yra pagrįsti įtikinamais moksliniais įrodymais; |
| --- | --- |

b)

įmonės per tam tikrą laiką pasiektinų nustatytų tikslų, susijusių su tvarumo klausimais, įskaitant, kai aktualu, absoliutaus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus bent 2030 ir 2050 m. ir padarytos pažangos siekiant tų tikslų aprašymas ir pareiškimas, ar įmonės tikslai, susiję su aplinkos veiksniais, yra pagrįsti įtikinamais moksliniais įrodymais;

| c) | administracinio, valdymo ir priežiūros organų vaidmens tvarumo klausimais aprašymas ir jų ekspertinių žinių ir įgūdžių, kurių reikia tam vaidmeniui atlikti, arba tokių organų galimybės naudotis tokiomis žiniomis ir įgūdžiais, aprašymas; |
| --- | --- |

c)

administracinio, valdymo ir priežiūros organų vaidmens tvarumo klausimais aprašymas ir jų ekspertinių žinių ir įgūdžių, kurių reikia tam vaidmeniui atlikti, arba tokių organų galimybės naudotis tokiomis žiniomis ir įgūdžiais, aprašymas;

| d) | įmonės politikos, susijusios su tvarumo klausimais, aprašymas; |
| --- | --- |

d)

įmonės politikos, susijusios su tvarumo klausimais, aprašymas;

| e) | informacija apie esamas paskatų sistemas, siūlomas su tvarumo klausimais susijusių administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariams; |
| --- | --- |

e)

informacija apie esamas paskatų sistemas, siūlomas su tvarumo klausimais susijusių administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariams;

| f) | toliau nurodytų dalykų aprašymas:






  i) | išsamaus patikrinimo proceso, įmonės įgyvendinamo tvarumo klausimais ir, kai taikytina, laikantis Sąjungos reikalavimų įmonėms vykdyti išsamaus patikrinimo procesą; |
| --- | --- | --- |

f)

toliau nurodytų dalykų aprašymas:

i)

išsamaus patikrinimo proceso, įmonės įgyvendinamo tvarumo klausimais ir, kai taikytina, laikantis Sąjungos reikalavimų įmonėms vykdyti išsamaus patikrinimo procesą;

| ii) | pagrindinio faktinio arba galimo neigiamo poveikio, susijusio su įmonės veikla ir jos vertės grandine, įskaitant jos produktus ir paslaugas, verslo santykius ir tiekimo grandinę, veiksmus, kurių imtasi tam poveikiui nustatyti ir stebėti, ir kito neigiamo poveikio, kurį įmonė turi nustatyti pagal kitus Sąjungos reikalavimus įmonėms vykdyti išsamaus patikrinimo procesą; |
| --- | --- |

ii)

pagrindinio faktinio arba galimo neigiamo poveikio, susijusio su įmonės veikla ir jos vertės grandine, įskaitant jos produktus ir paslaugas, verslo santykius ir tiekimo grandinę, veiksmus, kurių imtasi tam poveikiui nustatyti ir stebėti, ir kito neigiamo poveikio, kurį įmonė turi nustatyti pagal kitus Sąjungos reikalavimus įmonėms vykdyti išsamaus patikrinimo procesą;

| iii) | visų veiksmų, kurių įmonė ėmėsi siekdama užkirsti kelią faktiniam arba galimam neigiamam poveikiui, jį sušvelninti, ištaisyti ir pašalinti, ir tokių veiksmų rezultatų; |
| --- | --- |

iii)

visų veiksmų, kurių įmonė ėmėsi siekdama užkirsti kelią faktiniam arba galimam neigiamam poveikiui, jį sušvelninti, ištaisyti ir pašalinti, ir tokių veiksmų rezultatų;

| g) | pagrindinės rizikos įmonei, susijusios su tvarumo klausimais, įskaitant įmonės pagrindinę priklausomybę nuo tų klausimų, ir tos rizikos valdymo būdų aprašymas; |
| --- | --- |

g)

pagrindinės rizikos įmonei, susijusios su tvarumo klausimais, įskaitant įmonės pagrindinę priklausomybę nuo tų klausimų, ir tos rizikos valdymo būdų aprašymas;

| h) | rodikliai, susiję su a–g punktuose nurodyta atskleidžiama informacija. |
| --- | --- |

h)

rodikliai, susiję su a–g punktuose nurodyta atskleidžiama informacija.

Įmonės pateikia informaciją apie procesą, kurio laikytasi nustatant informaciją, įtrauktą į vadovybės pranešimą pagal šio straipsnio 1 dalį. Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyta informacija apima informaciją, susijusią su atitinkama trumpalaike, vidutinės trukmės ir ilgalaike perspektyva.

3.   Kai taikytina, 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija apima informaciją apie įmonės veiklą ir jos vertės grandinę, įskaitant produktus ir paslaugas, verslo santykius ir tiekimo grandinę.

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2022/2464 (*9) 5 straipsnio 2 dalį valstybių narių priimtų teisės aktų pirmuosius trejus taikymo metus ir tuo atveju, kai įmonė neturi visos reikiamos informacijos apie savo vertės grandinę, ji paaiškina, kokias pastangas deda siekdama gauti reikiamą informaciją apie savo vertės grandinę, priežastis, kodėl nebuvo gauta visa reikiama informacija, ir planus, kaip ji ateityje ketina gauti reikiamą informaciją.

Kai taikytina, 1 ir 2 dalyse nurodytoje informacijoje taip pat pateikiamos ir papildomai paaiškinamos nuorodos į kitą informaciją, įtrauktą į vadovybės pranešimą pagal 19 straipsnį, ir į sumas, nurodytas metinėse finansinėse ataskaitose.

Valstybės narės išimtiniais atvejais gali leisti neatskleisti informacijos apie būsimus pokyčius arba su vykstančiomis derybomis susijusius klausimus, jei, remiantis tinkamai pagrįsta administracinio, valdymo ir priežiūros organų narių, veikiančių pagal jiems nacionalinės teisės aktais suteiktą kompetenciją ir kolektyviai atsakingų už tą nuomonę, nuomone, tokios informacijos atskleidimas labai pakenktų komercinei atitinkamos įmonės padėčiai ir jei neatskleidus tokios informacijos netrukdoma teisingai ir proporcingai suprasti įmonės veiklos pokyčius, veiklos rezultatus ir būklę ir jos veiklos poveikį.

4.   Įmonės šio straipsnio 1–3 dalyse nurodytą informaciją praneša laikydamosi pagal 29b straipsnį priimtų informacijos apie tvarumą teikimo standartų.

5.   Įmonės vadovybė tinkamu lygmeniu informuoja darbuotojų atstovus ir su jais aptaria susijusią informaciją ir informacijos apie tvarumą gavimo bei patikrinimo būdus. Darbuotojų atstovų nuomonė prireikus perduodama atitinkamiems administraciniams, valdymo ar priežiūros organams.

6.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 2–4 dalių ir nedarant poveikio šio straipsnio 9 ir 10 dalims, šio straipsnio 1 dalyje nurodytos mažosios ir vidutinės įmonės, mažos ir nesudėtingos įstaigos, apibrėžtos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 145 punkte, priklausomos draudimo įmonės, apibrėžtos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB (*10) 13 straipsnio 2 punkte, ir priklausomos perdraudimo įmonės, apibrėžtos tos direktyvos 13 straipsnio 5 punkte, gali nuspręsti, kad teikiant informaciją apie tvarumą bus teikiama tik ši informacija:

| a) | trumpas įmonės verslo modelio ir strategijos aprašymas; |
| --- | --- |

a)

trumpas įmonės verslo modelio ir strategijos aprašymas;

| b) | įmonės politikos, susijusios su tvarumo klausimais, aprašymas; |
| --- | --- |

b)

įmonės politikos, susijusios su tvarumo klausimais, aprašymas;

| c) | pagrindinis faktinis arba galimas neigiamas įmonės poveikis tvarumo srityje ir visi veiksmai, kurių imamasi siekiant nustatyti ir stebėti tokį faktinį arba galimą neigiamą poveikį, užkirsti jam kelią, jį sušvelninti arba ištaisyti; |
| --- | --- |

c)

pagrindinis faktinis arba galimas neigiamas įmonės poveikis tvarumo srityje ir visi veiksmai, kurių imamasi siekiant nustatyti ir stebėti tokį faktinį arba galimą neigiamą poveikį, užkirsti jam kelią, jį sušvelninti arba ištaisyti;

| d) | įmonei kylanti pagrindinė rizika, susijusi su tvarumo klausimais, ir tos rizikos valdymo būdų aprašymas; |
| --- | --- |

d)

įmonei kylanti pagrindinė rizika, susijusi su tvarumo klausimais, ir tos rizikos valdymo būdų aprašymas;

| e) | pagrindiniai rodikliai, reikalingi a–d punktuose nurodytai informacijai atskleisti. |
| --- | --- |

e)

pagrindiniai rodikliai, reikalingi a–d punktuose nurodytai informacijai atskleisti.

Mažosios ir vidutinės įmonės, mažos ir nesudėtingos įstaigos ir priklausomos draudimo bei perdraudimo įmonės, kurios naudojasi pirmoje pastraipoje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata, teikia informaciją laikydamosi 29c straipsnyje nurodytų mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomų informacijos apie tvarumą teikimo standartų.

7.   Finansiniais metais, prasidedančiais iki 2028 m. sausio 1 d., nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, mažosios ir vidutinės įmonės, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, gali nuspręsti į savo vadovybės pranešimą neįtraukti šio straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos. Vis dėlto tokiais atvejais įmonė savo vadovybės pranešime trumpai paaiškina, kodėl informacija apie tvarumą nebuvo pateikta.

8.   Laikoma, kad įmonės, kurios laikosi šio straipsnio 1–4 dalyse nustatytų reikalavimų, ir įmonės, kurios naudojasi šio straipsnio 6 dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata, įvykdė 19 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nustatytą reikalavimą.

9.   Jei tenkinamos šios dalies antroje pastraipoje nustatytos sąlygos, įmonė, kuri yra patronuojamoji įmonė, yra atleidžiama nuo 1–4 dalyse nurodytų reikalavimų (toliau – patronuojamoji įmonė, kuriai netaikomi reikalavimai), jeigu tokia įmonė ir jos patronuojamosios įmonės yra įtrauktos į konsoliduotąjį patronuojančiosios įmonės vadovybės pranešimą, parengtą laikantis 29 ir 29a straipsnių. Įmonė, kuri yra patronuojančiosios įmonės, įsisteigusios trečiojoje valstybėje, patronuojamoji įmonė, taip pat atleidžiama nuo šio straipsnio 1–4 dalyse nustatytų reikalavimų, jeigu tokia įmonė ir jos patronuojamosios įmonės yra įtrauktos į tos patronuojančiosios įmonės, kuri įsteigta trečiojoje valstybėje, konsoliduotąją informaciją apie tvarumą ir jeigu ši konsoliduotoji informacija apie tvarumą yra parengta laikantis informacijos apie tvarumą teikimo standartų, priimtų pagal 29b straipsnį, arba būdu, lygiaverčiu tiems informacijos apie tvarumą teikimo standartams, kaip nustatyta pagal Komisijos įgyvendinimo aktą dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo, priimto pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/109/EB (*11) 23 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą.

Pirmoje pastraipoje nurodyta išimtis taikoma laikantis šių sąlygų:

| a) | patronuojamosios įmonės, kuriai netaikomi reikalavimai, vadovybės pranešime pateikiama visa ši informacija:






  i) | patronuojančiosios įmonės, teikiančios informaciją grupės lygmeniu pagal šį straipsnį arba būdu, lygiaverčiu pagal šios direktyvos 29b straipsnį priimtiems informacijos apie tvarumą teikimo standartams, kaip nustatyta pagal Komisijos įgyvendinimo aktą dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo, priimto pagal Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą, pavadinimas ir registruota buveinė; |
| --- | --- | --- |

a)

patronuojamosios įmonės, kuriai netaikomi reikalavimai, vadovybės pranešime pateikiama visa ši informacija:

i)

patronuojančiosios įmonės, teikiančios informaciją grupės lygmeniu pagal šį straipsnį arba būdu, lygiaverčiu pagal šios direktyvos 29b straipsnį priimtiems informacijos apie tvarumą teikimo standartams, kaip nustatyta pagal Komisijos įgyvendinimo aktą dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo, priimto pagal Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą, pavadinimas ir registruota buveinė;

| ii) | interneto nuorodos į patronuojančiosios įmonės konsoliduotąjį vadovybės pranešimą arba, kai taikytina, į patronuojančiosios įmonės konsoliduotąją informaciją apie tvarumą, kaip nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje, ir į šios direktyvos 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą užtikrinimo nuomonę arba į šios pastraipos b punkte nurodytą užtikrinimo nuomonę; |
| --- | --- |

ii)

interneto nuorodos į patronuojančiosios įmonės konsoliduotąjį vadovybės pranešimą arba, kai taikytina, į patronuojančiosios įmonės konsoliduotąją informaciją apie tvarumą, kaip nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje, ir į šios direktyvos 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą užtikrinimo nuomonę arba į šios pastraipos b punkte nurodytą užtikrinimo nuomonę;

| iii) | informacija, kad įmonei netaikomi šio straipsnio 1–4 dalyse nustatyti reikalavimai; |
| --- | --- |

iii)

informacija, kad įmonei netaikomi šio straipsnio 1–4 dalyse nustatyti reikalavimai;

| b) | kai patronuojančioji įmonė yra įsteigta trečiojoje valstybėje, jos konsoliduotoji informacija apie tvarumą ir užtikrinimo nuomonė dėl konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo, kurią pareiškė vienas ar daugiau asmenų arba įmonių, kurie pagal patronuojančiajai įmonei taikomą teisę įgalioti pareikšti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą, skelbiamos pagal šios direktyvos 30 straipsnį ir laikantis valstybės narės, kurios teisė taikoma patronuojamajai įmonei, kuriai netaikomi reikalavimai, teisės aktų; |
| --- | --- |

b)

kai patronuojančioji įmonė yra įsteigta trečiojoje valstybėje, jos konsoliduotoji informacija apie tvarumą ir užtikrinimo nuomonė dėl konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo, kurią pareiškė vienas ar daugiau asmenų arba įmonių, kurie pagal patronuojančiajai įmonei taikomą teisę įgalioti pareikšti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą, skelbiamos pagal šios direktyvos 30 straipsnį ir laikantis valstybės narės, kurios teisė taikoma patronuojamajai įmonei, kuriai netaikomi reikalavimai, teisės aktų;

| c) | jei patronuojančioji įmonė įsteigta trečiojoje valstybėje, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (*12) 8 straipsnyje nustatyta atskleistina informacija, apimanti Sąjungoje įsteigtos patronuojamosios įmonės, kuriai netaikomi reikalavimai, ir jos patronuojamųjų įmonių, kurioms netaikomi reikalavimai, vykdomą veiklą, įtraukiama į patronuojamosios įmonės, kuriai netaikomi reikalavimai, vadovybės pranešimą arba į trečiojoje valstybėje įsteigtos patronuojančiosios įmonės parengtą konsoliduotąją informaciją apie tvarumą. |
| --- | --- |

c)

jei patronuojančioji įmonė įsteigta trečiojoje valstybėje, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (*12) 8 straipsnyje nustatyta atskleistina informacija, apimanti Sąjungoje įsteigtos patronuojamosios įmonės, kuriai netaikomi reikalavimai, ir jos patronuojamųjų įmonių, kurioms netaikomi reikalavimai, vykdomą veiklą, įtraukiama į patronuojamosios įmonės, kuriai netaikomi reikalavimai, vadovybės pranešimą arba į trečiojoje valstybėje įsteigtos patronuojančiosios įmonės parengtą konsoliduotąją informaciją apie tvarumą.

Valstybė narė, kurios teisės aktais reglamentuojama patronuojamoji įmonė, kuriai netaikomi reikalavimai, gali reikalauti, kad patronuojančiosios įmonės konsoliduotasis vadovybės pranešimas arba, kai taikytina, konsoliduotoji informacija apie tvarumą būtų skelbiami jai priimtina kalba ir kad būtų pateiktas reikalaujamas vertimas į tą kalbą. Prie nepatvirtinto vertimo turi būti pridėtas atitinkamas pareiškimas.

Įmonėms, kurioms netaikomas reikalavimas parengti vadovybės pranešimą pagal 37 straipsnį, šios dalies antros pastraipos a punkto i–iii papunkčiuose nurodytos informacijos teikti neprivalo, jeigu tokios įmonės skelbia konsoliduotąjį vadovybės pranešimą pagal 37 straipsnį.

Taikant šios dalies pirmą pastraipą ir kai taikomas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 10 straipsnis, šios direktyvos 1 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytos kredito įstaigos, nuolat susijusios su centrine įstaiga, kuri jas prižiūri Reglamento (ES) Nr. 575/2013 10 straipsnyje nustatytomis sąlygomis, laikomos tos centrinės įstaigos patronuojamosiomis įmonėmis.

Taikant šios dalies pirmą pastraipą šios direktyvos 1 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytos draudimo įmonės, kurios priklauso grupei esant Direktyvos 2009/138/EB 212 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktyje nurodytiems finansiniams ryšiams ir kurioms taikoma grupės priežiūra pagal tos direktyvos 213 straipsnio 2 dalies a–c punktus, laikomos tos grupės patronuojančiosios įmonės patronuojamosiomis įmonėmis.

10.   9 dalyje nustatyta išimtis taip pat taikoma viešojo intereso įmonėms, kurioms taikomi šio straipsnio reikalavimai, išskyrus didžiąsias įmones, kurios yra viešojo intereso įmonės, apibrėžtos šios direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje.

(*8)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1)."

*8

(*9)  
  2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2464 kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 537/2014, Direktyva 2004/109/EB, Direktyva 2006/43/EB ir Direktyva 2013/34/ES dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo (OL L 322, 2022 12 16, p. 15)."

*9

(*10)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1)."

*10

(*11)  
  2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, iš dalies keičianti Direktyvą 2001/34/EB (OL L 390, 2004 12 31, p. 38)."

*11

(*12)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).“;"

*12

| 5) | 20 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | g punktas pakeičiamas taip:






  „g) | įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams taikomos įvairovės politikos, susijusios su lytimi ir kitais aspektais, kaip antai amžiumi, negalia arba išsilavinimu ir profesine patirtimi, aprašymas, nurodant tos įvairovės politikos tikslus, įgyvendinimo būdą ir rezultatus ataskaitiniu laikotarpiu. Jei tokia politika netaikoma, ataskaitoje paaiškinama, kodėl taip yra.“; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

20 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

g punktas pakeičiamas taip:

„g)

įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams taikomos įvairovės politikos, susijusios su lytimi ir kitais aspektais, kaip antai amžiumi, negalia arba išsilavinimu ir profesine patirtimi, aprašymas, nurodant tos įvairovės politikos tikslus, įgyvendinimo būdą ir rezultatus ataskaitiniu laikotarpiu. Jei tokia politika netaikoma, ataskaitoje paaiškinama, kodėl taip yra.“;

| b) | papildoma šia pastraipa:

  „Laikoma, kad įmonės, kurioms taikomas 19a straipsnis, įvykdė šios dalies pirmos pastraipos g punkte nustatytą pareigą, jei į savo teikiamą informaciją apie tvarumą įtraukė tame punkte reikalaujamą informaciją ir įmonės valdymo pareiškime pateikė nuorodą į tą informaciją.“; |
| --- | --- |

b)

papildoma šia pastraipa:

„Laikoma, kad įmonės, kurioms taikomas 19a straipsnis, įvykdė šios dalies pirmos pastraipos g punkte nustatytą pareigą, jei į savo teikiamą informaciją apie tvarumą įtraukė tame punkte reikalaujamą informaciją ir įmonės valdymo pareiškime pateikė nuorodą į tą informaciją.“;

| 6) | 23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 4 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | a punkte nurodytas didesnės įmonių grupės konsoliduotąsias finansines ataskaitas ir konsoliduotąjį vadovybės pranešimą rengia tos grupės patronuojančioji įmonė, laikydamasi valstybės narės teisės aktų, kuriais reglamentuojama ta patronuojančioji įmonė, pagal šią direktyvą, išskyrus 29a straipsnyje nustatytus reikalavimus, arba pagal tarptautinius apskaitos standartus, priimtus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002;“; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

4 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

a punkte nurodytas didesnės įmonių grupės konsoliduotąsias finansines ataskaitas ir konsoliduotąjį vadovybės pranešimą rengia tos grupės patronuojančioji įmonė, laikydamasi valstybės narės teisės aktų, kuriais reglamentuojama ta patronuojančioji įmonė, pagal šią direktyvą, išskyrus 29a straipsnyje nustatytus reikalavimus, arba pagal tarptautinius apskaitos standartus, priimtus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002;“;

| b) | 8 dalies b punkto i papunktis pakeičiamas taip:






  „i) | pagal šią direktyvą, išskyrus 29a straipsnyje nustatytus reikalavimus,“; |
| --- | --- | --- |

b)

8 dalies b punkto i papunktis pakeičiamas taip:

„i)

pagal šią direktyvą, išskyrus 29a straipsnyje nustatytus reikalavimus,“;

| c) | 8 dalies b punkto iii papunktis pakeičiamas taip:






  „iii) | būdu, lygiaverčiu konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir konsoliduotojo vadovybės pranešimo rengimui pagal šią direktyvą, išskyrus 29a straipsnyje nustatytus reikalavimus, arba“; |
| --- | --- | --- |

c)

8 dalies b punkto iii papunktis pakeičiamas taip:

„iii)

būdu, lygiaverčiu konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir konsoliduotojo vadovybės pranešimo rengimui pagal šią direktyvą, išskyrus 29a straipsnyje nustatytus reikalavimus, arba“;

| 7) | 29a straipsnis pakeičiamas taip:

  „29a straipsnis
  Konsoliduotos informacijos apie tvarumą teikimas

  1.   Didžiosios grupės patronuojančiosios įmonės, kaip nurodyta 3 straipsnio 7 dalyje, į konsoliduotąjį vadovybės pranešimą įtraukia informaciją, reikalingą grupės poveikiui tvarumo klausimams suprasti, ir informaciją, reikalingą poveikiui, kurį grupės veiklos pokyčiams, veiklos rezultatams ir būklei turi tvarumo klausimai, suprasti.
  Pirmoje pastraipoje nurodyta informacija konsoliduotame vadovybės pranešime turi būti aiškiai identifikuojama specialiame konsoliduoto vadovybės pranešimo skirsnyje.


  2.   1 dalyje nurodytoje informacijoje visų pirma pateikiama:






  a) | trumpas grupės verslo modelio ir strategijos aprašymas, be kita ko, nurodant:






  i) | grupės verslo modelio ir strategijos atsparumą rizikai, susijusiai su tvarumo klausimais; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

29a straipsnis pakeičiamas taip:

„29a straipsnis

Konsoliduotos informacijos apie tvarumą teikimas

1.   Didžiosios grupės patronuojančiosios įmonės, kaip nurodyta 3 straipsnio 7 dalyje, į konsoliduotąjį vadovybės pranešimą įtraukia informaciją, reikalingą grupės poveikiui tvarumo klausimams suprasti, ir informaciją, reikalingą poveikiui, kurį grupės veiklos pokyčiams, veiklos rezultatams ir būklei turi tvarumo klausimai, suprasti.

Pirmoje pastraipoje nurodyta informacija konsoliduotame vadovybės pranešime turi būti aiškiai identifikuojama specialiame konsoliduoto vadovybės pranešimo skirsnyje.

2.   1 dalyje nurodytoje informacijoje visų pirma pateikiama:

a)

trumpas grupės verslo modelio ir strategijos aprašymas, be kita ko, nurodant:

i)

grupės verslo modelio ir strategijos atsparumą rizikai, susijusiai su tvarumo klausimais;

| ii) | grupės galimybes, susijusias su tvarumo klausimais; |
| --- | --- |

ii)

grupės galimybes, susijusias su tvarumo klausimais;

| iii) | grupės planus, įskaitant įgyvendinimo veiksmus ir susijusius finansinius ir investicijų planus, kuriais užtikrinama, kad jos verslo modelis ir strategija būtų suderinami su perėjimu prie tvarios ekonomikos ir Paryžiaus klimato susitarime nustatytu tikslu apriboti visuotinį atšilimą 1,5 °C, ir poveikio klimatui neutralumo tikslu iki 2050 m., kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119, ir, kai aktualu, tai, kokį poveikį įmonei daro su anglimis, nafta ir dujomis susijusi veikla; |
| --- | --- |

iii)

grupės planus, įskaitant įgyvendinimo veiksmus ir susijusius finansinius ir investicijų planus, kuriais užtikrinama, kad jos verslo modelis ir strategija būtų suderinami su perėjimu prie tvarios ekonomikos ir Paryžiaus klimato susitarime nustatytu tikslu apriboti visuotinį atšilimą 1,5 °C, ir poveikio klimatui neutralumo tikslu iki 2050 m., kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119, ir, kai aktualu, tai, kokį poveikį įmonei daro su anglimis, nafta ir dujomis susijusi veikla;

| iv) | tai, kaip grupės verslo modelyje bei strategijoje atsižvelgiama į grupės suinteresuotųjų subjektų interesus ir grupės poveikį tvarumo klausimams; |
| --- | --- |

iv)

tai, kaip grupės verslo modelyje bei strategijoje atsižvelgiama į grupės suinteresuotųjų subjektų interesus ir grupės poveikį tvarumo klausimams;

| v) | tai, kaip grupės strategija įgyvendinta atsižvelgiant į tvarumo klausimus; |
| --- | --- |

v)

tai, kaip grupės strategija įgyvendinta atsižvelgiant į tvarumo klausimus;

| b) | grupės per tam tikrą laiką pasiektinų nustatytų tikslų, susijusių su tvarumo klausimais, įskaitant, kai aktualu, absoliutaus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus bent 2030 ir 2050 m. ir padarytos pažangos siekiant tų tikslų aprašymas ir pareiškimas, ar grupės tikslai, susiję su aplinkos veiksniais, yra pagrįsti įtikinamais moksliniais įrodymais; |
| --- | --- |

b)

grupės per tam tikrą laiką pasiektinų nustatytų tikslų, susijusių su tvarumo klausimais, įskaitant, kai aktualu, absoliutaus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus bent 2030 ir 2050 m. ir padarytos pažangos siekiant tų tikslų aprašymas ir pareiškimas, ar grupės tikslai, susiję su aplinkos veiksniais, yra pagrįsti įtikinamais moksliniais įrodymais;

| c) | administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmens tvarumo klausimais aprašymas ir jų ekspertinių žinių ir įgūdžių, kurių reikia tam vaidmeniui atlikti, arba tokių organų galimybės naudotis tokiomis žiniomis ir įgūdžiais, aprašymas; |
| --- | --- |

c)

administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmens tvarumo klausimais aprašymas ir jų ekspertinių žinių ir įgūdžių, kurių reikia tam vaidmeniui atlikti, arba tokių organų galimybės naudotis tokiomis žiniomis ir įgūdžiais, aprašymas;

| d) | grupės politikos, susijusios su tvarumo klausimais, aprašymas; |
| --- | --- |

d)

grupės politikos, susijusios su tvarumo klausimais, aprašymas;

| e) | informacija apie esamas paskatų sistemas, siūlomas su tvarumo klausimais susijusių administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariams; |
| --- | --- |

e)

informacija apie esamas paskatų sistemas, siūlomas su tvarumo klausimais susijusių administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariams;

| f) | toliau nurodytų dalykų aprašymas:






  i) | išsamaus patikrinimo proceso, grupės įgyvendinamo tvarumo klausimais ir, kai taikytina, laikantis Sąjungos reikalavimų įmonėms vykdyti išsamaus patikrinimo procesą; |
| --- | --- | --- |

f)

toliau nurodytų dalykų aprašymas:

i)

išsamaus patikrinimo proceso, grupės įgyvendinamo tvarumo klausimais ir, kai taikytina, laikantis Sąjungos reikalavimų įmonėms vykdyti išsamaus patikrinimo procesą;

| ii) | pagrindinio faktinio arba galimo neigiamo poveikio, susijusio su grupės veikla ir jos vertės grandine, įskaitant jos produktus ir paslaugas, verslo santykius ir tiekimo grandinę, veiksmus, kurių imtasi tam poveikiui nustatyti ir stebėti, ir kito neigiamo poveikio, kurį patronuojančioji įmonė turi nustatyti pagal kitus Sąjungos reikalavimus išsamaus patikrinimo procesui vykdyti; |
| --- | --- |

ii)

pagrindinio faktinio arba galimo neigiamo poveikio, susijusio su grupės veikla ir jos vertės grandine, įskaitant jos produktus ir paslaugas, verslo santykius ir tiekimo grandinę, veiksmus, kurių imtasi tam poveikiui nustatyti ir stebėti, ir kito neigiamo poveikio, kurį patronuojančioji įmonė turi nustatyti pagal kitus Sąjungos reikalavimus išsamaus patikrinimo procesui vykdyti;

| iii) | visų veiksmų, kurių grupė ėmėsi siekdama užkirsti kelią faktiniam arba galimam neigiamam poveikiui, jį sušvelninti, ištaisyti ir pašalinti, ir tokių veiksmų rezultatų; |
| --- | --- |

iii)

visų veiksmų, kurių grupė ėmėsi siekdama užkirsti kelią faktiniam arba galimam neigiamam poveikiui, jį sušvelninti, ištaisyti ir pašalinti, ir tokių veiksmų rezultatų;

| g) | pagrindinės rizikos grupei, susijusios su tvarumo klausimais, įskaitant grupės pagrindinę priklausomybę nuo tų klausimų, ir tos rizikos valdymo būdų aprašymas; |
| --- | --- |

g)

pagrindinės rizikos grupei, susijusios su tvarumo klausimais, įskaitant grupės pagrindinę priklausomybę nuo tų klausimų, ir tos rizikos valdymo būdų aprašymas;

| h) | rodikliai, susiję a–g punktuose nurodyta atskleidžiama informacija. |
| --- | --- |

h)

rodikliai, susiję a–g punktuose nurodyta atskleidžiama informacija.

Patronuojančiosios įmonės aprašo procesą, kurio laikytasi nustatant informaciją, įtrauktą į konsoliduotąjį vadovybės pranešimą pagal šio straipsnio 1 dalį. Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyta informacija apima informaciją, susijusią su atitinkama trumpalaike, vidutinės trukmės ir ilgalaike perspektyva.

3.   Kai taikytina, 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija apima informaciją apie grupės veiklą ir jos vertės grandinę, įskaitant produktus ir paslaugas, verslo santykius ir tiekimo grandinę.

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2022/2464 5 straipsnio 2 dalį valstybių narių priimtų teisės aktų pirmuosius trejus taikymo metus ir tuo atveju, kai patronuojančioji įmonė neturi visos reikiamos informacijos apie savo vertės grandinę, ji paaiškina, kokias pastangas deda siekdama gauti reikiamą informaciją apie savo vertės grandinę, priežastis, kodėl nebuvo gauta visa reikiama informacija, ir planus, kaip ji ateityje ketina gauti reikiamą informaciją.

Kai taikytina, 1 ir 2 dalyse nurodytoje informacijoje taip pat pateikiamos ir papildomai paaiškinamos nuorodos į kitą informaciją, įtrauktą į konsoliduotąjį vadovybės pranešimą pagal šios direktyvos 29 straipsnį, ir į sumas, nurodytas konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose.

Valstybės narės išimtiniais atvejais gali leisti neatskleisti informacijos apie būsimus pokyčius arba su vykstančiomis derybomis susijusius klausimus, jei, remiantis tinkamai pagrįsta administracinio, valdymo ir priežiūros organų narių, veikiančių pagal jiems nacionaliniais teisės aktais suteiktą kompetenciją ir kolektyviai atsakingų už tą nuomonę, nuomone, tokios informacijos atskleidimas labai pakenktų komercinei atitinkamos grupės padėčiai ir jei neatskleidus tokios informacijos netrukdoma teisingai ir subalansuotai suprasti grupės veiklos pokyčius, veiklos rezultatus ir būklę, ir jos veiklos poveikį.

4.   Jei informaciją teikianti įmonė nustato reikšmingų skirtumų tarp grupei kylančios rizikos arba poveikio ir vienos ar daugiau jos patronuojamųjų įmonių rizikos arba poveikio, ta įmonė tinkamai parodo, kad supranta atitinkamos (-ų) patronuojamosios (-ųjų) įmonės (-ių) riziką ir poveikį.

Įmonės nurodo, kurioms konsoliduotoms patronuojamosioms įmonėms netaikomas kasmetinio arba konsoliduoto informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimas atitinkamai pagal 19a straipsnio 9 dalį arba 29a straipsnio 8 dalį.

5.   Patronuojančiosios įmonės šio straipsnio 1–3 dalyse nurodytą informaciją praneša laikydamosi pagal 29b straipsnį priimtų informacijos apie tvarumą teikimo standartų.

6.   Patronuojančiosios įmonės vadovybė tinkamu lygmeniu informuoja darbuotojų atstovus ir su jais aptaria susijusią informaciją ir informacijos apie tvarumą gavimo bei patikrinimo būdus. Darbuotojų atstovų nuomonė prireikus perduodama atitinkamiems administraciniams, valdymo ar priežiūros organams.

7.   Laikoma, kad patronuojančioji įmonė, kuri laikosi šio straipsnio 1–5 dalyse nustatytų reikalavimų, įvykdė 19 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje ir 19a straipsnyje nustatytus reikalavimus.

8.   Jei tenkinamos antroje pastraipoje nustatytos sąlygos, patronuojančioji įmonė, kuri kartu yra patronuojamoji įmonė, yra atleidžiama nuo šio straipsnio 1–5 dalyse nurodytų reikalavimų (toliau – patronuojančioji įmonė, kuriai netaikomi reikalavimai), jeigu tokia patronuojančioji įmonė ir jos patronuojamosios įmonės yra įtrauktos į konsoliduotąjį vadovybės pranešimą, parengtą laikantis 29 straipsnio ir šio straipsnio. Patronuojančioji įmonė, kuri yra patronuojančiosios įmonės, įsisteigusios trečiojoje valstybėje, patronuojamoji įmonė, taip pat atleidžiama nuo šio straipsnio 1–5 dalyse nustatytų reikalavimų, jeigu tokia patronuojančioji įmonė ir jos patronuojamosios įmonės yra įtrauktos į tos patronuojančiosios įmonės, kuri yra įsteigta trečiojoje valstybėje, konsoliduotąją informaciją apie tvarumą ir jeigu ši konsoliduotoji informacija apie tvarumą yra parengta laikantis informacijos apie tvarumą teikimo standartų, priimtų pagal 29b straipsnį, arba būdu, lygiaverčiu informacijos apie tvarumą teikimo standartams, kaip nustatyta pagal Komisijos įgyvendinimo aktą dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo, priimto pagal Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą.

Pirmoje pastraipoje nurodyta išimtis taikoma laikantis šių sąlygų:

| a) | patronuojančiosios įmonės, kuriai netaikomi reikalavimai, vadovybės pranešime pateikiama visa ši informacija:






  i) | patronuojančiosios įmonės, teikiančios informaciją grupės lygmeniu pagal šį straipsnį arba būdu, lygiaverčiu pagal šios direktyvos 29b straipsnį priimtiems informacijos apie tvarumą teikimo standartams, kaip nustatyta pagal Komisijos įgyvendinimo aktą dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo, priimto pagal Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą, pavadinimas ir registruota buveinė; |
| --- | --- | --- |

a)

patronuojančiosios įmonės, kuriai netaikomi reikalavimai, vadovybės pranešime pateikiama visa ši informacija:

i)

patronuojančiosios įmonės, teikiančios informaciją grupės lygmeniu pagal šį straipsnį arba būdu, lygiaverčiu pagal šios direktyvos 29b straipsnį priimtiems informacijos apie tvarumą teikimo standartams, kaip nustatyta pagal Komisijos įgyvendinimo aktą dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo, priimto pagal Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą, pavadinimas ir registruota buveinė;

| ii) | interneto nuorodos į patronuojančiosios įmonės konsoliduotąjį vadovybės pranešimą arba, kai taikytina, į patronuojančiosios įmonės konsoliduotąją informaciją apie tvarumą, kaip nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje, ir į šios direktyvos 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą užtikrinimo nuomonę arba į šios pastraipos b punkte nurodytą užtikrinimo nuomonę; |
| --- | --- |

ii)

interneto nuorodos į patronuojančiosios įmonės konsoliduotąjį vadovybės pranešimą arba, kai taikytina, į patronuojančiosios įmonės konsoliduotąją informaciją apie tvarumą, kaip nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje, ir į šios direktyvos 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą užtikrinimo nuomonę arba į šios pastraipos b punkte nurodytą užtikrinimo nuomonę;

| iii) | informacija, kad patronuojančiajai įmonei netaikomi šio straipsnio 1–5 dalyse nustatyti reikalavimai; |
| --- | --- |

iii)

informacija, kad patronuojančiajai įmonei netaikomi šio straipsnio 1–5 dalyse nustatyti reikalavimai;

| b) | kai patronuojančioji įmonė yra įsteigta trečiojoje valstybėje, jos konsoliduotoji informacija apie tvarumą ir užtikrinimo nuomonė, kurią pareiškė vienas ar daugiau asmenų arba įmonių, kurie pagal patronuojančiajai įmonei taikomą nacionalinę teisę įgalioti pareikšti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo, skelbiamos pagal 30 straipsnį ir laikantis valstybės narės, kurios teisė taikoma patronuojančiajai įmonei, kuriai netaikomi reikalavimai, teisės aktų; |
| --- | --- |

b)

kai patronuojančioji įmonė yra įsteigta trečiojoje valstybėje, jos konsoliduotoji informacija apie tvarumą ir užtikrinimo nuomonė, kurią pareiškė vienas ar daugiau asmenų arba įmonių, kurie pagal patronuojančiajai įmonei taikomą nacionalinę teisę įgalioti pareikšti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą teikimo, skelbiamos pagal 30 straipsnį ir laikantis valstybės narės, kurios teisė taikoma patronuojančiajai įmonei, kuriai netaikomi reikalavimai, teisės aktų;

| c) | jei patronuojančioji įmonė įsteigta trečiojoje valstybėje, Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje nustatyta atskleistina informacija, apimanti Sąjungoje įsteigtos patronuojamosios įmonės, kuriai netaikomi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai remiantis šios direktyvos 19a straipsnio 9 dalimi, vykdomą veiklą, įtraukiami į patronuojančiosios įmonės, kuriai netaikomi reikalavimai, vadovybės pranešimą arba į trečiojoje valstybėje įsteigtos patronuojančiosios įmonės parengtą konsoliduotąją informaciją apie tvarumą. |
| --- | --- |

c)

jei patronuojančioji įmonė įsteigta trečiojoje valstybėje, Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje nustatyta atskleistina informacija, apimanti Sąjungoje įsteigtos patronuojamosios įmonės, kuriai netaikomi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai remiantis šios direktyvos 19a straipsnio 9 dalimi, vykdomą veiklą, įtraukiami į patronuojančiosios įmonės, kuriai netaikomi reikalavimai, vadovybės pranešimą arba į trečiojoje valstybėje įsteigtos patronuojančiosios įmonės parengtą konsoliduotąją informaciją apie tvarumą.

Valstybė narė, kurios teisės aktais reglamentuojama patronuojančioji įmonė, kuriai netaikomi reikalavimai, gali reikalauti, kad patronuojančiosios įmonės konsoliduotasis vadovybės pranešimas arba, kai taikytina, konsoliduotoji informacija apie tvarumą būtų skelbiami jai priimtina kalba ir kad būtų pateiktas reikalaujamas vertimas į tą kalbą. Prie nepatvirtinto vertimo turi būti pridėtas atitinkamas pareiškimas.

Patronuojančiosioms įmonėms, kurioms netaikomas reikalavimas parengti vadovybės pranešimą pagal 37 straipsnį, šios dalies antros pastraipos a punkto i–iii papunkčiuose nurodytos informacijos teikti neprivaloma, jeigu tokios įmonės skelbia konsoliduotąjį vadovybės pranešimą pagal 37 straipsnį.

Taikant šios dalies pirmą pastraipą ir kai taikomas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 10 straipsnis, šios direktyvos 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytos kredito įstaigos, nuolat susijusios su centrine įstaiga, kuri jas prižiūri Reglamento (ES) Nr. 575/2013 10 straipsnyje nustatytomis sąlygomis, laikomos tos centrinės įstaigos patronuojamosiomis įmonėmis.

Taikant šios dalies pirmą pastraipą šios direktyvos 1 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytos draudimo įmonės, kurios priklauso grupei esant Direktyvos 2009/138/EB 212 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktyje nurodytiems finansiniams ryšiams ir kurioms taikoma grupės priežiūra pagal tos direktyvos 213 straipsnio 2 dalies a–c punktus, laikomos tos grupės patronuojančiosios įmonės patronuojamosiomis įmonėmis.

9.   8 dalyje nustatyta išimtis taip pat taikoma viešojo intereso įmonėms, kurioms taikomi šio straipsnio reikalavimai, išskyrus didžiąsias įmones, kurios yra viešojo intereso įmonės, apibrėžtos šios direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje.“;

| 8) | įterpiamas šis skyrius:


  „6a SKYRIUS


  INFORMACIJOS APIE TVARUMĄ TEIKIMO STANDARTAI



  29b straipsnis
  Informacijos apie tvarumą teikimo standartai

  1.   Komisija pagal 49 straipsnį priima šią direktyvą papildančius deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi informacijos apie tvarumą teikimo standartai. Tuose informacijos apie tvarumą teikimo standartuose nurodoma informacija, kurią įmonės turi pateikti pagal 19a ir 29a straipsnius, ir, kai taikytina, nurodoma, pagal kokią struktūrą ta informacija turi būti pateikta.
  Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytuose deleguotuosiuose aktuose Komisija ne vėliau kaip 2023 m. birželio 30 d. nurodo, kokią informaciją, kai taikytina, įmonės turi pateikti pagal 19a straipsnio 1 bei 2 dalis ir 29a straipsnio 1 bei 2 dalis; ta informacija turi apimti bent informaciją, kuri reikalinga finansų rinkų dalyviams, kuriems taikomi Reglamente (ES) 2019/2088 nustatyti informacijos atskleidimo reikalavimai, kad jie galėtų įvykdyti tuos reikalavimus.
  Pirmoje pastraipoje nurodytuose deleguotuosiuose aktuose Komisija ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. nurodo:






  i) | papildomą informaciją, kurią įmonės turi pateikti tvarumo klausimais ir prireikus pagal 19a straipsnio 2 dalyje nurodytas atskaitomybės sritis; |
| --- | --- | --- |

8)

įterpiamas šis skyrius:

„6a SKYRIUS

INFORMACIJOS APIE TVARUMĄ TEIKIMO STANDARTAI

29b straipsnis

Informacijos apie tvarumą teikimo standartai

1.   Komisija pagal 49 straipsnį priima šią direktyvą papildančius deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi informacijos apie tvarumą teikimo standartai. Tuose informacijos apie tvarumą teikimo standartuose nurodoma informacija, kurią įmonės turi pateikti pagal 19a ir 29a straipsnius, ir, kai taikytina, nurodoma, pagal kokią struktūrą ta informacija turi būti pateikta.

Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytuose deleguotuosiuose aktuose Komisija ne vėliau kaip 2023 m. birželio 30 d. nurodo, kokią informaciją, kai taikytina, įmonės turi pateikti pagal 19a straipsnio 1 bei 2 dalis ir 29a straipsnio 1 bei 2 dalis; ta informacija turi apimti bent informaciją, kuri reikalinga finansų rinkų dalyviams, kuriems taikomi Reglamente (ES) 2019/2088 nustatyti informacijos atskleidimo reikalavimai, kad jie galėtų įvykdyti tuos reikalavimus.

Pirmoje pastraipoje nurodytuose deleguotuosiuose aktuose Komisija ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. nurodo:

i)

papildomą informaciją, kurią įmonės turi pateikti tvarumo klausimais ir prireikus pagal 19a straipsnio 2 dalyje nurodytas atskaitomybės sritis;

| ii) | specifinę įmonės sektoriaus, kuriame jos veikia, informaciją, kurią įmonės turi pateikti. |
| --- | --- |

ii)

specifinę įmonės sektoriaus, kuriame jos veikia, informaciją, kurią įmonės turi pateikti.

Pirmoje pastraipoje nurodytuose deleguotuosiuose aktuose nustatyti informacijos teikimo reikalavimai įsigalioja ne anksčiau kaip praėjus keturiems mėnesiams po to, kai juos priima Komisija.

Priimdama deleguotuosius aktus, kuriais išsamiai nustatoma pagal trečios pastraipos ii punktą reikalaujama informacija, Komisija ypatingą dėmesį skiria rizikos mastui ir poveikiui, susijusiam su tvarumo klausimais kiekviename sektoriuje, atsižvelgdama į tai, kad vienuose sektoriuose rizika ir poveikis yra didesni nei kituose.

Komisija pagal šį straipsnį priimtus deleguotuosius aktus persvarsto ne rečiau kaip kas trejus metus nuo jų taikymo pradžios dienos, atsižvelgdama į Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) technines rekomendacijas, ir prireikus iš dalies juos pakeičia, kad būtų atsižvelgta į aktualius pokyčius, taip pat į pokyčius tarptautiniuose standartuose.

Komisija bent kartą per metus konsultuojasi su Europos Parlamentu ir bendrai konsultuojasi su Reglamento (ES) 2020/852 24 straipsnyje nurodyta Valstybių narių ekspertų grupe tvarių finansų klausimais, taip pat Apskaitos reguliavimo komitetu, nurodytu Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 6 straipsnyje, dėl EFRAG darbo programos, kiek tai susiję su informacijos apie tvarumą teikimo standartų rengimu.

2.   Informacijos apie tvarumą teikimo standartais užtikrinama pateikiamos informacijos kokybė reikalaujant, kad ji būtų suprantama, aktuali, patikrinama, palyginama ir pateikta tinkamai. Informacijos apie tvarumą teikimo standartais vengiama įmonėms užkrauti neproporcingai didelę administracinę naštą, be kita ko, kiek įmanoma labiau atsižvelgiant į pasaulinių informacijos apie tvarumą teikimo standartų nustatymo iniciatyvų darbą, kaip reikalaujama pagal 5 dalies a punktą.

Atsižvelgiant į konkretaus standarto sritį informacijos apie tvarumą teikimo standartuose:

| a) | nurodoma informacija, kurią įmonės turi atskleisti apie šiuos aplinkos veiksnius:






  i) | klimato kaitos švelninimą, be kita ko, kiek tai susiję su 1 lygio, 2 lygio ir 3 lygio išmetamųjų ŠESD kiekiais; |
| --- | --- | --- |

a)

nurodoma informacija, kurią įmonės turi atskleisti apie šiuos aplinkos veiksnius:

i)

klimato kaitos švelninimą, be kita ko, kiek tai susiję su 1 lygio, 2 lygio ir 3 lygio išmetamųjų ŠESD kiekiais;

| ii) | prisitaikymą prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

ii)

prisitaikymą prie klimato kaitos;

| iii) | vandens ir jūrų išteklius; |
| --- | --- |

iii)

vandens ir jūrų išteklius;

| iv) | išteklių naudojimą ir žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

iv)

išteklių naudojimą ir žiedinę ekonomiką;

| v) | taršą; |
| --- | --- |

v)

taršą;

| vi) | biologinę įvairovę ir ekosistemas; |
| --- | --- |

vi)

biologinę įvairovę ir ekosistemas;

| b) | nurodoma informacija, kurią įmonės turi atskleisti apie šiuos socialinius ir žmogaus teisių veiksnius:






  i) | vienodas sąlygas ir lygias galimybes visiems, įskaitant lyčių lygybę ir vienodą užmokestį už vienodos vertės darbą, mokymą ir įgūdžių ugdymą, neįgaliųjų užimtumą ir įtrauktį, kovos su smurtu ir priekabiavimu darbo vietoje priemones, taip pat įvairovę; |
| --- | --- | --- |

b)

nurodoma informacija, kurią įmonės turi atskleisti apie šiuos socialinius ir žmogaus teisių veiksnius:

i)

vienodas sąlygas ir lygias galimybes visiems, įskaitant lyčių lygybę ir vienodą užmokestį už vienodos vertės darbą, mokymą ir įgūdžių ugdymą, neįgaliųjų užimtumą ir įtrauktį, kovos su smurtu ir priekabiavimu darbo vietoje priemones, taip pat įvairovę;

| ii) | darbo sąlygas, įskaitant saugų užimtumą, darbo laiką, deramą darbo užmokestį, socialinį dialogą, asociacijų laisvę, esamas darbo tarybas, kolektyvines derybas, įskaitant darbuotojų, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, dalį, darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo teises, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, sveikatą ir saugą; |
| --- | --- |

ii)

darbo sąlygas, įskaitant saugų užimtumą, darbo laiką, deramą darbo užmokestį, socialinį dialogą, asociacijų laisvę, esamas darbo tarybas, kolektyvines derybas, įskaitant darbuotojų, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, dalį, darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo teises, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, sveikatą ir saugą;

| iii) | pagarbą žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, demokratiniams principams ir standartams, nustatytiems Tarptautinėje žmogaus teisių chartijoje ir kitose pagrindinėse JT žmogaus teisių konvencijose, įskaitant Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, Tarptautinės darbo organizacijos deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ir pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Europos socialinę chartiją ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją; |
| --- | --- |

iii)

pagarbą žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, demokratiniams principams ir standartams, nustatytiems Tarptautinėje žmogaus teisių chartijoje ir kitose pagrindinėse JT žmogaus teisių konvencijose, įskaitant Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, Tarptautinės darbo organizacijos deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ir pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Europos socialinę chartiją ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją;

| c) | nurodoma informacija, kurią įmonės turi atskleisti apie šiuos valdymo veiksnius:






  i) | įmonės administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmenį tvarumo klausimais, jų sudėtį ir jų ekspertines žinias bei įgūdžius, reikalingus šiam vaidmeniui atlikti, arba galimybes naudotis tokiomis ekspertinėmis žiniomis ir įgūdžiais; |
| --- | --- | --- |

c)

nurodoma informacija, kurią įmonės turi atskleisti apie šiuos valdymo veiksnius:

i)

įmonės administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmenį tvarumo klausimais, jų sudėtį ir jų ekspertines žinias bei įgūdžius, reikalingus šiam vaidmeniui atlikti, arba galimybes naudotis tokiomis ekspertinėmis žiniomis ir įgūdžiais;

| ii) | su informacijos apie tvarumą teikimo ir sprendimų priėmimo procesu susijusias įmonės vidaus kontrolės ir rizikos valdymo sistemų pagrindines savybes; |
| --- | --- |

ii)

su informacijos apie tvarumą teikimo ir sprendimų priėmimo procesu susijusias įmonės vidaus kontrolės ir rizikos valdymo sistemų pagrindines savybes;

| iii) | verslo etiką ir įmonės kultūrą, įskaitant kovą su korupcija, kyšininkavimu, informatorių apsaugą ir gyvūnų gerovę; |
| --- | --- |

iii)

verslo etiką ir įmonės kultūrą, įskaitant kovą su korupcija, kyšininkavimu, informatorių apsaugą ir gyvūnų gerovę;

| iv) | įmonės veiklą ir įsipareigojimus, susijusius su politinės įtakos darymu, įskaitant lobistinę veiklą; |
| --- | --- |

iv)

įmonės veiklą ir įsipareigojimus, susijusius su politinės įtakos darymu, įskaitant lobistinę veiklą;

| v) | santykių su klientais, tiekėjais ir bendruomenėmis, kurioms daro įtaką įmonės veikla, valdymą ir kokybę, įskaitant mokėjimo praktiką, visų pirma kiek tai susiję su pavėluotu mokėjimu mažosioms ir vidutinėms įmonėms. |
| --- | --- |

v)

santykių su klientais, tiekėjais ir bendruomenėmis, kurioms daro įtaką įmonės veikla, valdymą ir kokybę, įskaitant mokėjimo praktiką, visų pirma kiek tai susiję su pavėluotu mokėjimu mažosioms ir vidutinėms įmonėms.

3.   Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose nurodoma į ateitį orientuota ir retrospektyvi bei, kai tinkama, įmonių teiktina kokybinė ir kiekybinė informacija.

4.   Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose atsižvelgiama į sunkumus, su kuriais įmonės gali susidurti rinkdamos informaciją iš visos savo vertės grandinės dalyvių, ypač iš tų, kuriems pagal 19a arba 29a straipsnį nėra taikomos informacijos apie tvarumą teikimo pareigos, ir tiekėjų iš besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose nurodoma su vertės grandinėmis susijusi atskleistina informacija, kuri turi būti proporcinga ir atitikti vertės grandinėse dalyvaujančių įmonių pajėgumus ir ypatumus bei jų veiklos mastą ir sudėtingumą, taip pat, ypač tų įmonių, kurioms pagal 19a arba 29a straipsnį nėra taikomi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai. Informacijos apie tvarumą teikimo standartuose nenurodoma atskleistina informacija, dėl kurios įmonės turėtų iš savo vertės grandinėje dalyvaujančių mažųjų ir vidutinių įmonių gauti platesnės apimties informaciją nei ta, kuri yra atskleistina pagal mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtus 29c straipsnyje nurodytus informacijos apie tvarumą teikimo standartus.

Pirma pastraipa nedaro poveikio Sąjungos reikalavimams įmonėms vykdyti išsamaus patikrinimo procesą.

5.   Priimdama deleguotuosius aktus pagal 1 dalį, Komisija kuo labiau atsižvelgia į:

| a) | pasaulinių standartizacijos iniciatyvų darbą, susijusį su informacijos apie tvarumą teikimu, galiojančius gamtinio kapitalo apskaitos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos, atsakingo verslo, įmonių socialinės atsakomybės ir tvaraus vystymosi standartus bei sistemas; |
| --- | --- |

a)

pasaulinių standartizacijos iniciatyvų darbą, susijusį su informacijos apie tvarumą teikimu, galiojančius gamtinio kapitalo apskaitos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos, atsakingo verslo, įmonių socialinės atsakomybės ir tvaraus vystymosi standartus bei sistemas;

| b) | informaciją, reikalingą finansų rinkų dalyviams, kad jie galėtų vykdyti savo informacijos atskleidimo pareigas, nustatytas Reglamente (ES) 2019/2088 ir pagal tą reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose; |
| --- | --- |

b)

informaciją, reikalingą finansų rinkų dalyviams, kad jie galėtų vykdyti savo informacijos atskleidimo pareigas, nustatytas Reglamente (ES) 2019/2088 ir pagal tą reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose;

| c) | kriterijus, rodiklius ir metodiką, nustatytus pagal Reglamentą (ES) 2020/852 priimtuose deleguotuosiuose aktuose, įskaitant techninės analizės kriterijus, nustatytus pagal to reglamento 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 2 dalį, ir ataskaitų teikimo reikalavimus, nustatytus deleguotajame akte, priimtame pagal to reglamento 8 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

kriterijus, rodiklius ir metodiką, nustatytus pagal Reglamentą (ES) 2020/852 priimtuose deleguotuosiuose aktuose, įskaitant techninės analizės kriterijus, nustatytus pagal to reglamento 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 2 dalį, ir ataskaitų teikimo reikalavimus, nustatytus deleguotajame akte, priimtame pagal to reglamento 8 straipsnį;

| d) | lyginamųjų indeksų administratoriams taikomus informacijos atskleidimo reikalavimus, susijusius su lyginamojo indekso pažyma, lyginamųjų indeksų metodika ir ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų minimaliaisiais standartais pagal Komisijos deleguotuosius reglamentus (ES) 2020/1816 (*13), (ES) 2020/1817 (*14) ir (ES) 2020/1818 (*15); |
| --- | --- |

d)

lyginamųjų indeksų administratoriams taikomus informacijos atskleidimo reikalavimus, susijusius su lyginamojo indekso pažyma, lyginamųjų indeksų metodika ir ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų minimaliaisiais standartais pagal Komisijos deleguotuosius reglamentus (ES) 2020/1816 (*13), (ES) 2020/1817 (*14) ir (ES) 2020/1818 (*15);

| e) | informaciją, nurodytą įgyvendinimo aktuose, priimtuose pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 434a straipsnį; |
| --- | --- |

e)

informaciją, nurodytą įgyvendinimo aktuose, priimtuose pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 434a straipsnį;

| f) | Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES (*16);. |
| --- | --- |

f)

Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES (*16);.

| g) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (*17); |
| --- | --- |

g)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (*17);

| h) | Reglamentą (ES) 2021/1119; |
| --- | --- |

h)

Reglamentą (ES) 2021/1119;

| i) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 (*18); |
| --- | --- |

i)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 (*18);

| j) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 (*19). |
| --- | --- |

j)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 (*19).

29c straipsnis

Mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomi informacijos apie tvarumą teikimo standartai

1.   Ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. Komisija pagal 49 straipsnį priima šią direktyvą papildančius deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi informacijos apie tvarumą teikimo standartai, proporcingi ir pritaikyti mažųjų ir vidutinių įmonių pajėgumui ir savybėms ir atitinkantys jų veiklos apimtį ir sudėtingumą. Tuose informacijos apie tvarumą teikimo standartuose nurodoma informacija, kurią pagal 19a straipsnio 6 dalį turi pateikti 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos mažosios ir vidutinės įmonės.

Pirmoje pastraipoje nurodytuose deleguotuosiuose aktuose nustatyti informacijos teikimo reikalavimai įsigalioja ne anksčiau kaip praėjus keturiems mėnesiams po to, kai juos priima Komisija.

2.   Mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomuose informacijos apie tvarumą teikimo standartuose atsižvelgiama į 29b straipsnio 2–5 dalyse nustatytus kriterijus. Juose taip pat, kiek tai įmanoma, nurodoma teiktinos informacijos struktūra.

3.   Komisija pagal šį straipsnį priimtus deleguotuosius aktus persvarsto ne rečiau kaip kas trejus metus nuo jų taikymo pradžios dienos, atsižvelgdama į EFRAG technines rekomendacijas, ir prireikus iš dalies juos pakeičia, kad būtų atsižvelgta į aktualius pokyčius, taip pat į pokyčius tarptautiniuose standartuose.

(*13)  
  2020 m. liepos 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1816, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 papildomas nuostatomis dėl lyginamojo indekso pažymoje pateiktino paaiškinimo, kaip kiekviename pateiktame ir paskelbtame lyginamajame indekse atsižvelgiama į aplinkosaugos, socialinius ir valdymo kriterijus (OL L 406, 2020 12 3, p. 1)."

*13

(*14)  
  2020 m. liepos 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1817, kuriuo dėl paaiškinimo, kaip lyginamųjų indeksų metodikoje atsižvelgiama į aplinkosaugos, socialinius ir valdymo kriterijus, minimalaus turinio papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 (OL L 406, 2020 12 3, p. 12)."

*14

(*15)  
  2020 m. liepos 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1818, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 papildomas ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų minimaliaisiais standartais (OL L 406, 2020 12 3, p. 17)."

*15

(*16)  
  2013 m. balandžio 9 d. Komisijos rekomendacija 2013/179/ES dėl produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ir pranešimo apie jį bendrų metodų taikymo (OL L 124, 2013 5 4, p. 1)."

*16

(*17)  
  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32)."

*17

(*18)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB (OL L 342, 2009 12 22, p. 1)."

*18

(*19)  
  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).“;"

*19

| 9) | įterpiamas šis skyrius:


  „6b SKYRIUS


  VIENAS ELEKTRONINIO ATASKAITŲ TEIKIMO FORMATAS



  29d straipsnis
  Vienas elektroninio ataskaitų teikimo formatas

  1.   Įmonės, kurioms taikomi šios direktyvos 19a straipsnio reikalavimai, savo vadovybės pranešimą rengia pagal elektroninio ataskaitų teikimo formatą, nurodytą Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/815 (*20) 3 straipsnyje, ir savo teikiamą informaciją apie tvarumą, įskaitant Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje nustatytą atskleistiną informaciją, ženklina pagal tame deleguotajame reglamente nurodytą elektroninį ataskaitų teikimo formatą.


  2.   Patronuojančiosios įmonės, kurioms taikomi 29a straipsnio reikalavimai, savo konsoliduotąjį vadovybės pranešimą rengia pagal elektroninio ataskaitų teikimo formatą, nurodytą Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/815 3 straipsnyje, ir savo teikiamą informaciją apie tvarumą, įskaitant Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje nustatytą atskleistiną informaciją, ženklina pagal tame deleguotajame reglamente nurodytą elektroninį ataskaitų teikimo formatą.




  (*20)  
  2018 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/815, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais nustatomas vienas elektroninio ataskaitų teikimo formatas (OL L 143, 2019 5 29, p. 1).“;" |
| --- | --- |

9)

įterpiamas šis skyrius:

„6b SKYRIUS

VIENAS ELEKTRONINIO ATASKAITŲ TEIKIMO FORMATAS

29d straipsnis

Vienas elektroninio ataskaitų teikimo formatas

1.   Įmonės, kurioms taikomi šios direktyvos 19a straipsnio reikalavimai, savo vadovybės pranešimą rengia pagal elektroninio ataskaitų teikimo formatą, nurodytą Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/815 (*20) 3 straipsnyje, ir savo teikiamą informaciją apie tvarumą, įskaitant Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje nustatytą atskleistiną informaciją, ženklina pagal tame deleguotajame reglamente nurodytą elektroninį ataskaitų teikimo formatą.

2.   Patronuojančiosios įmonės, kurioms taikomi 29a straipsnio reikalavimai, savo konsoliduotąjį vadovybės pranešimą rengia pagal elektroninio ataskaitų teikimo formatą, nurodytą Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/815 3 straipsnyje, ir savo teikiamą informaciją apie tvarumą, įskaitant Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje nustatytą atskleistiną informaciją, ženklina pagal tame deleguotajame reglamente nurodytą elektroninį ataskaitų teikimo formatą.

(*20)  
  2018 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/815, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais nustatomas vienas elektroninio ataskaitų teikimo formatas (OL L 143, 2019 5 29, p. 1).“;"

*20

| 10) | 30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės per pagrįstą laikotarpį, kuris neviršija 12 mėnesių nuo balanso datos, paskelbtų tinkamai patvirtintas metines finansines ataskaitas ir, kai taikytina, vadovybės pranešimą šios direktyvos 29d straipsnyje nustatytu elektroniniu ataskaitų teikimo formatu kartu su teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus ar audito įmonės pateikta nuomone ir pareiškimu, nurodytais šios direktyvos 34 straipsnyje, kaip nustatyta kiekvienos valstybės narės teisės aktuose pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/1132 (*21) 1 antraštinės dalies III skyrių.
  Valstybės narės gali reikalauti, kad įmonės, kurioms taikomi 19a ir 29a straipsniai, vadovybės pranešimą nemokamai viešai paskelbtų savo interneto svetainėje. Jei įmonė neturi interneto svetainės, valstybės narės gali reikalauti, kad gavusios prašymą jos pateiktų rašytinę savo vadovybės pranešimo kopiją.
  Jei nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas pareiškia 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą nuomonę, ji skelbiama kartu su šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytais dokumentais.
  Tačiau valstybės narės gali įmones atleisti nuo pareigos skelbti vadovybės pranešimą, jeigu paprašius galima lengvai gauti viso tokio pranešimo ar jo dalies kopiją už kainą, neviršijančią jos parengimo administracinių išlaidų.
  Šios dalies ketvirtoje pastraipoje nustatyta išimtis netaikoma įmonėms, kurioms taikomi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, numatyti 19a ir 29a straipsniuose.


  (*21)  
  2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1132 dėl tam tikrų bendrovių teisės aspektų (OL L 169, 2017 6 30, p. 46).“;" |
| --- | --- |

10)

30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės per pagrįstą laikotarpį, kuris neviršija 12 mėnesių nuo balanso datos, paskelbtų tinkamai patvirtintas metines finansines ataskaitas ir, kai taikytina, vadovybės pranešimą šios direktyvos 29d straipsnyje nustatytu elektroniniu ataskaitų teikimo formatu kartu su teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus ar audito įmonės pateikta nuomone ir pareiškimu, nurodytais šios direktyvos 34 straipsnyje, kaip nustatyta kiekvienos valstybės narės teisės aktuose pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/1132 (*21) 1 antraštinės dalies III skyrių.

Valstybės narės gali reikalauti, kad įmonės, kurioms taikomi 19a ir 29a straipsniai, vadovybės pranešimą nemokamai viešai paskelbtų savo interneto svetainėje. Jei įmonė neturi interneto svetainės, valstybės narės gali reikalauti, kad gavusios prašymą jos pateiktų rašytinę savo vadovybės pranešimo kopiją.

Jei nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas pareiškia 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą nuomonę, ji skelbiama kartu su šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytais dokumentais.

Tačiau valstybės narės gali įmones atleisti nuo pareigos skelbti vadovybės pranešimą, jeigu paprašius galima lengvai gauti viso tokio pranešimo ar jo dalies kopiją už kainą, neviršijančią jos parengimo administracinių išlaidų.

Šios dalies ketvirtoje pastraipoje nustatyta išimtis netaikoma įmonėms, kurioms taikomi informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai, numatyti 19a ir 29a straipsniuose.

(*21)  
  2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1132 dėl tam tikrų bendrovių teisės aspektų (OL L 169, 2017 6 30, p. 46).“;"

*21

| 11) | 33 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės administracinio, valdymo ir priežiūros organų nariai, veikdami pagal kompetenciją, kuri jiems suteikta nacionalinės teisės aktais, turėtų kolektyvinę pareigą užtikrinti, kad toliau nurodyti dokumentai būtų rengiami ir skelbiami laikantis šios direktyvos reikalavimų ir, kai taikytina, tarptautinių apskaitos standartų, priimtų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/815, informacijos apie tvarumą teikimo standartų, nurodytų šios direktyvos 29b straipsnyje arba 29c straipsnyje, ir šios direktyvos 29d straipsnio reikalavimų:






  a) | metinės finansinės ataskaitos, vadovybės pranešimas ir įmonės valdymo pareiškimas, jei jis teikiamas atskirai, ir |
| --- | --- | --- |

11)

33 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės administracinio, valdymo ir priežiūros organų nariai, veikdami pagal kompetenciją, kuri jiems suteikta nacionalinės teisės aktais, turėtų kolektyvinę pareigą užtikrinti, kad toliau nurodyti dokumentai būtų rengiami ir skelbiami laikantis šios direktyvos reikalavimų ir, kai taikytina, tarptautinių apskaitos standartų, priimtų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/815, informacijos apie tvarumą teikimo standartų, nurodytų šios direktyvos 29b straipsnyje arba 29c straipsnyje, ir šios direktyvos 29d straipsnio reikalavimų:

a)

metinės finansinės ataskaitos, vadovybės pranešimas ir įmonės valdymo pareiškimas, jei jis teikiamas atskirai, ir

| b) | konsoliduotosios finansinės ataskaitos, konsoliduotieji vadovybės pranešimai ir konsoliduotasis įmonės valdymo pareiškimas, jei jis teikiamas atskirai.“; |
| --- | --- |

b)

konsoliduotosios finansinės ataskaitos, konsoliduotieji vadovybės pranešimai ir konsoliduotasis įmonės valdymo pareiškimas, jei jis teikiamas atskirai.“;

| 12) | 8 skyriaus pavadinimas pakeičiamas taip:

  „Informacijos apie tvarumą teikimo auditas ir užtikrinimas“; |
| --- | --- |

12)

8 skyriaus pavadinimas pakeičiamas taip:

„Informacijos apie tvarumą teikimo auditas ir užtikrinimas“;

| 13) | 34 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies antra pastraipa iš dalies keičiama taip:






  i) | a punkto ii papunktis pakeičiamas taip:






  „ii) | ar vadovybės pranešimas buvo parengtas laikantis taikomų teisinių reikalavimų, išskyrus šios direktyvos 19a straipsnyje nustatytus informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimus;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

13)

34 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antra pastraipa iš dalies keičiama taip:

i)

a punkto ii papunktis pakeičiamas taip:

„ii)

ar vadovybės pranešimas buvo parengtas laikantis taikomų teisinių reikalavimų, išskyrus šios direktyvos 19a straipsnyje nustatytus informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimus;“;

| ii) | įterpiamas šis punktas:






  „aa) | kai taikytina, pareiškia nuomonę, parengtą atlikus riboto užtikrinimo užduotį, dėl informacijos apie tvarumą teikimo atitikties šios direktyvos reikalavimams, be kita ko, pagal 29b straipsnį arba 29c straipsnį priimtiems informacijos apie tvarumą teikimo standartams, dėl įmonės taikomo proceso nustatant informaciją, teikiamą pagal tuos informacijos apie tvarumą teikimo standartus, dėl reikalavimo ženklinti teikiamą informaciją apie tvarumą pagal 29d straipsnį laikymosi ir dėl Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje nustatytų informacijos teikimo reikalavimų laikymosi.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

įterpiamas šis punktas:

„aa)

kai taikytina, pareiškia nuomonę, parengtą atlikus riboto užtikrinimo užduotį, dėl informacijos apie tvarumą teikimo atitikties šios direktyvos reikalavimams, be kita ko, pagal 29b straipsnį arba 29c straipsnį priimtiems informacijos apie tvarumą teikimo standartams, dėl įmonės taikomo proceso nustatant informaciją, teikiamą pagal tuos informacijos apie tvarumą teikimo standartus, dėl reikalavimo ženklinti teikiamą informaciją apie tvarumą pagal 29d straipsnį laikymosi ir dėl Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnyje nustatytų informacijos teikimo reikalavimų laikymosi.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Valstybės narės gali leisti kitam teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui ar audito įmonei nei tas (tie), kuris (-ie) atlieka teisės aktų nustatytą finansinių ataskaitų auditą, pareikšti 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą nuomonę.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės gali leisti kitam teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui ar audito įmonei nei tas (tie), kuris (-ie) atlieka teisės aktų nustatytą finansinių ataskaitų auditą, pareikšti 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą nuomonę.“;

| c) | papildoma šiomis dalimis:

  „4.   Valstybės narės gali leisti nepriklausomam jų teritorijoje įsisteigusiam užtikrinimo paslaugų teikėjui pareikšti 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą nuomonę, jeigu tokiam nepriklausomam užtikrinimo paslaugų teikėjui taikomi reikalavimai, kurie yra lygiaverčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/43/EB (*22) nustatytiems reikalavimams, susijusiems su tos direktyvos 2 straipsnio 22 punkte apibrėžtu informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, visų pirma reikalavimai dėl:






  a) | mokymo ir egzaminų, kuriais užtikrinama, kad nepriklausomi užtikrinimo paslaugų teikėjai įgytų reikiamos kompetencijos informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo srityse; |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma šiomis dalimis:

„4.   Valstybės narės gali leisti nepriklausomam jų teritorijoje įsisteigusiam užtikrinimo paslaugų teikėjui pareikšti 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą nuomonę, jeigu tokiam nepriklausomam užtikrinimo paslaugų teikėjui taikomi reikalavimai, kurie yra lygiaverčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/43/EB (*22) nustatytiems reikalavimams, susijusiems su tos direktyvos 2 straipsnio 22 punkte apibrėžtu informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, visų pirma reikalavimai dėl:

a)

mokymo ir egzaminų, kuriais užtikrinama, kad nepriklausomi užtikrinimo paslaugų teikėjai įgytų reikiamos kompetencijos informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo srityse;

| b) | tęstinio švietimo; |
| --- | --- |

b)

tęstinio švietimo;

| c) | kokybės užtikrinimo sistemų; |
| --- | --- |

c)

kokybės užtikrinimo sistemų;

| d) | profesinės etikos, nepriklausomumo, objektyvumo, konfidencialumo ir profesinės paslapties; |
| --- | --- |

d)

profesinės etikos, nepriklausomumo, objektyvumo, konfidencialumo ir profesinės paslapties;

| e) | skyrimo ir atleidimo; |
| --- | --- |

e)

skyrimo ir atleidimo;

| f) | tyrimų ir sankcijų; |
| --- | --- |

f)

tyrimų ir sankcijų;

| g) | nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų darbo organizavimo, ypač dėl aprūpinimo pakankamais ištekliais bei personalu ir duomenų apie klientus bei klientų bylų tvarkymo, taip pat |
| --- | --- |

g)

nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų darbo organizavimo, ypač dėl aprūpinimo pakankamais ištekliais bei personalu ir duomenų apie klientus bei klientų bylų tvarkymo, taip pat

| h) | pranešimo apie pažeidimus. |
| --- | --- |

h)

pranešimo apie pažeidimus.

Valstybės narės užtikrina, kad kai nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas pareiškia 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą nuomonę, ta nuomonė būtų parengta pagal Direktyvos 2006/43/EB 26a, 27a ir 28a straipsnius ir kad, kai taikytina, audito komitetas arba specialus komitetas peržiūrėtų ir stebėtų nepriklausomo užtikrinimo paslaugų teikėjo nepriklausomumą pagal Direktyvos 2006/43/EB 39 straipsnio 6 dalies e punktą.

Valstybės narės užtikrina, kad iš nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų, kurie akredituoti iki 2024 m. sausio 1 d. informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008, nebūtų reikalaujama šios dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytų mokymo ir egzaminų reikalavimų.

Valstybės narės užtikrina, kad iš nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų, kurių akreditavimo pagal atitinkamus nacionalinius reikalavimus procesas 2024 m. sausio 1 d. dar nėra užbaigtas, nebūtų reikalaujama pirmos pastraipos a punkte nurodytų mokymo ir egzaminų reikalavimų, kiek tai susiję su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, jei jie tą procesą užbaigia ne vėliau kaip 2026 m. sausio 1 d.

Valstybės narės užtikrina, kad trečioje ir ketvirtoje pastraipose nurodyti nepriklausomi užtikrinimo paslaugų teikėjai pagal pirmos pastraipos b punkte nurodytą tęstinio švietimo reikalavimą įgytų reikiamų žinių apie informacijos apie tvarumą teikimą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.

Jei valstybė narė vadovaudamasi pirma pastraipa nusprendžia leisti nepriklausomam užtikrinimo paslaugų teikėjui pareikšti 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodytą nuomonę, ji taip pat leidžia tokią nuomonę pareikšti kitam teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui nei tas (tie), kuris (-ie) atlieka teisės aktų nustatytą finansinių ataskaitų auditą, kaip numatyta 3 dalyje.

5.   Nuo 2027 m. sausio 6 d. valstybė narė, kuri pasinaudojo 4 dalyje nustatyta teise (toliau – priimančioji valstybė narė), leidžia kitoje valstybėje narėje nei priimančioji valstybė narė (toliau – buveinės valstybė narė) įsisteigusiam nepriklausomam užtikrinimo paslaugų teikėjui teikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo paslaugas.

Buveinės valstybė narė yra atsakinga už jos teritorijoje įsisteigusių nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų priežiūrą, išskyrus atvejus, kai priimanti valstybė narė nusprendžia savo teritorijoje prižiūrėti nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų atliekamą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.

Jei priimančioji valstybė narė nusprendžia prižiūrėti kitoje valstybėje narėje registruotų nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų jos teritorijoje atliekamą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, priimančioji valstybė narė:

| a) | tokiems nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams nenustato griežtesnių informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo reikalavimų ar atsakomybės nei tie, kurie pagal nacionalinę teisę taikomi toje priimančiojoje valstybėje narėje įsisteigusiems nepriklausomiems užtikrinimo teikėjams ar auditoriams; ir |
| --- | --- |

a)

tokiems nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams nenustato griežtesnių informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo reikalavimų ar atsakomybės nei tie, kurie pagal nacionalinę teisę taikomi toje priimančiojoje valstybėje narėje įsisteigusiems nepriklausomiems užtikrinimo teikėjams ar auditoriams; ir

| b) | informuoja kitas valstybes nares apie savo sprendimą prižiūrėti kitose valstybėse narėse įsisteigusių nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų atliekamą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. |
| --- | --- |

b)

informuoja kitas valstybes nares apie savo sprendimą prižiūrėti kitose valstybėse narėse įsisteigusių nepriklausomų užtikrinimo paslaugų teikėjų atliekamą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.

6.   Valstybės narės užtikrina, jog tais atvejais, kai pagal Sąjungos teisę reikalaujama, kad įmonės informacijos apie tvarumą elementus patikrintų akredituota nepriklausoma trečioji šalis, tos akredituotos nepriklausomos trečiosios šalies išvada būtų pateikiama kaip vadovybės pranešimo priedas arba kitomis viešai prieinamomis priemonėmis.

(*22)  
  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 84/253/EEB (OL L 157, 2006 6 9, p. 87).“;"

*22

| 14) | įterpiamas šis skyrius:


  „9a SKYRIUS


  INFORMACIJOS, SUSIJUSIOS SU TREČIOSIOMIS VALSTYBĖMIS, TEIKIMAS



  40a straipsnis
  Informacijos apie tvarumą, susijusios su trečiųjų valstybių įmonėmis, teikimas

  1.   Valstybė narė reikalauja, kad jos teritorijoje įsteigta patronuojamoji įmonė, kurios pagrindinė patronuojančioji įmonė yra reglamentuojama trečiosios valstybės teisės aktais, tos pagrindinės trečiosios valstybės patronuojančiosios įmonės grupės lygmeniu paskelbtų informaciją apie tvarumą, kurioje būtų pateikta 29a straipsnio 2 dalies a punkto iii–v papunkčiuose, b–f punktuose ir, kai tinkama, h punkte nurodyta informacija, ir užtikrintų jos prieinamumą.
  Pirma pastraipa taikoma tik didžiosioms patronuojamosioms įmonėms ir mažosioms bei vidutinėms patronuojamosioms įmonėms, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, išskyrus labai mažas įmones.
  Valstybė narė reikalauja, kad jos teritorijoje esantis filialas, kuris yra įmonės, reglamentuojamos pagal trečiosios valstybės teisę, filialas, kuris arba nepriklauso grupei, arba kurį galiausiai valdo pagal trečiosios valstybės teisę įsteigta įmonė, grupės lygmeniu arba, jei netaikoma, atskirai, trečiosios valstybės įmonės lygmeniu, paskelbtų informaciją apie tvarumą, kurioje būtų pateikta 29a straipsnio 2 dalies a punkto iii–v papunkčiuose, b–f punktuose ir, kai taikoma, h punkte nurodyta informacija, ir užtikrintų jos prieinamumą.
  Trečioje pastraipoje nurodyta taisyklė taikoma tik filialui, jei trečiosios valstybės įmonė neturi patronuojamosios įmonės, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, ir jei filialo grynoji apyvarta praėjusiais finansiniais metais buvo didesnė nei 40 mln. EUR.
  Pirma ir trečia pastraipos taikomos tose pastraipose nurodytoms patronuojamosioms įmonėms arba filialams tik tais atvejais, kai trečiosios valstybės įmonės grupės lygmeniu arba, jei netaikoma, atskiros įmonės grynoji apyvarta Sąjungoje kiekvienais iš pastarųjų dvejų finansinių metų iš eilės buvo didesnė kaip 150 mln. EUR.
  Valstybės narės gali reikalauti, kad pirmoje ir trečioje pastraipose nurodytos patronuojamosios įmonės ar filialai joms pateiktų informaciją apie trečiųjų valstybių įmonių grynąją apyvartą jų teritorijoje ir Sąjungoje.


  2.   Valstybės narės reikalauja, kad 1 dalyje nurodyta patronuojamosios įmonės ar filialo pateikta informacija apie tvarumą būtų parengta vadovaujantis standartais, priimtais pagal 40b straipsnį.
  Nukrypstant nuo šios dalies pirmos pastraipos, šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija apie tvarumą gali būti rengiama laikantis informacijos apie tvarumą teikimo standartų, priimtų pagal 29b straipsnį, arba tokiu būdu, kuris yra lygiavertis tiems informacijos apie tvarumą teikimo standartams, kurie nustatyti vadovaujantis Komisijos įgyvendinimo aktu dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo, priimtu pagal Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą.
  Jei šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyta informacija, kurios reikia informacijai apie tvarumą parengti, neprieinama, 1 dalyje nurodyta patronuojamoji įmonė arba filialas prašo trečiosios valstybės įmonės pateikti visą informaciją, kurios reikia jų pareigoms vykdyti.
  Jei pateikiama ne visa prašoma informacija, 1 dalyje nurodyta patronuojamoji įmonė arba filialas parengia, paskelbia ir padaro prieinamą 1 dalyje nurodytą informaciją apie tvarumą, kurioje pateikiama visa jų turima, gauta ar įgyta informacija, ir paskelbia pareiškimą, kuriame paaiškina, kad trečiosios valstybės įmonė nepateikė reikiamos informacijos.


  3.   Valstybės narės reikalauja, kad 1 dalyje nurodyta informacija apie tvarumą būtų skelbiama kartu su užtikrinimo nuomone, kurią pareiškė vienas ar daugiau asmenų ar įmonių, įgaliotų pateikti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą pagal trečiosios valstybės įmonės nacionalinę teisę arba valstybės narės nacionalinę teisę.
  Jei trečiosios valstybės įmonė nepateikia užtikrinimo nuomonės pagal pirmą pastraipą, patronuojamoji įmonė arba filialas pateikia pareiškimą, kuriame nurodoma, kad trečiosios valstybės įmonė nepateikė reikiamos užtikrinimo nuomonės.


  4.   Valstybės narės gali kasmet informuoti Komisiją apie trečiųjų valstybių įmonių patronuojamąsias įmones arba filialus, kurie įvykdė 40d straipsnyje nustatytą skelbimo reikalavimą, ir apie atvejus, kai informacija buvo paskelbta, tačiau filialas arba patronuojamoji įmonė veikė pagal šio straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą. Komisija savo interneto svetainėje viešai paskelbia informaciją apie tvarumą skelbiančių trečiųjų valstybių įmonių sąrašą.



  40b straipsnis
  Trečiųjų valstybių įmonių informacijos apie tvarumą teikimo standartai
  Ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. Komisija pagal 49 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo ši direktyva papildoma nustatant trečiosios valstybės įmonėms taikomus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, kuriuose nurodoma informacija, įtrauktina į 40a straipsnyje nurodytą informaciją apie tvarumą.


  40c straipsnis
  Atsakomybė už informacijos apie tvarumą, susijusios su trečiųjų valstybių įmonėmis, rengimą, skelbimą ir prieinamumą
  Valstybės narės numato, kad trečiųjų valstybių įmonių filialai yra atsakingi, kiek leidžia jų turimos žinios ir gebėjimai, kad jų informacija apie tvarumą būtų parengta pagal 40a straipsnį ir kad ji būtų paskelbta ir prieinama, kaip nurodyta 40d straipsnyje.
  Valstybės narės numato, kad 40a straipsnyje nurodytų patronuojamųjų įmonių administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariai būtų kolektyviai atsakingi, kiek leidžia jų turimos žinios ir gebėjimai, kad jų informacija apie tvarumą būtų parengta pagal 40a straipsnį ir kad ji būtų paskelbta ir prieinama, kaip nurodyta 40d straipsnyje.


  40d straipsnis
  Skelbimas

  1.   Šios direktyvos 40a straipsnio 1 dalyje nurodytos patronuojamosios įmonės ir filialai savo informaciją apie tvarumą kartu su užtikrinimo nuomone ir, kai taikoma, šios direktyvos 40a straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje nurodytu pareiškimu paskelbia per 12 mėnesių nuo finansinių metų, už kuriuos parengta ta informacija, paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos, kaip numatyta kiekvienos valstybės narės pagal Direktyvos (ES) 2017/1132 14–28 straipsnius ir, kai aktualu, pagal tos direktyvos 36 straipsnį.


  2.   Kai pagal šio straipsnio 1 dalį paskelbta informacija apie tvarumą kartu su užtikrinimo nuomone ir, kai taikytina, pareiškimu nėra nemokamai prieinami visuomenei Direktyvos (ES) 2017/1132 16 straipsnyje nurodyto registro interneto svetainėje, valstybės narės užtikrina, kad įmonių paskelbta informacija apie tvarumą kartu su užtikrinimo nuomone ir, kai taikytina, pareiškimu pagal šio straipsnio 1 dalį būtų nemokamai prieinami bent viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo finansinių metų, kurių informacija parengta, paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos patronuojamosios įmonės arba filialo interneto svetainėje, kaip nurodyta šios direktyvos 40a straipsnio 1 dalyje.“; |
| --- | --- |

14)

įterpiamas šis skyrius:

„9a SKYRIUS

INFORMACIJOS, SUSIJUSIOS SU TREČIOSIOMIS VALSTYBĖMIS, TEIKIMAS

40a straipsnis

Informacijos apie tvarumą, susijusios su trečiųjų valstybių įmonėmis, teikimas

1.   Valstybė narė reikalauja, kad jos teritorijoje įsteigta patronuojamoji įmonė, kurios pagrindinė patronuojančioji įmonė yra reglamentuojama trečiosios valstybės teisės aktais, tos pagrindinės trečiosios valstybės patronuojančiosios įmonės grupės lygmeniu paskelbtų informaciją apie tvarumą, kurioje būtų pateikta 29a straipsnio 2 dalies a punkto iii–v papunkčiuose, b–f punktuose ir, kai tinkama, h punkte nurodyta informacija, ir užtikrintų jos prieinamumą.

Pirma pastraipa taikoma tik didžiosioms patronuojamosioms įmonėms ir mažosioms bei vidutinėms patronuojamosioms įmonėms, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, išskyrus labai mažas įmones.

Valstybė narė reikalauja, kad jos teritorijoje esantis filialas, kuris yra įmonės, reglamentuojamos pagal trečiosios valstybės teisę, filialas, kuris arba nepriklauso grupei, arba kurį galiausiai valdo pagal trečiosios valstybės teisę įsteigta įmonė, grupės lygmeniu arba, jei netaikoma, atskirai, trečiosios valstybės įmonės lygmeniu, paskelbtų informaciją apie tvarumą, kurioje būtų pateikta 29a straipsnio 2 dalies a punkto iii–v papunkčiuose, b–f punktuose ir, kai taikoma, h punkte nurodyta informacija, ir užtikrintų jos prieinamumą.

Trečioje pastraipoje nurodyta taisyklė taikoma tik filialui, jei trečiosios valstybės įmonė neturi patronuojamosios įmonės, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, ir jei filialo grynoji apyvarta praėjusiais finansiniais metais buvo didesnė nei 40 mln. EUR.

Pirma ir trečia pastraipos taikomos tose pastraipose nurodytoms patronuojamosioms įmonėms arba filialams tik tais atvejais, kai trečiosios valstybės įmonės grupės lygmeniu arba, jei netaikoma, atskiros įmonės grynoji apyvarta Sąjungoje kiekvienais iš pastarųjų dvejų finansinių metų iš eilės buvo didesnė kaip 150 mln. EUR.

Valstybės narės gali reikalauti, kad pirmoje ir trečioje pastraipose nurodytos patronuojamosios įmonės ar filialai joms pateiktų informaciją apie trečiųjų valstybių įmonių grynąją apyvartą jų teritorijoje ir Sąjungoje.

2.   Valstybės narės reikalauja, kad 1 dalyje nurodyta patronuojamosios įmonės ar filialo pateikta informacija apie tvarumą būtų parengta vadovaujantis standartais, priimtais pagal 40b straipsnį.

Nukrypstant nuo šios dalies pirmos pastraipos, šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija apie tvarumą gali būti rengiama laikantis informacijos apie tvarumą teikimo standartų, priimtų pagal 29b straipsnį, arba tokiu būdu, kuris yra lygiavertis tiems informacijos apie tvarumą teikimo standartams, kurie nustatyti vadovaujantis Komisijos įgyvendinimo aktu dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumo, priimtu pagal Direktyvos 2004/109/EB 23 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą.

Jei šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyta informacija, kurios reikia informacijai apie tvarumą parengti, neprieinama, 1 dalyje nurodyta patronuojamoji įmonė arba filialas prašo trečiosios valstybės įmonės pateikti visą informaciją, kurios reikia jų pareigoms vykdyti.

Jei pateikiama ne visa prašoma informacija, 1 dalyje nurodyta patronuojamoji įmonė arba filialas parengia, paskelbia ir padaro prieinamą 1 dalyje nurodytą informaciją apie tvarumą, kurioje pateikiama visa jų turima, gauta ar įgyta informacija, ir paskelbia pareiškimą, kuriame paaiškina, kad trečiosios valstybės įmonė nepateikė reikiamos informacijos.

3.   Valstybės narės reikalauja, kad 1 dalyje nurodyta informacija apie tvarumą būtų skelbiama kartu su užtikrinimo nuomone, kurią pareiškė vienas ar daugiau asmenų ar įmonių, įgaliotų pateikti užtikrinimo nuomonę dėl informacijos apie tvarumą pagal trečiosios valstybės įmonės nacionalinę teisę arba valstybės narės nacionalinę teisę.

Jei trečiosios valstybės įmonė nepateikia užtikrinimo nuomonės pagal pirmą pastraipą, patronuojamoji įmonė arba filialas pateikia pareiškimą, kuriame nurodoma, kad trečiosios valstybės įmonė nepateikė reikiamos užtikrinimo nuomonės.

4.   Valstybės narės gali kasmet informuoti Komisiją apie trečiųjų valstybių įmonių patronuojamąsias įmones arba filialus, kurie įvykdė 40d straipsnyje nustatytą skelbimo reikalavimą, ir apie atvejus, kai informacija buvo paskelbta, tačiau filialas arba patronuojamoji įmonė veikė pagal šio straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą. Komisija savo interneto svetainėje viešai paskelbia informaciją apie tvarumą skelbiančių trečiųjų valstybių įmonių sąrašą.

40b straipsnis

Trečiųjų valstybių įmonių informacijos apie tvarumą teikimo standartai

Ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. Komisija pagal 49 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo ši direktyva papildoma nustatant trečiosios valstybės įmonėms taikomus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, kuriuose nurodoma informacija, įtrauktina į 40a straipsnyje nurodytą informaciją apie tvarumą.

40c straipsnis

Atsakomybė už informacijos apie tvarumą, susijusios su trečiųjų valstybių įmonėmis, rengimą, skelbimą ir prieinamumą

Valstybės narės numato, kad trečiųjų valstybių įmonių filialai yra atsakingi, kiek leidžia jų turimos žinios ir gebėjimai, kad jų informacija apie tvarumą būtų parengta pagal 40a straipsnį ir kad ji būtų paskelbta ir prieinama, kaip nurodyta 40d straipsnyje.

Valstybės narės numato, kad 40a straipsnyje nurodytų patronuojamųjų įmonių administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariai būtų kolektyviai atsakingi, kiek leidžia jų turimos žinios ir gebėjimai, kad jų informacija apie tvarumą būtų parengta pagal 40a straipsnį ir kad ji būtų paskelbta ir prieinama, kaip nurodyta 40d straipsnyje.

40d straipsnis

Skelbimas

1.   Šios direktyvos 40a straipsnio 1 dalyje nurodytos patronuojamosios įmonės ir filialai savo informaciją apie tvarumą kartu su užtikrinimo nuomone ir, kai taikoma, šios direktyvos 40a straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje nurodytu pareiškimu paskelbia per 12 mėnesių nuo finansinių metų, už kuriuos parengta ta informacija, paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos, kaip numatyta kiekvienos valstybės narės pagal Direktyvos (ES) 2017/1132 14–28 straipsnius ir, kai aktualu, pagal tos direktyvos 36 straipsnį.

2.   Kai pagal šio straipsnio 1 dalį paskelbta informacija apie tvarumą kartu su užtikrinimo nuomone ir, kai taikytina, pareiškimu nėra nemokamai prieinami visuomenei Direktyvos (ES) 2017/1132 16 straipsnyje nurodyto registro interneto svetainėje, valstybės narės užtikrina, kad įmonių paskelbta informacija apie tvarumą kartu su užtikrinimo nuomone ir, kai taikytina, pareiškimu pagal šio straipsnio 1 dalį būtų nemokamai prieinami bent viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo finansinių metų, kurių informacija parengta, paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos patronuojamosios įmonės arba filialo interneto svetainėje, kaip nurodyta šios direktyvos 40a straipsnio 1 dalyje.“;

| 15) | 11 skyriaus pavadinimas pakeičiamas taip:


  „11 SKYRIUS


  PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
  “; |
| --- | --- |

15)

11 skyriaus pavadinimas pakeičiamas taip:

„11 SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
  “;

| 16) | įterpiamas šis straipsnis:

  „48i straipsnis
  Pereinamojo laikotarpio nuostatos

  1.   Ne vėliau kaip 2030 m. sausio 6 d. valstybės narės leidžia Sąjungos patronuojamajai įmonei, kuriai taikomas 19a arba 29a straipsnis ir kurios patronuojančioji įmonė nėra reglamentuojama valstybės narės teisės aktais, pagal 29a straipsnio reikalavimus parengti konsoliduotąją informaciją apie tvarumą, apimančią visas tokios patronuojančiosios įmonės Sąjungos patronuojamąsias įmones, kurioms taikomas 19a arba 29a straipsnis.
  Ne vėliau kaip 2030 m. sausio 6 d. valstybės narės leidžia, kad į šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytą konsoliduotąją informaciją apie tvarumą būtų įtraukta atskleidžiama informacija pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnį, apimanti šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos patronuojančiosios įmonės visų Sąjungos patronuojamųjų įmonių, kurioms taikomas šios direktyvos 19a arba 29a straipsnis, vykdomą veiklą.


  2.   1 dalyje nurodyta Sąjungos patronuojamoji įmonė yra viena iš grupės Sąjungos patronuojamųjų įmonių, kurių apyvarta (kai taikytina, konsoliduota) bent vienais iš ankstesnių penkerių finansinių metų buvo didžiausia Sąjungoje.


  3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta konsoliduotoji informacija apie tvarumą skelbiama pagal 30 straipsnį.


  4.   Taikant 19a straipsnio 9 dalyje ir 29a straipsnio 8 dalyje nustatytą išimtį informacijos teikimas pagal šio straipsnio 1 dalį laikomas patronuojančiosios įmonės grupės lygmens informacijos teikimu apie konsoliduotas įmones. Laikoma, kad teikiant informaciją pagal šio straipsnio 1 dalies antrą pastraipą atitinkamai laikomasi 19a straipsnio 9 dalies antros pastraipos c punkte ir 29a straipsnio 8 dalies antros pastraipos c punkte nurodytų sąlygų.“; |
| --- | --- |

16)

įterpiamas šis straipsnis:

„48i straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Ne vėliau kaip 2030 m. sausio 6 d. valstybės narės leidžia Sąjungos patronuojamajai įmonei, kuriai taikomas 19a arba 29a straipsnis ir kurios patronuojančioji įmonė nėra reglamentuojama valstybės narės teisės aktais, pagal 29a straipsnio reikalavimus parengti konsoliduotąją informaciją apie tvarumą, apimančią visas tokios patronuojančiosios įmonės Sąjungos patronuojamąsias įmones, kurioms taikomas 19a arba 29a straipsnis.

Ne vėliau kaip 2030 m. sausio 6 d. valstybės narės leidžia, kad į šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytą konsoliduotąją informaciją apie tvarumą būtų įtraukta atskleidžiama informacija pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnį, apimanti šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos patronuojančiosios įmonės visų Sąjungos patronuojamųjų įmonių, kurioms taikomas šios direktyvos 19a arba 29a straipsnis, vykdomą veiklą.

2.   1 dalyje nurodyta Sąjungos patronuojamoji įmonė yra viena iš grupės Sąjungos patronuojamųjų įmonių, kurių apyvarta (kai taikytina, konsoliduota) bent vienais iš ankstesnių penkerių finansinių metų buvo didžiausia Sąjungoje.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta konsoliduotoji informacija apie tvarumą skelbiama pagal 30 straipsnį.

4.   Taikant 19a straipsnio 9 dalyje ir 29a straipsnio 8 dalyje nustatytą išimtį informacijos teikimas pagal šio straipsnio 1 dalį laikomas patronuojančiosios įmonės grupės lygmens informacijos teikimu apie konsoliduotas įmones. Laikoma, kad teikiant informaciją pagal šio straipsnio 1 dalies antrą pastraipą atitinkamai laikomasi 19a straipsnio 9 dalies antros pastraipos c punkte ir 29a straipsnio 8 dalies antros pastraipos c punkte nurodytų sąlygų.“;

| 17) | 49 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

  „2.   1 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 13 dalyje, 29b, 29c ir 40b straipsniuose ir 46 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2023 m. sausio 5 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 1 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 13 dalyje, 29b, 29c ir 40b straipsniuose ir 46 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.“; |
| --- | --- | --- |

17)

49 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„2.   1 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 13 dalyje, 29b, 29c ir 40b straipsniuose ir 46 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2023 m. sausio 5 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 1 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 13 dalyje, 29b, 29c ir 40b straipsniuose ir 46 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.“;

| b) | įterpiama ši dalis:

  „3b.   Priimdama deleguotuosius aktus pagal 29b ir 29c straipsnius, Komisija atsižvelgia į EFRAG technines rekomendacijas, jei:






  a) | tokios rekomendacijos parengtos laikantis tinkamo proceso, viešosios priežiūros ir skaidrumo principų, proporcingai dalyvaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams ir remiantis jų kompetencija, skiriant pakankamą viešąjį finansavimą, kad būtų užtikrintas jų nepriklausomumas, ir paremtos darbo programa, dėl kurios konsultuotasi su Komisija; |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„3b.   Priimdama deleguotuosius aktus pagal 29b ir 29c straipsnius, Komisija atsižvelgia į EFRAG technines rekomendacijas, jei:

a)

tokios rekomendacijos parengtos laikantis tinkamo proceso, viešosios priežiūros ir skaidrumo principų, proporcingai dalyvaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams ir remiantis jų kompetencija, skiriant pakankamą viešąjį finansavimą, kad būtų užtikrintas jų nepriklausomumas, ir paremtos darbo programa, dėl kurios konsultuotasi su Komisija;

| b) | tokios rekomendacijos pateikiamos kartu su sąnaudų ir naudos analize, apimančia techninių rekomendacijų poveikio tvarumo klausimams analizę; |
| --- | --- |

b)

tokios rekomendacijos pateikiamos kartu su sąnaudų ir naudos analize, apimančia techninių rekomendacijų poveikio tvarumo klausimams analizę;

| c) | tokios rekomendacijos pateikiamos kartu su paaiškinimu, kaip jose atsižvelgiama į 29b straipsnio 5 dalyje išvardytus elementus; |
| --- | --- |

c)

tokios rekomendacijos pateikiamos kartu su paaiškinimu, kaip jose atsižvelgiama į 29b straipsnio 5 dalyje išvardytus elementus;

| d) | dalyvavimas EFRAG darbe techniniu lygmeniu grindžiamas ekspertinėmis žiniomis informacijos apie tvarumą teikimo srityje ir nepriklauso nuo finansinio įnašo. |
| --- | --- |

d)

dalyvavimas EFRAG darbe techniniu lygmeniu grindžiamas ekspertinėmis žiniomis informacijos apie tvarumą teikimo srityje ir nepriklauso nuo finansinio įnašo.

Šios dalies a ir d punktai nedaro poveikio viešojo sektoriaus institucijų ir nacionalinių standartus nustatančių organizacijų dalyvavimui EFRAG techniniame darbe.

EFRAG techninės rekomendacijos siunčiamos kartu su tų techninių rekomendacijų lydimaisiais dokumentais.

Prieš priimdama šios direktyvos 29b ir 29c straipsniuose nurodytus deleguotųjų aktų projektus Komisija dėl jų bendrai konsultuojasi su Reglamento (ES) 2020/852 24 straipsnyje nurodyta valstybių narių ekspertų grupe tvarių finansų klausimais ir Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 6 straipsnyje nurodytu Apskaitos reguliavimo komitetu.

Komisija paprašo Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI), Europos bankininkystės institucijos (EBI) ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) nuomonės dėl EFRAG parengtų techninių rekomendacijų, visų pirma dėl jų suderinamumo su Reglamentu (ES) 2019/2088 ir pagal tą reglamentą priimtais deleguotaisiais aktais. EVPRI, EBI ir EIOPA savo nuomones pateikia per du mėnesius nuo Komisijos prašymo gavimo dienos.

Prieš priimdama šios direktyvos 29b ir 29c straipsniuose nurodytus deleguotuosius aktus, Komisija dėl EFRAG parengtų techninių rekomendacijų taip pat konsultuojasi su Europos aplinkos agentūra, Europos pagrindinių teisių agentūra, Europos Centriniu Banku, Europos audito priežiūros įstaigų komitetu ir Tvaraus finansavimo platforma, sukurta pagal Reglamento (ES) 2020/852 20 straipsnį. Jei kuri nors iš šių institucijų nuspręstų pateikti nuomonę, ji tai turi padaryti per du mėnesius nuo konsultacijų su Komisija datos.“;

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Pagal 1 straipsnio 2 dalį, 3 straipsnio 13 dalį, 29b, 29c ar 40b straipsnius ar 46 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“. |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Pagal 1 straipsnio 2 dalį, 3 straipsnio 13 dalį, 29b, 29c ar 40b straipsnius ar 46 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“.

2 straipsnis

Direktyvos 2004/109/EB daliniai pakeitimai

Direktyva 2004/109/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:






  „r) | informacijos apie tvarumą teikimas – informacijos apie tvarumą teikimas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (*23) 2 straipsnio 18 punkte. |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

„r)

informacijos apie tvarumą teikimas – informacijos apie tvarumą teikimas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (*23) 2 straipsnio 18 punkte.

*23

(*23)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).“;"

*23

| 2) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | pareiškimai, padaryti atsakingų emitento asmenų, kurių vardai, pavardės ir funkcijos yra aiškiai nurodyti, apie tai, kad, jų žiniomis, finansinė atskaitomybė, parengta pagal taikomus apskaitos standartus, tikrai ir teisingai parodo emitento bei bendrą konsoliduotų įmonių turtą, įsipareigojimus, finansinę būklę, pelną arba nuostolį, ir kad vadovybės ataskaitoje yra nurodyta teisinga verslo plėtros ir veiklos rezultatų apžvalga ir emitento bei bendra konsoliduotų įmonių būklė, kartu su pagrindinių rizikų ir neapibrėžtumo, su kuriais jie susiduria, aprašymu, ir kad atitinkamais atvejais ši ataskaita yra parengta pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus, nurodytus Direktyvos 2013/34/ES 29b straipsnyje, ir išsamesnes nuostatas, priimtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (*24) 8 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

pareiškimai, padaryti atsakingų emitento asmenų, kurių vardai, pavardės ir funkcijos yra aiškiai nurodyti, apie tai, kad, jų žiniomis, finansinė atskaitomybė, parengta pagal taikomus apskaitos standartus, tikrai ir teisingai parodo emitento bei bendrą konsoliduotų įmonių turtą, įsipareigojimus, finansinę būklę, pelną arba nuostolį, ir kad vadovybės ataskaitoje yra nurodyta teisinga verslo plėtros ir veiklos rezultatų apžvalga ir emitento bei bendra konsoliduotų įmonių būklė, kartu su pagrindinių rizikų ir neapibrėžtumo, su kuriais jie susiduria, aprašymu, ir kad atitinkamais atvejais ši ataskaita yra parengta pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus, nurodytus Direktyvos 2013/34/ES 29b straipsnyje, ir išsamesnes nuostatas, priimtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (*24) 8 straipsnio 4 dalį.

*24

(*24)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).“;"

*24

| b) | 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:

  „4.   Finansinių ataskaitų auditas turi būti atliekamas pagal Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą ir 34 straipsnio 2 dalį.
  Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius pateikia nuomonę ir padaro pareiškimą dėl vadovybės pranešimo, kaip nurodyta Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos a ir b punktuose ir 34 straipsnio 2 dalyje.
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/43/EB (*25) 28 straipsnyje nurodyta audito išvada, pasirašyta asmens arba asmenų, atsakingų už Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyto darbo atlikimą, turi būti skelbiama visa apimtimi viešai kartu su metine finansine ataskaita.
  Kai taikytina, užtikrinimo nuomonė dėl informacijos apie tvarumą teikimo pateikiama pagal Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punktą ir 34 straipsnio 2–5 dalis.
  Visa Direktyvos 2006/43/EB 28a straipsnyje nurodyta informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvada skelbiama viešai kartu su metine finansine ataskaita.


  5.   Vadovybės pranešimas rengiamas pagal Direktyvos 2013/34/ES 19, 19a ir 20 straipsnius bei 29d straipsnio 1 dalį ir apima išsamesnes nuostatas, priimtas pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnio 4 dalį, kai pranešimą rengia tose nuostatose nurodytos įmonės.
  Jei reikalaujama, kad emitentas parengtų konsoliduotas finansinės ataskaitas, konsoliduotasis vadovybės pranešimas parengiamas pagal Direktyvos 2013/34/ES 29 bei 29a straipsnius ir 29d straipsnio 2 dalį ir apima išsamesnes nuostatas, priimtas pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnio 4 dalį, kai pranešimą rengia tose nuostatose nurodytos įmonės.


  (*25)  
  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 84/253/EEB (OL L 157, 2006 6 9, p. 87).“;" |
| --- | --- |

b)

4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:

„4.   Finansinių ataskaitų auditas turi būti atliekamas pagal Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą ir 34 straipsnio 2 dalį.

Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius pateikia nuomonę ir padaro pareiškimą dėl vadovybės pranešimo, kaip nurodyta Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos a ir b punktuose ir 34 straipsnio 2 dalyje.

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/43/EB (*25) 28 straipsnyje nurodyta audito išvada, pasirašyta asmens arba asmenų, atsakingų už Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyto darbo atlikimą, turi būti skelbiama visa apimtimi viešai kartu su metine finansine ataskaita.

Kai taikytina, užtikrinimo nuomonė dėl informacijos apie tvarumą teikimo pateikiama pagal Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punktą ir 34 straipsnio 2–5 dalis.

Visa Direktyvos 2006/43/EB 28a straipsnyje nurodyta informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvada skelbiama viešai kartu su metine finansine ataskaita.

5.   Vadovybės pranešimas rengiamas pagal Direktyvos 2013/34/ES 19, 19a ir 20 straipsnius bei 29d straipsnio 1 dalį ir apima išsamesnes nuostatas, priimtas pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnio 4 dalį, kai pranešimą rengia tose nuostatose nurodytos įmonės.

Jei reikalaujama, kad emitentas parengtų konsoliduotas finansinės ataskaitas, konsoliduotasis vadovybės pranešimas parengiamas pagal Direktyvos 2013/34/ES 29 bei 29a straipsnius ir 29d straipsnio 2 dalį ir apima išsamesnes nuostatas, priimtas pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnio 4 dalį, kai pranešimą rengia tose nuostatose nurodytos įmonės.

(*25)  
  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 84/253/EEB (OL L 157, 2006 6 9, p. 87).“;"

*25

| 3) | 23 straipsnio 4 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | trečia ir ketvirta pastraipos pakeičiamos taip:

  „Komisija šios direktyvos 27 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka priima reikiamus sprendimus dėl apskaitos standartų lygiavertiškumo pagal šios direktyvos 30 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas ir dėl Direktyvos 2013/34/ES 29b straipsnyje nurodytų informacijos apie tvarumą teikimo standartų, kurių laikosi trečiosios valstybės emitentai, lygiavertiškumo. Jeigu Komisija nusprendžia, kad trečiosios valstybės apskaitos standartai arba informacijos apie tvarumą teikimo standartai nėra lygiaverčiai, ji gali leisti atitinkamiems emitentams tinkamu pereinamuoju laikotarpiu toliau laikytis tokių standartų.
  Atsižvelgdama į šios dalies trečią pastraipą, Komisija deleguotaisiais aktais, priimamais pagal 27 straipsnio 2a, 2b ir 2c dalis, ir laikydamasi 27a ir 27b straipsniuose nustatytų sąlygų, taip pat patvirtina priemones, kuriomis siekiama nustatyti bendruosius lygiavertiškumo kriterijus, susijusius su daugiau nei vienos šalies emitentams aktualiais apskaitos standartais ir informacijos apie tvarumą teikimo standartais.“; |
| --- | --- | --- |

3)

23 straipsnio 4 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

trečia ir ketvirta pastraipos pakeičiamos taip:

„Komisija šios direktyvos 27 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka priima reikiamus sprendimus dėl apskaitos standartų lygiavertiškumo pagal šios direktyvos 30 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas ir dėl Direktyvos 2013/34/ES 29b straipsnyje nurodytų informacijos apie tvarumą teikimo standartų, kurių laikosi trečiosios valstybės emitentai, lygiavertiškumo. Jeigu Komisija nusprendžia, kad trečiosios valstybės apskaitos standartai arba informacijos apie tvarumą teikimo standartai nėra lygiaverčiai, ji gali leisti atitinkamiems emitentams tinkamu pereinamuoju laikotarpiu toliau laikytis tokių standartų.

Atsižvelgdama į šios dalies trečią pastraipą, Komisija deleguotaisiais aktais, priimamais pagal 27 straipsnio 2a, 2b ir 2c dalis, ir laikydamasi 27a ir 27b straipsniuose nustatytų sąlygų, taip pat patvirtina priemones, kuriomis siekiama nustatyti bendruosius lygiavertiškumo kriterijus, susijusius su daugiau nei vienos šalies emitentams aktualiais apskaitos standartais ir informacijos apie tvarumą teikimo standartais.“;

| b) | papildoma šia pastraipa:

  „Kriterijais, kuriuos Komisija naudoja vertindama trečiosios valstybės emitentų taikomų informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumą, kaip nurodyta trečioje pastraipoje, užtikrinama bent:






  a) | kad pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus būtų reikalaujama, kad įmonės atskleistų informaciją aplinkos, socialiniais ir valdymo veiksniais; |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šia pastraipa:

„Kriterijais, kuriuos Komisija naudoja vertindama trečiosios valstybės emitentų taikomų informacijos apie tvarumą teikimo standartų lygiavertiškumą, kaip nurodyta trečioje pastraipoje, užtikrinama bent:

a)

kad pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus būtų reikalaujama, kad įmonės atskleistų informaciją aplinkos, socialiniais ir valdymo veiksniais;

| b) | kad pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus įmonės privalėtų atskleisti informaciją, reikalingą jų poveikiui tvarumo klausimams suprasti, ir informaciją, reikalingą jų poveikiui, kurį tvarumo klausimai turi veiklos pokyčiams, veiklos rezultatams ir būklei, suprasti.“; |
| --- | --- |

b)

kad pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus įmonės privalėtų atskleisti informaciją, reikalingą jų poveikiui tvarumo klausimams suprasti, ir informaciją, reikalingą jų poveikiui, kurį tvarumo klausimai turi veiklos pokyčiams, veiklos rezultatams ir būklei, suprasti.“;

| 4) | įterpiamas šis straipsnis:

  „28d straipsnis
  EVPRI gairės
  Pasikonsultavusi su Europos aplinkos agentūra ir Europos pagrindinių teisių agentūra, EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsnį paskelbia gaires dėl nacionalinių kompetentingų institucijų vykdomos informacijos apie tvarumą teikimo priežiūros.“. |
| --- | --- |

4)

įterpiamas šis straipsnis:

„28d straipsnis

EVPRI gairės

Pasikonsultavusi su Europos aplinkos agentūra ir Europos pagrindinių teisių agentūra, EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsnį paskelbia gaires dėl nacionalinių kompetentingų institucijų vykdomos informacijos apie tvarumą teikimo priežiūros.“.

3 straipsnis

Direktyvos 2006/43/EB daliniai pakeitimai

Direktyva 2006/43/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 straipsnis
  Dalykas
  Šia direktyva nustatomos taisyklės, susijusios su teisės aktų nustatytu metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės auditu ir metinės bei konsoliduotosios informacijos apie tvarumą užtikrinimu.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Dalykas

Šia direktyva nustatomos taisyklės, susijusios su teisės aktų nustatytu metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės auditu ir metinės bei konsoliduotosios informacijos apie tvarumą užtikrinimu.“;

| 2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2–6 punktai pakeičiami taip:






  „2. | „teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius“ – fizinis asmuo, kurį valstybės narės kompetentingos institucijos patvirtino pagal šią direktyvą atlikti teisės aktų nustatytą auditą ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2–6 punktai pakeičiami taip:

„2.

„teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius“ – fizinis asmuo, kurį valstybės narės kompetentingos institucijos patvirtino pagal šią direktyvą atlikti teisės aktų nustatytą auditą ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą;

| 3. | „audito įmonė“ – juridinis asmuo arba bet kuris kitas subjektas, nepriklausomai nuo jo teisinės formos, patvirtintas valstybės narės kompetentingų institucijų pagal šią direktyvą atlikti teisės aktų nustatytą auditą ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą; |
| --- | --- |

3.

„audito įmonė“ – juridinis asmuo arba bet kuris kitas subjektas, nepriklausomai nuo jo teisinės formos, patvirtintas valstybės narės kompetentingų institucijų pagal šią direktyvą atlikti teisės aktų nustatytą auditą ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą;

| 4. | „trečiosios valstybės audito subjektas“ – subjektas, kuris, nepaisant jo teisinės formos, atlieka metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditą arba, kai taikytina, trečiojoje valstybėje įsteigtos bendrovės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ir kuris nėra įmonė, po patvirtinimo pagal 3 straipsnį įregistruota kurioje nors valstybėje narėje kaip audito įmonė; |
| --- | --- |

4.

„trečiosios valstybės audito subjektas“ – subjektas, kuris, nepaisant jo teisinės formos, atlieka metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditą arba, kai taikytina, trečiojoje valstybėje įsteigtos bendrovės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ir kuris nėra įmonė, po patvirtinimo pagal 3 straipsnį įregistruota kurioje nors valstybėje narėje kaip audito įmonė;

| 5. | „trečiosios valstybės auditorius“ – fizinis asmuo, kuris atlieka metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditą arba, kai taikytina, trečiojoje valstybėje įsteigtos bendrovės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ir kuris nėra asmuo, po patvirtinimo pagal 3 ir 44 straipsnius įregistruotas kurioje nors valstybėje narėje kaip teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius; |
| --- | --- |

5.

„trečiosios valstybės auditorius“ – fizinis asmuo, kuris atlieka metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditą arba, kai taikytina, trečiojoje valstybėje įsteigtos bendrovės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ir kuris nėra asmuo, po patvirtinimo pagal 3 ir 44 straipsnius įregistruotas kurioje nors valstybėje narėje kaip teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius;

| 6. | „grupės auditorius“ – teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė(s), atliekantis (-ys) teisės aktų nustatytą konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditą arba, kai taikytina, konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą;“; |
| --- | --- |

6.

„grupės auditorius“ – teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė(s), atliekantis (-ys) teisės aktų nustatytą konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditą arba, kai taikytina, konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą;“;

| b) | įterpiamas šis punktas:






  „16a. | pagrindinis (-iai) tvarumo partneris (-iai):






  a) | teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), kurį (-iuos) audito įmonė paskyrė konkrečiai informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduočiai ir kuris (-ie) yra pirmiausiai atsakingas (-i) už informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduoties atlikimą tos audito įmonės vardu, arba |
| --- | --- | --- | --- |

b)

įterpiamas šis punktas:

„16a.

pagrindinis (-iai) tvarumo partneris (-iai):

a)

teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), kurį (-iuos) audito įmonė paskyrė konkrečiai informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduočiai ir kuris (-ie) yra pirmiausiai atsakingas (-i) už informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduoties atlikimą tos audito įmonės vardu, arba

| b) | konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo atveju – bent jau audito įmonės paskirtas (-i) teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), kuris (-ie) grupės lygmeniu pirmiausiai yra atsakingas (-i) už informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo atlikimą, ir teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), kuris (-ie) pirmiausiai yra atsakingas (-i) reikšmingų patronuojamųjų įmonių lygmeniu, arba |
| --- | --- |

b)

konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo atveju – bent jau audito įmonės paskirtas (-i) teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), kuris (-ie) grupės lygmeniu pirmiausiai yra atsakingas (-i) už informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo atlikimą, ir teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), kuris (-ie) pirmiausiai yra atsakingas (-i) reikšmingų patronuojamųjų įmonių lygmeniu, arba

| c) | teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), kuris (-ie) pasirašo 28a straipsnyje nurodytą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadą;“; |
| --- | --- |

c)

teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), kuris (-ie) pasirašo 28a straipsnyje nurodytą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadą;“;

| c) | papildoma šiais punktais:






  „21. | informacijos apie tvarumą teikimas – informacijos apie tvarumą teikimas, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/34/ES 2 straipsnio 18 punkte; |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma šiais punktais:

„21.

informacijos apie tvarumą teikimas – informacijos apie tvarumą teikimas, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/34/ES 2 straipsnio 18 punkte;

| 22. | informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas –procedūrų atlikimas, sudarantis prielaidas teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei pagal Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punktą ir 2 dalį pateikti nuomonę; |
| --- | --- |

22.

informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas –procedūrų atlikimas, sudarantis prielaidas teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei pagal Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punktą ir 2 dalį pateikti nuomonę;

| 23. | nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas – atitikties vertinimo įstaiga, akredituota pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (*26) konkrečiai atitikties vertinimo veiklai, nurodytai Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte, vykdyti. |
| --- | --- |

23.

nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas – atitikties vertinimo įstaiga, akredituota pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (*26) konkrečiai atitikties vertinimo veiklai, nurodytai Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte, vykdyti.

*26

(*26)  
  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis akreditavimo reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30).“;"

*26

| 3) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:

  „6 straipsnis
  Profesinė kvalifikacija

  1.   Nedarant poveikio 11 straipsniui, fizinis asmuo gali būti patvirtintas atlikti teisės aktų nustatytą auditą tik po to, kai jis įgyja išsilavinimą, leidžiantį stoti į universitetą, arba jį atitinkantį išsilavinimą, baigia teorinio parengimo kursus, atlieka praktiką ir išlaiko atitinkamos valstybės narės organizuojamą ar pripažintą universitetinio baigiamojo egzamino arba lygiaverčio profesinės kompetencijos lygio egzaminą.


  2.   Fizinis asmuo, be šio straipsnio 1 dalyje numatyto patvirtinimo atlikti teisės aktų nustatytą auditą, gali būti patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, kai įvykdomi šios direktyvos 7 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje ir 14 straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje nustatyti papildomi specialieji reikalavimai.


  3.   32 straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje siekdamos šiame straipsnyje nustatytų reikalavimų konvergencijos. Taip bendradarbiaudamos tos kompetentingos institucijos atsižvelgia į audito ir auditoriaus profesijos pokyčius, visų pirma į jau pasiektą profesijos srities konvergenciją. Jos bendradarbiauja su Europos audito priežiūros įstaigų komitetu ir Reglamento (ES) Nr. 537/2014 20 straipsnyje nurodytomis kompetentingomis institucijomis tiek, kiek tokia konvergencija susijusi su teisės aktų nustatytu viešojo intereso įmonių auditu ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu.“; |
| --- | --- |

3)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

Profesinė kvalifikacija

1.   Nedarant poveikio 11 straipsniui, fizinis asmuo gali būti patvirtintas atlikti teisės aktų nustatytą auditą tik po to, kai jis įgyja išsilavinimą, leidžiantį stoti į universitetą, arba jį atitinkantį išsilavinimą, baigia teorinio parengimo kursus, atlieka praktiką ir išlaiko atitinkamos valstybės narės organizuojamą ar pripažintą universitetinio baigiamojo egzamino arba lygiaverčio profesinės kompetencijos lygio egzaminą.

2.   Fizinis asmuo, be šio straipsnio 1 dalyje numatyto patvirtinimo atlikti teisės aktų nustatytą auditą, gali būti patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, kai įvykdomi šios direktyvos 7 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje ir 14 straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje nustatyti papildomi specialieji reikalavimai.

3.   32 straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje siekdamos šiame straipsnyje nustatytų reikalavimų konvergencijos. Taip bendradarbiaudamos tos kompetentingos institucijos atsižvelgia į audito ir auditoriaus profesijos pokyčius, visų pirma į jau pasiektą profesijos srities konvergenciją. Jos bendradarbiauja su Europos audito priežiūros įstaigų komitetu ir Reglamento (ES) Nr. 537/2014 20 straipsnyje nurodytomis kompetentingomis institucijomis tiek, kiek tokia konvergencija susijusi su teisės aktų nustatytu viešojo intereso įmonių auditu ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu.“;

| 4) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:

  „7 straipsnis
  Profesinės kompetencijos egzaminas

  1.   6 straipsnio 1 dalyje nurodytu profesinės kompetencijos egzaminu užtikrinamas būtinas disciplinų, susijusių su teisės aktų nustatyto audito atlikimu, teorinių žinių lygis ir gebėjimas pritaikyti tokias žinias praktikoje. Bent dalis šio egzamino laikoma raštu.


  2.   Tam, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius taip pat būtų patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, 6 straipsnyje nurodytu profesinės kompetencijos egzaminu užtikrinamas būtinas disciplinų, susijusių su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, teorinių žinių lygis ir gebėjimas pritaikyti tokias žinias praktikoje. Bent dalis šio egzamino laikoma raštu.“; |
| --- | --- |

4)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Profesinės kompetencijos egzaminas

1.   6 straipsnio 1 dalyje nurodytu profesinės kompetencijos egzaminu užtikrinamas būtinas disciplinų, susijusių su teisės aktų nustatyto audito atlikimu, teorinių žinių lygis ir gebėjimas pritaikyti tokias žinias praktikoje. Bent dalis šio egzamino laikoma raštu.

2.   Tam, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius taip pat būtų patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, 6 straipsnyje nurodytu profesinės kompetencijos egzaminu užtikrinamas būtinas disciplinų, susijusių su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, teorinių žinių lygis ir gebėjimas pritaikyti tokias žinias praktikoje. Bent dalis šio egzamino laikoma raštu.“;

| 5) | 8 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „3.   Tam, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius taip pat būtų patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, 1 dalyje nurodytas teorinių žinių egzaminas, be kita ko, apima bent šiuos dalykus:






  a) | su teikiamos metinės ir konsoliduotosios informacijos apie tvarumą rengimu susijusius teisinius reikalavimus ir standartus; |
| --- | --- | --- |

5)

8 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Tam, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius taip pat būtų patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, 1 dalyje nurodytas teorinių žinių egzaminas, be kita ko, apima bent šiuos dalykus:

a)

su teikiamos metinės ir konsoliduotosios informacijos apie tvarumą rengimu susijusius teisinius reikalavimus ir standartus;

| b) | tvarumo analizę; |
| --- | --- |

b)

tvarumo analizę;

| c) | su tvarumo klausimais susijusius išsamaus patikrinimo procesus; |
| --- | --- |

c)

su tvarumo klausimais susijusius išsamaus patikrinimo procesus;

| d) | 26a straipsnyje nurodytus informacijos apie tvarumą teikimo teisinius reikalavimus ir užtikrinimo standartus.“; |
| --- | --- |

d)

26a straipsnyje nurodytus informacijos apie tvarumą teikimo teisinius reikalavimus ir užtikrinimo standartus.“;

| 6) | 10 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Tam, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba stažuotojas taip pat būtų patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, bent aštuoni pirmoje pastraipoje nurodyto praktinio mokymo mėnesiai turi apimti metinės ar konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą arba kitas su tvarumu susijusias paslaugas.“; |
| --- | --- |

6)

10 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Tam, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba stažuotojas taip pat būtų patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, bent aštuoni pirmoje pastraipoje nurodyto praktinio mokymo mėnesiai turi apimti metinės ar konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą arba kitas su tvarumu susijusias paslaugas.“;

| 7) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:

  „12 straipsnis
  Praktinio mokymo ir teorinio parengimo derinimas

  1.   Valstybės narės gali nustatyti, kad 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų dalykų teorinio parengimo laikotarpiai būtų įskaičiuojami į 11 straipsnyje nurodytą profesinės veiklos laikotarpį, jei baigus tokį teorinio parengimo kursą bus išlaikytas valstybės narės pripažintas egzaminas. Toks parengimas turi trukti ne mažiau kaip vienus metus ir dėl jo profesinės veiklos laikotarpis negali būti sutrumpintas daugiau kaip ketveriais metais.


  2.   Profesinės veiklos ir praktinio mokymo laikotarpis negali būti trumpesnis už teorinio parengimo kursą drauge su praktiniu mokymu, kurio reikalaujama pagal 10 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą.“; |
| --- | --- |

7)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

Praktinio mokymo ir teorinio parengimo derinimas

1.   Valstybės narės gali nustatyti, kad 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų dalykų teorinio parengimo laikotarpiai būtų įskaičiuojami į 11 straipsnyje nurodytą profesinės veiklos laikotarpį, jei baigus tokį teorinio parengimo kursą bus išlaikytas valstybės narės pripažintas egzaminas. Toks parengimas turi trukti ne mažiau kaip vienus metus ir dėl jo profesinės veiklos laikotarpis negali būti sutrumpintas daugiau kaip ketveriais metais.

2.   Profesinės veiklos ir praktinio mokymo laikotarpis negali būti trumpesnis už teorinio parengimo kursą drauge su praktiniu mokymu, kurio reikalaujama pagal 10 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą.“;

| 8) | 14 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Tam, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius taip pat būtų patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, pirmoje pastraipoje nurodytas tinkamumo testas turi apimti teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus tinkamų žinių apie priimančiosios valstybės narės įstatymus ir kitus teisės aktus, kiek tai susiję su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, patikrinimą.“; |
| --- | --- |

8)

14 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Tam, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius taip pat būtų patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, pirmoje pastraipoje nurodytas tinkamumo testas turi apimti teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus tinkamų žinių apie priimančiosios valstybės narės įstatymus ir kitus teisės aktus, kiek tai susiję su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, patikrinimą.“;

| 9) | įterpiamas šis straipsnis:

  „14a straipsnis
  Iki 2024 m. sausio 1 d. patvirtinti arba pripažinti teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir asmenys, kurių patvirtinimo teisės aktų nustatytą auditą atliekančiais auditoriais procesas 2024 m. sausio 1 d. dar nėra užbaigtas
  Valstybės narės užtikrina, kad iki 2024 m. sausio 1 d. patvirtintiems arba pripažintiems teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams nebūtų taikomi šios direktyvos 7 straipsnio 2 dalies, 8 straipsnio 3 dalies, 10 straipsnio 1 dalies antros pastraipos ir 14 straipsnio 2 dalies ketvirtos pastraipos reikalavimai.
  Valstybės narės užtikrina, kad asmenims, kurių patvirtinimo procesas, numatytas 6–14 straipsniuose, 2024 m. sausio 1 d. dar nėra užbaigtas, nebūtų taikomi šios direktyvos 7 straipsnio 2 dalies, 8 straipsnio 3 dalies, 10 straipsnio 1 dalies antros pastraipos ir 14 straipsnio 2 dalies ketvirtos pastraipos reikalavimai, jei jos šį procesą užbaigs ne vėliau kaip 2026 m. sausio 1 d.
  Valstybės narės užtikrina, kad iki 2026 m. sausio 1 d. patvirtinti teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, norintys atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, pagal 13 straipsnyje nurodytą tęstinio švietimo reikalavimą įgytų reikalingų žinių apie informacijos apie tvarumą teikimą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, įskaitant 8 straipsnio 3 dalyje išvardytus dalykus.“; |
| --- | --- |

9)

įterpiamas šis straipsnis:

„14a straipsnis

Iki 2024 m. sausio 1 d. patvirtinti arba pripažinti teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir asmenys, kurių patvirtinimo teisės aktų nustatytą auditą atliekančiais auditoriais procesas 2024 m. sausio 1 d. dar nėra užbaigtas

Valstybės narės užtikrina, kad iki 2024 m. sausio 1 d. patvirtintiems arba pripažintiems teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams nebūtų taikomi šios direktyvos 7 straipsnio 2 dalies, 8 straipsnio 3 dalies, 10 straipsnio 1 dalies antros pastraipos ir 14 straipsnio 2 dalies ketvirtos pastraipos reikalavimai.

Valstybės narės užtikrina, kad asmenims, kurių patvirtinimo procesas, numatytas 6–14 straipsniuose, 2024 m. sausio 1 d. dar nėra užbaigtas, nebūtų taikomi šios direktyvos 7 straipsnio 2 dalies, 8 straipsnio 3 dalies, 10 straipsnio 1 dalies antros pastraipos ir 14 straipsnio 2 dalies ketvirtos pastraipos reikalavimai, jei jos šį procesą užbaigs ne vėliau kaip 2026 m. sausio 1 d.

Valstybės narės užtikrina, kad iki 2026 m. sausio 1 d. patvirtinti teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, norintys atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, pagal 13 straipsnyje nurodytą tęstinio švietimo reikalavimą įgytų reikalingų žinių apie informacijos apie tvarumą teikimą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, įskaitant 8 straipsnio 3 dalyje išvardytus dalykus.“;

| 10) | 16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Viešajame registre nurodoma bent ši informacija apie teisės aktų nustatytą auditą atliekančius auditorius:






  a) | vardas, pavardė, adresas ir registracijos numeris; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Viešajame registre nurodoma bent ši informacija apie teisės aktų nustatytą auditą atliekančius auditorius:

a)

vardas, pavardė, adresas ir registracijos numeris;

| b) | jei taikoma, audito įmonės (-ių), kurioje (-iose) dirba teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba su kuria (-iomis) jis yra susijęs kaip partneris ar kaip kitaip, pavadinimas, adresas, interneto svetainės adresas ir registracijos numeris; |
| --- | --- |

b)

jei taikoma, audito įmonės (-ių), kurioje (-iose) dirba teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba su kuria (-iomis) jis yra susijęs kaip partneris ar kaip kitaip, pavadinimas, adresas, interneto svetainės adresas ir registracijos numeris;

| c) | informacija apie tai, ar teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius taip pat yra patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą; |
| --- | --- |

c)

informacija apie tai, ar teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius taip pat yra patvirtintas atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą;

| d) | visi kiti teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus registravimo kitų valstybių narių kompetentingose institucijose ir auditoriaus registravimo trečiosiose valstybėse duomenys, įskaitant registravimo institucijos (-ų) pavadinimą (-us) ir, jei taikytina, registracijos numerį (-ius), ir tai, ar registracija susijusi su teisės aktų nustatytu auditu, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu ar abiem paslaugomis.“; |
| --- | --- |

d)

visi kiti teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus registravimo kitų valstybių narių kompetentingose institucijose ir auditoriaus registravimo trečiosiose valstybėse duomenys, įskaitant registravimo institucijos (-ų) pavadinimą (-us) ir, jei taikytina, registracijos numerį (-ius), ir tai, ar registracija susijusi su teisės aktų nustatytu auditu, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu ar abiem paslaugomis.“;

| b) | 2 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Registre nurodoma, ar pirmoje pastraipoje nurodyti trečiosios valstybės auditoriai yra užregistruoti atlikti teisės aktų nustatytą auditą, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ar abi paslaugas.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Registre nurodoma, ar pirmoje pastraipoje nurodyti trečiosios valstybės auditoriai yra užregistruoti atlikti teisės aktų nustatytą auditą, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ar abi paslaugas.“;

| 11) | 17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies e punktas pakeičiamas taip:






  „e) | visų teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių, kurie yra audito įmonės darbuotojai arba asocijuoti partneriai ar kitaip su ja susiję, vardai, pavardės ir registracijos numeriai, taip pat tai, ar jie yra taip pat patvirtinti atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą;“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies e punktas pakeičiamas taip:

„e)

visų teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių, kurie yra audito įmonės darbuotojai arba asocijuoti partneriai ar kitaip su ja susiję, vardai, pavardės ir registracijos numeriai, taip pat tai, ar jie yra taip pat patvirtinti atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą;“;

| b) | 1 dalies i punktas pakeičiamas taip:






  „i) | visi kiti audito įmonės registravimo kitų valstybių narių kompetentingose institucijose ir audito subjekto registravimo trečiosiose valstybėse duomenys, įskaitant registravimo institucijos (-ų) pavadinimą (-us) ir, jei taikytina, registravimo numerį (-ius) ir tai, ar registracija susijusi su teisės aktų nustatytu auditu, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu ar abiem paslaugomis.“; |
| --- | --- | --- |

b)

1 dalies i punktas pakeičiamas taip:

„i)

visi kiti audito įmonės registravimo kitų valstybių narių kompetentingose institucijose ir audito subjekto registravimo trečiosiose valstybėse duomenys, įskaitant registravimo institucijos (-ų) pavadinimą (-us) ir, jei taikytina, registravimo numerį (-ius) ir tai, ar registracija susijusi su teisės aktų nustatytu auditu, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu ar abiem paslaugomis.“;

| c) | 2 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Registre nurodoma, ar pirmoje pastraipoje nurodyti trečiosios valstybės audito subjektai yra užregistruoti atlikti teisės aktų nustatytą auditą, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ar abi paslaugas.“; |
| --- | --- |

c)

2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Registre nurodoma, ar pirmoje pastraipoje nurodyti trečiosios valstybės audito subjektai yra užregistruoti atlikti teisės aktų nustatytą auditą, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ar abi paslaugas.“;

| 12) | 24b straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai teisės aktų nustatytą auditą atlieka audito įmonė, ta audito įmonė paskirtų bent vieną pagrindinį audito partnerį. Audito įmonė pagrindiniam (-iams) audito parteriui (-iams) suteikia pakankamai išteklių ir darbuotojų, turinčių reikiamą kompetenciją ir gebėjimų, kad jis (jie) galėtų tinkamai atlikti savo pareigas.
  Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą atlieka audito įmonė, ta audito įmonė paskirtų bent vieną pagrindinį tvarumo partnerį, kuris gali būti pagrindinis audito partneris arba vienas iš tų partnerių. Audito įmonė pagrindiniam (-iams) tvarumo parteriui (-iams) suteikia pakankamai išteklių ir darbuotojų, turinčių reikiamą kompetenciją ir gebėjimų, kad jis (jie) galėtų tinkamai atlikti savo pareigas.
  Siekiant audito ir užtikrinimo atlikimo kokybės, nepriklausomumas ir kompetencija yra pagrindiniai kriterijai, pagal kuriuos audito įmonė pasirenka pagrindinį (-ius) audito partnerį (-ius) ir, kai taikytina, pagrindinį (-ius) tvarumo partnerį (-ius).
  Pagrindinis (-iai) audito partneris (-iai) aktyviai dalyvauja atliekant teisės aktų nustatytą auditą. Pagrindinis (-iai) tvarumo partneris (-iai) aktyviai dalyvauja atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.“; |
| --- | --- | --- |

12)

24b straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai teisės aktų nustatytą auditą atlieka audito įmonė, ta audito įmonė paskirtų bent vieną pagrindinį audito partnerį. Audito įmonė pagrindiniam (-iams) audito parteriui (-iams) suteikia pakankamai išteklių ir darbuotojų, turinčių reikiamą kompetenciją ir gebėjimų, kad jis (jie) galėtų tinkamai atlikti savo pareigas.

Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą atlieka audito įmonė, ta audito įmonė paskirtų bent vieną pagrindinį tvarumo partnerį, kuris gali būti pagrindinis audito partneris arba vienas iš tų partnerių. Audito įmonė pagrindiniam (-iams) tvarumo parteriui (-iams) suteikia pakankamai išteklių ir darbuotojų, turinčių reikiamą kompetenciją ir gebėjimų, kad jis (jie) galėtų tinkamai atlikti savo pareigas.

Siekiant audito ir užtikrinimo atlikimo kokybės, nepriklausomumas ir kompetencija yra pagrindiniai kriterijai, pagal kuriuos audito įmonė pasirenka pagrindinį (-ius) audito partnerį (-ius) ir, kai taikytina, pagrindinį (-ius) tvarumo partnerį (-ius).

Pagrindinis (-iai) audito partneris (-iai) aktyviai dalyvauja atliekant teisės aktų nustatytą auditą. Pagrindinis (-iai) tvarumo partneris (-iai) aktyviai dalyvauja atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.“;

| b) | įterpiama ši dalis:

  „2a.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, atlikdamas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, skiria šiai užduočiai pakankamai laiko ir pakankamai išteklių, kad savo pareigas atliktų tinkamai.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„2a.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, atlikdamas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, skiria šiai užduočiai pakankamai laiko ir pakankamai išteklių, kad savo pareigas atliktų tinkamai.“;

| c) | 4 dalies b ir c punktai pakeičiami taip:






  „b) | audito įmonės atveju, pagrindinio (-ių) audito partnerio (-ių) vardas (-ai) bei pavardė (-ės) ir, kai taikytina, pagrindinio (-ių) tvarumo partnerio (-ių) vardas (-ai) bei pavardė (-ės); |
| --- | --- | --- |

c)

4 dalies b ir c punktai pakeičiami taip:

„b)

audito įmonės atveju, pagrindinio (-ių) audito partnerio (-ių) vardas (-ai) bei pavardė (-ės) ir, kai taikytina, pagrindinio (-ių) tvarumo partnerio (-ių) vardas (-ai) bei pavardė (-ės);

| c) | už teisės aktų nustatytą auditą, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ir už kitas paslaugas bet kuriais finansiniais metais nustatyti mokesčiai.“; |
| --- | --- |

c)

už teisės aktų nustatytą auditą, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ir už kitas paslaugas bet kuriais finansiniais metais nustatyti mokesčiai.“;

| d) | įterpiama ši dalis:

  „5a.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė sudaro užtikrinimo bylą kiekvienai informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduočiai.
  Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė dokumentuose užfiksuoja bent pagal 22b straipsnį užregistruotus duomenis, susijusius su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu.
  Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė saugo visus kitus duomenis ir dokumentus, kurie yra svarbūs 28a straipsnyje nurodytai informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadai pagrįsti ir šios direktyvos bei kitų taikomų teisinių reikalavimų, susijusių su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, laikymosi stebėsenai vykdyti.
  Užtikrinimo byla užbaigiama ne vėliau kaip praėjus 60 dienų nuo 28a straipsnyje nurodytos informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvados pasirašymo dienos.
  Jei tas pats teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka teisės aktų nustatytą metinių finansinių ataskaitų auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, užtikrinimo byla gali būti įtraukiama į audito bylą.“; |
| --- | --- |

d)

įterpiama ši dalis:

„5a.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė sudaro užtikrinimo bylą kiekvienai informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduočiai.

Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė dokumentuose užfiksuoja bent pagal 22b straipsnį užregistruotus duomenis, susijusius su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu.

Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė saugo visus kitus duomenis ir dokumentus, kurie yra svarbūs 28a straipsnyje nurodytai informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadai pagrįsti ir šios direktyvos bei kitų taikomų teisinių reikalavimų, susijusių su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, laikymosi stebėsenai vykdyti.

Užtikrinimo byla užbaigiama ne vėliau kaip praėjus 60 dienų nuo 28a straipsnyje nurodytos informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvados pasirašymo dienos.

Jei tas pats teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka teisės aktų nustatytą metinių finansinių ataskaitų auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, užtikrinimo byla gali būti įtraukiama į audito bylą.“;

| e) | 6 dalis pakeičiama taip:

  „Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė saugo įrašus apie visus raštu pateiktus skundus dėl atliktų teisės aktų nustatytų auditų ir apie atliktas užduotis, susijusias su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu.“; |
| --- | --- |

e)

6 dalis pakeičiama taip:

„Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė saugo įrašus apie visus raštu pateiktus skundus dėl atliktų teisės aktų nustatytų auditų ir apie atliktas užduotis, susijusias su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu.“;

| 13) | 25 straipsnis pakeičiamas taip:

  „25 straipsnis
  Audito ir užtikrinimo mokesčiai
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatytos tinkamos taisyklės, pagal kurias mokesčiai už teisės aktų nustatytą auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą:






  a) | nebūtų paveikti ar nulemti papildomų paslaugų teikimo subjektui, kurio atžvilgiu atliekamas teisės aktų nustatytas auditas arba informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas, ir |
| --- | --- | --- |

13)

25 straipsnis pakeičiamas taip:

„25 straipsnis

Audito ir užtikrinimo mokesčiai

Valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatytos tinkamos taisyklės, pagal kurias mokesčiai už teisės aktų nustatytą auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą:

a)

nebūtų paveikti ar nulemti papildomų paslaugų teikimo subjektui, kurio atžvilgiu atliekamas teisės aktų nustatytas auditas arba informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas, ir

| b) | nebūtų grindžiami jokiais neplaniniais įvykiais.“; |
| --- | --- |

b)

nebūtų grindžiami jokiais neplaniniais įvykiais.“;

| 14) | įterpiami šie straipsniai:

  „25b straipsnis
  Profesinė etika, nepriklausomumas, objektyvumas, konfidencialumas ir profesinė paslaptis, susiję su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu
  Informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui mutatis mutandis taikomi 21–24a straipsniuose nustatyti teisės aktų nustatyto finansinės atskaitomybės audito reikalavimai.


  25c straipsnis
  Draudžiamos ne audito paslaugos tais atvejais, kai teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka viešojo intereso įmonės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą

  1.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, atliekanti viešojo intereso įmonės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, ar bet kuris tinklo, kuriam priklauso teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, narys tiesiogiai ar netiesiogiai viešojo intereso įmonei, kuri turi atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, jo patronuojančiajai įmonei ar jo kontroliuojamoms įmonėms Sąjungoje neteikia uždraustų Reglamento (ES) Nr. 537/2014 5 straipsnio 1 dalies antros pastraipos b bei c punktuose ir e–k punktuose nurodytų ne audito paslaugų:






  a) | laikotarpiu nuo laikotarpio, kuriuo turi būti atliekamas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas, pradžios iki informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvados paskelbimo ir |
| --- | --- | --- |

14)

įterpiami šie straipsniai:

„25b straipsnis

Profesinė etika, nepriklausomumas, objektyvumas, konfidencialumas ir profesinė paslaptis, susiję su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu

Informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui mutatis mutandis taikomi 21–24a straipsniuose nustatyti teisės aktų nustatyto finansinės atskaitomybės audito reikalavimai.

25c straipsnis

Draudžiamos ne audito paslaugos tais atvejais, kai teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka viešojo intereso įmonės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą

1.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, atliekanti viešojo intereso įmonės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, ar bet kuris tinklo, kuriam priklauso teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, narys tiesiogiai ar netiesiogiai viešojo intereso įmonei, kuri turi atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, jo patronuojančiajai įmonei ar jo kontroliuojamoms įmonėms Sąjungoje neteikia uždraustų Reglamento (ES) Nr. 537/2014 5 straipsnio 1 dalies antros pastraipos b bei c punktuose ir e–k punktuose nurodytų ne audito paslaugų:

a)

laikotarpiu nuo laikotarpio, kuriuo turi būti atliekamas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas, pradžios iki informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvados paskelbimo ir

| b) | finansiniais metais, einančiais iškart prieš šios dalies a punkte nurodytą laikotarpį – Reglamento (ES) Nr. 537/2014 5 straipsnio 1 dalies antros pastraipos e punkte nurodytų paslaugų atveju. |
| --- | --- |

b)

finansiniais metais, einančiais iškart prieš šios dalies a punkte nurodytą laikotarpį – Reglamento (ES) Nr. 537/2014 5 straipsnio 1 dalies antros pastraipos e punkte nurodytų paslaugų atveju.

2.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, atliekantys viešojo intereso įmonių informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, arba, kai teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė priklauso tinklui, bet kuris tokio tinklo narys gali viešojo intereso įmonei, kurios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas turi būti atliktas, jos patronuojančiajai įmonei ar jos kontroliuojamoms įmonėms teikti ne audito paslaugas, kurios nėra pagal šio straipsnio 1 dalį uždraustos ne audito paslaugos, arba, jei taikytina, Reglamento (ES) Nr. 537/2014 5 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytas uždraustas ne audito paslaugas ar paslaugas, kurias valstybės narės laiko keliančiomis grėsmę nepriklausomumui, kaip nurodyta to Reglamento 5 straipsnio 2 dalyje, jei tai patvirtina audito komitetas, tinkamai įvertinęs grėsmes nepriklausomumui ir apsaugos priemones, taikomas pagal šios direktyvos 22b straipsnį.

3.   Jei tinklo, kuriam priklauso teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, atliekantys viešojo intereso įmonės teikiamos informacijos apie tvarumą užtikrinimą, narys teikia pagal šio straipsnio 1 dalį uždraustas ne audito paslaugas trečiojoje valstybėje įsteigtai įmonei, kurią kontroliuoja viešojo intereso įmonė, kurios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas atliekamas, atitinkamas teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė įvertina, ar toks tinklo nario paslaugų teikimas nekelia pavojaus jo nepriklausomumui.

Jei daromas poveikis jo nepriklausomumui, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė imasi apsaugos priemonių, kad sumažintų grėsmę, kurią sukelia pagal šio straipsnio 1 dalį uždraustų ne audito paslaugų teikimas trečiojoje valstybėje. Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė gali toliau atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą tik tada, jei jie pagal 22b straipsnį gali pagrįsti, kad tokių paslaugų teikimas nedaro poveikio jų profesiniam sprendimui ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadai.

25d straipsnis

Pažeidimai

Reglamento (ES) Nr. 537/2014 7 straipsnis mutatis mutandis taikomas teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei, atliekantiems viešojo intereso įmonės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.“;

| 15) | įterpiamas šis straipsnis:

  „26a straipsnis
  Informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo standartai

  1.   Valstybės narės reikalauja, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą atliktų laikydamiesi užtikrinimo standartų, Komisijos priimtų pagal 3 dalį.


  2.   Valstybės narės gali taikyti nacionalinius užtikrinimo standartus, procedūras arba reikalavimus tol, kol Komisija nenustatys tos pačios srities užtikrinimo standarto.
  Valstybės narės praneša Komisijai apie nacionalinius užtikrinimo standartus, procedūras arba reikalavimus ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki jų įsigaliojimo dienos.


  3.   Ne vėliau kaip 2026 m. spalio 1 d. Komisija pagal 48a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kad papildytų šią direktyvą siekiant numatyti riboto užtikrinimo standartus, kuriais būtų nustatytos procedūros, kurias auditorius(-iai) ir audito įmonė(s) turi atlikti, kad galėtų parengti savo informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadas, įskaitant užduoties planavimą, rizikos įvertinimą ir reagavimą į riziką, ir tai, kokios rūšies išvados turi būti įtrauktos į informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadą arba, kai tinkama, į audito išvadą.
  Ne vėliau kaip 2028 m. spalio 1 d. Komisija pagal 48a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva, kad, atlikus vertinimą, kuriuo remiantis nustatoma, ar auditoriams ir įmonėms įmanoma atlikti pakankamą užtikrinimą, būtų nustatyti pakankamo užtikrinimo standartai. Atsižvelgiant į to vertinimo rezultatus ir jei tikslinga, tuose deleguotuosiuose aktuose nurodoma data, nuo kurios 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodyta nuomonė turi būti grindžiama tais užtikrinimo standartais grindžiamo pakankamo užtikrinimo užduotimi.
  Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytus užtikrinimo standartus Komisija gali priimti tik tuo atveju, jei:






  a) | jie parengti laikantis tinkamo proceso, viešosios priežiūros ir skaidrumo principų; |
| --- | --- | --- |

15)

įterpiamas šis straipsnis:

„26a straipsnis

Informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo standartai

1.   Valstybės narės reikalauja, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą atliktų laikydamiesi užtikrinimo standartų, Komisijos priimtų pagal 3 dalį.

2.   Valstybės narės gali taikyti nacionalinius užtikrinimo standartus, procedūras arba reikalavimus tol, kol Komisija nenustatys tos pačios srities užtikrinimo standarto.

Valstybės narės praneša Komisijai apie nacionalinius užtikrinimo standartus, procedūras arba reikalavimus ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki jų įsigaliojimo dienos.

3.   Ne vėliau kaip 2026 m. spalio 1 d. Komisija pagal 48a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kad papildytų šią direktyvą siekiant numatyti riboto užtikrinimo standartus, kuriais būtų nustatytos procedūros, kurias auditorius(-iai) ir audito įmonė(s) turi atlikti, kad galėtų parengti savo informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadas, įskaitant užduoties planavimą, rizikos įvertinimą ir reagavimą į riziką, ir tai, kokios rūšies išvados turi būti įtrauktos į informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadą arba, kai tinkama, į audito išvadą.

Ne vėliau kaip 2028 m. spalio 1 d. Komisija pagal 48a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva, kad, atlikus vertinimą, kuriuo remiantis nustatoma, ar auditoriams ir įmonėms įmanoma atlikti pakankamą užtikrinimą, būtų nustatyti pakankamo užtikrinimo standartai. Atsižvelgiant į to vertinimo rezultatus ir jei tikslinga, tuose deleguotuosiuose aktuose nurodoma data, nuo kurios 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte nurodyta nuomonė turi būti grindžiama tais užtikrinimo standartais grindžiamo pakankamo užtikrinimo užduotimi.

Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytus užtikrinimo standartus Komisija gali priimti tik tuo atveju, jei:

a)

jie parengti laikantis tinkamo proceso, viešosios priežiūros ir skaidrumo principų;

| b) | jais prisidedama prie aukšto teikiamos metinės arba konsoliduotos informacijos apie tvarumą teikimo patikimumo ir kokybės lygio ir |
| --- | --- |

b)

jais prisidedama prie aukšto teikiamos metinės arba konsoliduotos informacijos apie tvarumą teikimo patikimumo ir kokybės lygio ir

| c) | jais prisidedama prie Sąjungos visuomenės gerovės.“; |
| --- | --- |

c)

jais prisidedama prie Sąjungos visuomenės gerovės.“;

| 16) | įterpiamas šis straipsnis:

  „27a straipsnis
  Konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonių grupės konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduočių atveju:






  a) | kiek tai susiję su konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimu, grupės auditorius prisiimtų visą atsakomybę už 28a straipsnyje nurodytą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadą; |
| --- | --- | --- |

16)

įterpiamas šis straipsnis:

„27a straipsnis

Konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonių grupės konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduočių atveju:

a)

kiek tai susiję su konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimu, grupės auditorius prisiimtų visą atsakomybę už 28a straipsnyje nurodytą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadą;

| b) | grupės auditorius įvertintų užtikrinimo darbą, kurį konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais atliko bet kuris (-ie) nepriklausomas (-i) užtikrinimo paslaugų teikėjas (-ai) arba trečiosios valstybės auditorius (-iai), teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), trečiosios valstybės audito subjektas (-ai) arba audito įmonė(s), ir dokumentuose užfiksuotų tų auditorių atlikto darbo pobūdį, laiką ir apimtį, taip pat, kai taikytina, grupės auditoriaus pateiktą tų auditorių atitinkamų audito dokumentų apžvalgą, ir |
| --- | --- |

b)

grupės auditorius įvertintų užtikrinimo darbą, kurį konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais atliko bet kuris (-ie) nepriklausomas (-i) užtikrinimo paslaugų teikėjas (-ai) arba trečiosios valstybės auditorius (-iai), teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), trečiosios valstybės audito subjektas (-ai) arba audito įmonė(s), ir dokumentuose užfiksuotų tų auditorių atlikto darbo pobūdį, laiką ir apimtį, taip pat, kai taikytina, grupės auditoriaus pateiktą tų auditorių atitinkamų audito dokumentų apžvalgą, ir

| c) | grupės auditorius peržiūrėtų ir dokumentuose užfiksuotų užtikrinimo darbą, kurį konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais atliko nepriklausomas (-i) užtikrinimo paslaugų teikėjas (-ai), trečiosios valstybės auditorius (-iai), teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), trečiosios valstybės audito subjektas (-ai) ar audito įmonė(s). |
| --- | --- |

c)

grupės auditorius peržiūrėtų ir dokumentuose užfiksuotų užtikrinimo darbą, kurį konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais atliko nepriklausomas (-i) užtikrinimo paslaugų teikėjas (-ai), trečiosios valstybės auditorius (-iai), teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), trečiosios valstybės audito subjektas (-ai) ar audito įmonė(s).

Grupės auditoriaus saugomi dokumentai turi būti tokie, kad atitinkama kompetentinga institucija galėtų patikrinti grupės auditoriaus darbą.

Šios dalies pirmos pastraipos c punkto tikslais grupės auditorius paprašo atitinkamo (-ų) nepriklausomo (-ų) užtikrinimo paslaugų teikėjo (-ų), trečiosios valstybės auditoriaus (-ių), teisės aktų nustatytą auditą atliekančio (-ių) auditoriaus (-ių), atitinkamo (-ų) trečiosios valstybės audito subjekto (-ų) arba audito įmonės (-ių) sutikimo perduoti atitinkamus dokumentus atliekant konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą – tai yra grupės auditoriaus pasitikėjimo to (tų) nepriklausomo (-ų) užtikrinimo paslaugų teikėjo (-ų), trečiosios valstybės auditoriaus (-ių), teisės aktų nustatytą auditą atliekančio(-ių) auditoriaus (-ių), trečiosios valstybės audito subjekto (-ų) arba audito įmonės (-ių) darbu sąlyga.

2.   Jei grupės auditorius negali laikytis 1 dalies pirmos pastraipos c punkto reikalavimų, jis imasi atitinkamų priemonių ir apie tai informuoja atitinkamą kompetentingą instituciją.

Prireikus tokios priemonės apima papildomo užtikrinimo darbo atlikimą atitinkamoje patronuojamojoje įmonėje, šias užduotis atliekant tiesiogiai arba užsakant.

3.   Jei atliekama grupės auditoriaus audito kokybės užtikrinimo peržiūra arba tyrimas dėl įmonių grupės konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo, grupės auditorius paprašytas kompetentingai institucijai pateikia visus atitinkamus dokumentus, kuriuos jis turi ir kurie yra susiję su užtikrinimo darbu, kurį konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais atliko atitinkamas (-i) nepriklausomas (-i) užtikrinimo paslaugų teikėjas (-ai), trečiosios valstybės auditorius (-iai), teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), trečiosios valstybės audito subjektas (-ai) arba audito įmonė(s), įskaitant visus su konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu susijusius darbo dokumentus.

Kompetentinga institucija gali prašyti atitinkamų kompetentingų institucijų pagal 36 straipsnį pateikti papildomų dokumentų apie bet kurio teisės aktų nustatytą auditą atliekančio (-ių) auditoriaus (-ių) arba audito įmonės (-ių) konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais atliktą užtikrinimo darbą.

Kai įmonių grupės patronuojančios įmonės arba patronuojamosios įmonės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą atlieka trečiosios valstybės auditorius (-iai) ar audito subjektas (-ai), kompetentinga institucija gali prašyti atitinkamų trečiosios valstybės kompetentingų institucijų pateikti papildomus dokumentus apie trečiosios valstybės auditoriaus (-ių) arba trečiosios valstybės audito subjekto (-ų) atliktą užtikrinimo darbą pagal darbo susitarimus.

Nukrypstant nuo trečios pastraipos, jei darbo susitarimo neturintis nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas (-ai), trečiosios valstybės auditorius (-iai) ar audito įmonė (-ės) atliko įmonių grupės patronuojančiosios įmonės arba patronuojamosios įmonės informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, grupės auditorius, paprašytas, taip pat atsako už tinkamą papildomų dokumentų apie tokio (-ių) nepriklausomo (-ų) užtikrinimo paslaugų teikėjo (-ų), trečiosios valstybės auditoriaus (-ių) arba audito įmonės (-ių) atliktą užtikrinimo darbą pateikimą, įskaitant su konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu susijusius darbo dokumentus. Kad grupės auditorius užtikrintų tokį dokumentų pateikimą, jis pasilieka tokių dokumentų kopijas arba susitaria su nepriklausomu (-ais) užtikrinimo paslaugų teikėju (-ais), trečiosios valstybės auditoriumi (-iais) ar audito subjektu (-ais), kad paprašius jam būtų leista nevaržomai gauti tokius dokumentus, arba imasi bet kurių kitų tinkamų veiksmų. Jei dėl teisinių ar kitų priežasčių užtikrinimo darbo dokumentų iš trečiosios valstybės negalima perduoti grupės auditoriui, dokumentuose, kuriuos pasiliko grupės auditorius, pateikiami įrodymai, jog jis ėmėsi tinkamų procedūrų, kad gautų užtikrinimo dokumentus, o tuo atveju, kai esama kliūčių, kurios nėra teisinės kliūtys dėl atitinkamos trečiosios valstybės teisės aktų, – įrodymai, patvirtinantys, jog tokių kliūčių esama.“;

| 17) | 28 straipsnio 2 dalies e punktas pakeičiamas taip:






  „e) | pateikiami nuomonė ir pareiškimas, kurie abu grindžiami audito metu atliktu darbu, pagal Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos a ir b punktus;“; |
| --- | --- | --- |

17)

28 straipsnio 2 dalies e punktas pakeičiamas taip:

„e)

pateikiami nuomonė ir pareiškimas, kurie abu grindžiami audito metu atliktu darbu, pagal Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos a ir b punktus;“;

| 18) | įterpiamas šis straipsnis:

  „28a straipsnis
  Informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvada

  1.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė (-ės) informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo rezultatus pateikia informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadoje. Ta išvada rengiama laikantis užtikrinimo standartų reikalavimų, kuriuos Komisija patvirtina deleguotaisiais aktais, priimtais pagal 26a straipsnio 3 dalį, arba, kol Komisija priims tuos užtikrinimo standartus, pagal nacionalinius užtikrinimo standartus, kaip nurodyta 26a straipsnio 2 dalyje.


  2.   Informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvada parengiama raštu ir joje:






  a) | nurodomas subjektas, kurio metinės arba konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduotis atliekama; nurodoma pateiktos informacijos apie tvarumą rūšis – metinė arba konsoliduota, jos data ir apimamas laikotarpis; taip pat nurodoma, kokia buvo taikoma informacijos apie tvarumą teikimo tvarka ją rengiant; |
| --- | --- | --- |

18)

įterpiamas šis straipsnis:

„28a straipsnis

Informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvada

1.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė (-ės) informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo rezultatus pateikia informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadoje. Ta išvada rengiama laikantis užtikrinimo standartų reikalavimų, kuriuos Komisija patvirtina deleguotaisiais aktais, priimtais pagal 26a straipsnio 3 dalį, arba, kol Komisija priims tuos užtikrinimo standartus, pagal nacionalinius užtikrinimo standartus, kaip nurodyta 26a straipsnio 2 dalyje.

2.   Informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvada parengiama raštu ir joje:

a)

nurodomas subjektas, kurio metinės arba konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo užduotis atliekama; nurodoma pateiktos informacijos apie tvarumą rūšis – metinė arba konsoliduota, jos data ir apimamas laikotarpis; taip pat nurodoma, kokia buvo taikoma informacijos apie tvarumą teikimo tvarka ją rengiant;

| b) | aprašoma informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo apimtis, nurodant bent užtikrinimo standartus, kurių laikantis buvo atliktas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas; |
| --- | --- |

b)

aprašoma informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo apimtis, nurodant bent užtikrinimo standartus, kurių laikantis buvo atliktas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas;

| c) | pateikiama nuomonė, nurodyta Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte. |
| --- | --- |

c)

pateikiama nuomonė, nurodyta Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnio 1 dalies antros pastraipos aa punkte.

3.   Jei informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą atliko daugiau nei vienas teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė(s) susitaria dėl informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo rezultatų ir pateikia bendrą išvadą ir nuomonę. Jei nesutariama, kiekvienas teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė pateikia savo nuomonę atskirame informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvados punkte ir nurodo savo nesutarimo priežastį.

4.   Informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadą pasirašo ir jos datą nurodo teisės aktų nustatytą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadą rengiantis auditorius. Jei informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą atlieka audito įmonė, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadą pasirašo bent teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai), audito įmonės vardu atliekantis (-ys) informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą. Jei tuo pačiu metu dirba daugiau nei vienas auditorius arba audito įmonė, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvadą pasirašo visi teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba bent teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai iš kiekvienos audito įmonės, kurios vardu atliekamas informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas. Išimtinėmis aplinkybėmis valstybės narės gali nustatyti, kad tokio (-ių) parašo (-ų) nereikia paskelbti viešai, jei toks paskelbimas galėtų kelti neišvengiamą ir reikšmingą grėsmę kurio nors asmens saugumui.

Bet kuriuo atveju dalyvaujančio (-ių) asmens (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-ės) turi būti žinomi atitinkamoms kompetentingoms institucijoms.

5.   Valstybės narės gali reikalauti, kad tais atvejais, kai tas pats teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka teisės aktų nustatytą metinių finansinių ataskaitų auditą ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvada būtų įtraukiama kaip atskiras audito išvados skyrius.

6.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės išvada dėl konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo turi atitikti 1–5 dalyse nustatytus reikalavimus.“;

| 19) | 29 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | asmenys, atliekantys kokybės užtikrinimo peržiūras, turi turėti tinkamą profesinį išsilavinimą ir atitinkamos patirties teisės aktų nustatyto audito ir finansinės atskaitomybės ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo ar kitų su tvarumu susijusių paslaugų srityse bei specialų parengimą atlikti kokybės užtikrinimo peržiūras;“; |
| --- | --- | --- | --- |

19)

29 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies d punktas pakeičiamas taip:

„d)

asmenys, atliekantys kokybės užtikrinimo peržiūras, turi turėti tinkamą profesinį išsilavinimą ir atitinkamos patirties teisės aktų nustatyto audito ir finansinės atskaitomybės ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo ar kitų su tvarumu susijusių paslaugų srityse bei specialų parengimą atlikti kokybės užtikrinimo peržiūras;“;

| b) | 1 dalies f punktas pakeičiamas taip:






  „f) | kokybės užtikrinimo peržiūra, paremta atrinktų audito bylų ir, kai taikytina, užtikrinimo bylų atitinkamu patikrinimu, apima įvertinimą, ar laikomasi taikomų audito standartų bei nepriklausomumo reikalavimų ir, kai taikytina, užtikrinimo standartų, taip pat panaudotų išteklių kiekio ir kokybės, audito mokesčių bei mokesčių, imamų už informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, ir audito įmonės vidaus kokybės kontrolės sistemos įvertinimą;“; |
| --- | --- | --- |

b)

1 dalies f punktas pakeičiamas taip:

„f)

kokybės užtikrinimo peržiūra, paremta atrinktų audito bylų ir, kai taikytina, užtikrinimo bylų atitinkamu patikrinimu, apima įvertinimą, ar laikomasi taikomų audito standartų bei nepriklausomumo reikalavimų ir, kai taikytina, užtikrinimo standartų, taip pat panaudotų išteklių kiekio ir kokybės, audito mokesčių bei mokesčių, imamų už informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, ir audito įmonės vidaus kokybės kontrolės sistemos įvertinimą;“;

| c) | 1 dalies h punktas pakeičiamas taip:






  „h) | kokybės užtikrinimo peržiūros atliekamos remiantis rizikos analize, o teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių, atliekančių 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje apibrėžtą teisės aktų nustatytą auditą ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, atveju – bent kas šešerius metus;“; |
| --- | --- | --- |

c)

1 dalies h punktas pakeičiamas taip:

„h)

kokybės užtikrinimo peržiūros atliekamos remiantis rizikos analize, o teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių, atliekančių 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje apibrėžtą teisės aktų nustatytą auditą ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, atveju – bent kas šešerius metus;“;

| d) | 2 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | kontrolieriai turi turėti tinkamą profesinį išsilavinimą ir atitinkamos patirties teisės aktų nustatyto audito bei finansinės atskaitomybės ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo ar kitų su tvarumu susijusių paslaugų srityse bei specialų parengimą atlikti kokybės užtikrinimo peržiūras;“; |
| --- | --- | --- |

d)

2 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

kontrolieriai turi turėti tinkamą profesinį išsilavinimą ir atitinkamos patirties teisės aktų nustatyto audito bei finansinės atskaitomybės ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo ar kitų su tvarumu susijusių paslaugų srityse bei specialų parengimą atlikti kokybės užtikrinimo peržiūras;“;

| e) | įterpiama ši dalis:

  „2a.   Valstybės narės gali netaikyti reikalavimo, kad iki 2025 m. gruodžio 31 d. asmenys, atliekantys su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu susijusias kokybės užtikrinimo peržiūras, turėtų atitinkamos patirties informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo arba kitų su tvarumu susijusių paslaugų srityse.“; |
| --- | --- |

e)

įterpiama ši dalis:

„2a.   Valstybės narės gali netaikyti reikalavimo, kad iki 2025 m. gruodžio 31 d. asmenys, atliekantys su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu susijusias kokybės užtikrinimo peržiūras, turėtų atitinkamos patirties informacijos apie tvarumą teikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo arba kitų su tvarumu susijusių paslaugų srityse.“;

| 20) | 30 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų įdiegtos veiksmingos tyrimų ir sankcijų sistemos siekiant nustatyti netinkamą teisės aktų nustatyto audito ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo vykdymą, jį ištaisyti ir užkirsti jam kelią.


  2.   Nedarant poveikio valstybių narių civilinės atsakomybės tvarkai, valstybės narės numato veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas, taikytinas teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms, kai teisės aktų nustatytas auditas ar informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas atliekamas nesilaikant nuostatų, priimtų įgyvendinant šią direktyvą, ir, kai taikytina, Reglamento (ES) Nr. 537/2014.
  Valstybės narės gali nuspręsti nenustatyti taisyklių dėl administracinių sankcijų skyrimo už pažeidimus, kuriems jau taikoma nacionalinė baudžiamoji teisė. Tuo atveju jos pateikia Komisijai atitinkamas baudžiamosios teisės nuostatas.“; |
| --- | --- |

20)

30 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų įdiegtos veiksmingos tyrimų ir sankcijų sistemos siekiant nustatyti netinkamą teisės aktų nustatyto audito ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo vykdymą, jį ištaisyti ir užkirsti jam kelią.

2.   Nedarant poveikio valstybių narių civilinės atsakomybės tvarkai, valstybės narės numato veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas, taikytinas teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms, kai teisės aktų nustatytas auditas ar informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas atliekamas nesilaikant nuostatų, priimtų įgyvendinant šią direktyvą, ir, kai taikytina, Reglamento (ES) Nr. 537/2014.

Valstybės narės gali nuspręsti nenustatyti taisyklių dėl administracinių sankcijų skyrimo už pažeidimus, kuriems jau taikoma nacionalinė baudžiamoji teisė. Tuo atveju jos pateikia Komisijai atitinkamas baudžiamosios teisės nuostatas.“;

| 21) | 30a straipsnio 1 dalyje įterpiamas šis punktas:






  „ca) | ne ilgesnį kaip trejų metų trukmės laikiną draudimą, kuriuo draudžiama teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui, audito įmonei arba pagrindiniam tvarumo partneriui atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ir (arba) pasirašyti užtikrinimo išvadas;“; |
| --- | --- | --- |

21)

30a straipsnio 1 dalyje įterpiamas šis punktas:

„ca)

ne ilgesnį kaip trejų metų trukmės laikiną draudimą, kuriuo draudžiama teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui, audito įmonei arba pagrindiniam tvarumo partneriui atlikti informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą ir (arba) pasirašyti užtikrinimo išvadas;“;

| 22) | 30a straipsnio 1 dalyje įterpiamas šis punktas:






  „da) | pareiškimą, kad informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvada neatitinka šios direktyvos 28a straipsnio reikalavimų;“; |
| --- | --- | --- |

22)

30a straipsnio 1 dalyje įterpiamas šis punktas:

„da)

pareiškimą, kad informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo išvada neatitinka šios direktyvos 28a straipsnio reikalavimų;“;

| 23) | 32 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „3.   Kompetentingą instituciją valdo nepraktikuojantys asmenys, išmanantys su teisės aktų nustatytu auditu ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu susijusias sritis. Jie atrenkami laikantis nepriklausomos ir skaidrios paskyrimo procedūros.“; |
| --- | --- | --- |

23)

32 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

„3.   Kompetentingą instituciją valdo nepraktikuojantys asmenys, išmanantys su teisės aktų nustatytu auditu ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu susijusias sritis. Jie atrenkami laikantis nepriklausomos ir skaidrios paskyrimo procedūros.“;

| b) | 4 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | standartų dėl audito įmonių profesinės etikos, vidaus kokybės kontrolės, audito atlikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo priėmimas, išskyrus atvejus, kai tuos standartus priima ar tvirtina kitos valstybės narės institucijos;“; |
| --- | --- | --- |

b)

4 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

standartų dėl audito įmonių profesinės etikos, vidaus kokybės kontrolės, audito atlikimo ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo priėmimas, išskyrus atvejus, kai tuos standartus priima ar tvirtina kitos valstybės narės institucijos;“;

| 24) | įterpiamas šis straipsnis:

  „36a straipsnis
  Valstybių narių reguliavimo susitarimai dėl informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo
  Atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą mutatis mutandis taikomi 34 ir 36 straipsniuose nustatyti reikalavimai dėl teisės aktų nustatyto finansinių ataskaitų audito.“; |
| --- | --- |

24)

įterpiamas šis straipsnis:

„36a straipsnis

Valstybių narių reguliavimo susitarimai dėl informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo

Atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą mutatis mutandis taikomi 34 ir 36 straipsniuose nustatyti reikalavimai dėl teisės aktų nustatyto finansinių ataskaitų audito.“;

| 25) | 37 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Pirma pastraipa taikoma skiriant teisės aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito įmonę informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais.“; |
| --- | --- | --- |

25)

37 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Pirma pastraipa taikoma skiriant teisės aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito įmonę informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais.“;

| b) | 2 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Pirma pastraipa taikoma skiriant teisės aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito įmonę informacijos apie tvarumą užtikrinimo tikslais.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Pirma pastraipa taikoma skiriant teisės aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito įmonę informacijos apie tvarumą užtikrinimo tikslais.“;

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Draudžiama bet kokia sutarties sąlyga, kuria apribojama audituojamo subjekto visuotinio akcininkų arba narių susirinkimo pasirinkimo galimybė pagal 1 dalį ir leidžiama rinktis tik iš tam tikrų teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių kategorijų arba sąrašų, siekiant paskirti konkretų teisės aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių ar audito įmonę to subjekto teisės aktų nustatytam auditui ir, kai taikytina, jo informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui atlikti. Visos tokios esamos sąlygos yra niekinės.
  Valstybės narės užtikrina, kad didžiųjų įmonių, kurioms taikomi Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsniai, išskyrus įmones, nurodytas tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, akcininkai arba nariai, turintys daugiau kaip 5 % balsavimo teisių arba 5 % įmonės kapitalo, veikdami individualiai ar kolektyviai, turėtų teisę visuotiniam akcininkų arba narių susirinkimui pateikti sprendimo projektą, kuriuo priimamas reikalavimas, kad akredituotas trečiasis asmuo, nepriklausantis tai pačiai audito įmonei ar tinklui kaip teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė, parengtų išvadą dėl tam tikrų informacijos apie tvarumą teikimo elementų ir kad tokia išvada būtų pateikta visuotiniam akcininkų arba narių susirinkimui.“; |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Draudžiama bet kokia sutarties sąlyga, kuria apribojama audituojamo subjekto visuotinio akcininkų arba narių susirinkimo pasirinkimo galimybė pagal 1 dalį ir leidžiama rinktis tik iš tam tikrų teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių kategorijų arba sąrašų, siekiant paskirti konkretų teisės aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių ar audito įmonę to subjekto teisės aktų nustatytam auditui ir, kai taikytina, jo informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimui atlikti. Visos tokios esamos sąlygos yra niekinės.

Valstybės narės užtikrina, kad didžiųjų įmonių, kurioms taikomi Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsniai, išskyrus įmones, nurodytas tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, akcininkai arba nariai, turintys daugiau kaip 5 % balsavimo teisių arba 5 % įmonės kapitalo, veikdami individualiai ar kolektyviai, turėtų teisę visuotiniam akcininkų arba narių susirinkimui pateikti sprendimo projektą, kuriuo priimamas reikalavimas, kad akredituotas trečiasis asmuo, nepriklausantis tai pačiai audito įmonei ar tinklui kaip teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė, parengtų išvadą dėl tam tikrų informacijos apie tvarumą teikimo elementų ir kad tokia išvada būtų pateikta visuotiniam akcininkų arba narių susirinkimui.“;

| 26) | 38 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ar audito įmonės galėtų būti atleidžiami tik esant tinkamai priežasčiai. Skirtingos nuomonės dėl apskaitos tvarkos, audito procedūrų arba, kai taikytina, dėl informacijos apie tvarumą teikimo arba užtikrinimo procedūrų nėra tinkama atleidimo priežastis.“; |
| --- | --- | --- |

26)

38 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ar audito įmonės galėtų būti atleidžiami tik esant tinkamai priežasčiai. Skirtingos nuomonės dėl apskaitos tvarkos, audito procedūrų arba, kai taikytina, dėl informacijos apie tvarumą teikimo arba užtikrinimo procedūrų nėra tinkama atleidimo priežastis.“;

| b) | 2 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Pirmoje pastraipoje nurodyta pareiga informuoti taip pat taikoma atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Pirmoje pastraipoje nurodyta pareiga informuoti taip pat taikoma atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.“;

| c) | 3 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Pirma pastraipa taip pat taikoma atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.“; |
| --- | --- |

c)

3 dalis papildoma šia pastraipa:

„Pirma pastraipa taip pat taikoma atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.“;

| 27) | 39 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:

  „4a.   Valstybės narės gali leisti, kad audito komitetui pavestas funkcijas, susijusias su informacijos apie tvarumą teikimu ir su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, vykdytų visas administracinis ar priežiūros organas arba tam skirtas administracinio ar priežiūros organo įsteigtas organas.“; |
| --- | --- | --- |

27)

39 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„4a.   Valstybės narės gali leisti, kad audito komitetui pavestas funkcijas, susijusias su informacijos apie tvarumą teikimu ir su informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimu, vykdytų visas administracinis ar priežiūros organas arba tam skirtas administracinio ar priežiūros organo įsteigtas organas.“;

| b) | 6 dalies a–e punktai pakeičiami taip:






  „a) | informuoja audituojamo subjekto administracinį ar priežiūros organą apie teisės aktų nustatyto audito ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo rezultatus ir paaiškina, kaip teisės aktų nustatytas auditas ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas padėjo pagerinti atitinkamai finansinės atskaitomybės ir informacijos apie tvarumą teikimo sąžiningumą ir kokią funkciją audito komitetas atliko tame procese; |
| --- | --- | --- |

b)

6 dalies a–e punktai pakeičiami taip:

„a)

informuoja audituojamo subjekto administracinį ar priežiūros organą apie teisės aktų nustatyto audito ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo rezultatus ir paaiškina, kaip teisės aktų nustatytas auditas ir informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas padėjo pagerinti atitinkamai finansinės atskaitomybės ir informacijos apie tvarumą teikimo sąžiningumą ir kokią funkciją audito komitetas atliko tame procese;

| b) | stebi finansinės atskaitomybės ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo procesą, įskaitant Direktyvos 2013/34/ES 29d straipsnyje nurodytą elektroninio informacijos teikimo procesą, ir įmonės taikomą procesą nustatant informaciją, teikiamą pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus, priimtus pagal tos direktyvos 29b straipsnį, taip pat teikia rekomendacijas ar pasiūlymus šios informacijos sąžiningumui užtikrinti; |
| --- | --- |

b)

stebi finansinės atskaitomybės ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo procesą, įskaitant Direktyvos 2013/34/ES 29d straipsnyje nurodytą elektroninio informacijos teikimo procesą, ir įmonės taikomą procesą nustatant informaciją, teikiamą pagal informacijos apie tvarumą teikimo standartus, priimtus pagal tos direktyvos 29b straipsnį, taip pat teikia rekomendacijas ar pasiūlymus šios informacijos sąžiningumui užtikrinti;

| c) | stebi įmonės vidaus kokybės kontrolės bei rizikos valdymo sistemų ir, kai taikytina, vidaus audito veiksmingumą, kiek tai susiję su įmonės finansine atskaitomybe ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimu, įskaitant Direktyvos 2013/34/ES 29d straipsnyje nurodytą elektroninio informacijos teikimo procesą, nepažeisdamas šio audito nepriklausomumo; |
| --- | --- |

c)

stebi įmonės vidaus kokybės kontrolės bei rizikos valdymo sistemų ir, kai taikytina, vidaus audito veiksmingumą, kiek tai susiję su įmonės finansine atskaitomybe ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimu, įskaitant Direktyvos 2013/34/ES 29d straipsnyje nurodytą elektroninio informacijos teikimo procesą, nepažeisdamas šio audito nepriklausomumo;

| d) | stebi teisės aktų nustatytą metinių ir konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditą ir, kai taikytina, metinės ir konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, visų pirma jų atlikimą, atsižvelgdamas į kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. 537/2014 26 straipsnio 6 dalį nustatytus faktus ir padarytas išvadas; |
| --- | --- |

d)

stebi teisės aktų nustatytą metinių ir konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditą ir, kai taikytina, metinės ir konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, visų pirma jų atlikimą, atsižvelgdamas į kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. 537/2014 26 straipsnio 6 dalį nustatytus faktus ir padarytas išvadas;

| e) | pagal šios direktyvos 22, 22a, 22b, 24a, 24b, 25b, 25c ir 25d straipsnius ir pagal Reglamento (ES) Nr. 537/2014 6 straipsnį peržiūri ir stebi teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių nepriklausomumą, visų pirma ne audito paslaugų teikimo audituojamam subjektui pagal to reglamento 5 straipsnį tikslingumą;“; |
| --- | --- |

e)

pagal šios direktyvos 22, 22a, 22b, 24a, 24b, 25b, 25c ir 25d straipsnius ir pagal Reglamento (ES) Nr. 537/2014 6 straipsnį peržiūri ir stebi teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių nepriklausomumą, visų pirma ne audito paslaugų teikimo audituojamam subjektui pagal to reglamento 5 straipsnį tikslingumą;“;

| 28) | 45 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės kompetentingos institucijos, vadovaudamosi šios direktyvos 15, 16 ir 17 straipsniais, įregistruoja kiekvieną trečiosios valstybės auditorių ir audito subjektą, kai tas trečiosios valstybės auditorius ar audito subjektas teikia audito išvadas dėl įmonių, įsteigtų ne Sąjungoje, kurių perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti tos valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/65/ES (*27) 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte, metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų arba, kai taikytina, užtikrinimo išvadas dėl metinės arba konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo, išskyrus atvejus, kai atitinkama įmonė leidžia tik skolos vertybinius popierius, kuriems taikoma viena iš šių nuostatų:






  a) | tokiais vertybiniais popieriais iki 2010 m. gruodžio 31 d. leista prekiauti valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte, ir jų vieneto nominalioji vertė jų išleidimo metu yra ne mažesnė kaip 50 000 EUR, arba, jeigu skolos vertybinių popierių vertė išreikšta kita valiuta, jų vieneto nominalioji vertė jų išleidimo metu prilygsta ne mažiau kaip 50 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

28)

45 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės kompetentingos institucijos, vadovaudamosi šios direktyvos 15, 16 ir 17 straipsniais, įregistruoja kiekvieną trečiosios valstybės auditorių ir audito subjektą, kai tas trečiosios valstybės auditorius ar audito subjektas teikia audito išvadas dėl įmonių, įsteigtų ne Sąjungoje, kurių perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti tos valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/65/ES (*27) 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte, metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų arba, kai taikytina, užtikrinimo išvadas dėl metinės arba konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo, išskyrus atvejus, kai atitinkama įmonė leidžia tik skolos vertybinius popierius, kuriems taikoma viena iš šių nuostatų:

a)

tokiais vertybiniais popieriais iki 2010 m. gruodžio 31 d. leista prekiauti valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte, ir jų vieneto nominalioji vertė jų išleidimo metu yra ne mažesnė kaip 50 000 EUR, arba, jeigu skolos vertybinių popierių vertė išreikšta kita valiuta, jų vieneto nominalioji vertė jų išleidimo metu prilygsta ne mažiau kaip 50 000 EUR;

| b) | tokiais vertybiniais popieriais nuo 2010 m. gruodžio 31 d. leidžiama prekiauti valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte, ir jų vieneto nominalioji vertė jų išleidimo metu yra ne mažesnė kaip 100 000 EUR, arba, jeigu skolos vertybinių popierių vertė išreikšta kita valiuta, jų vieneto nominalioji vertė jų išleidimo metu prilygsta ne mažiau kaip 100 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

tokiais vertybiniais popieriais nuo 2010 m. gruodžio 31 d. leidžiama prekiauti valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte, ir jų vieneto nominalioji vertė jų išleidimo metu yra ne mažesnė kaip 100 000 EUR, arba, jeigu skolos vertybinių popierių vertė išreikšta kita valiuta, jų vieneto nominalioji vertė jų išleidimo metu prilygsta ne mažiau kaip 100 000 EUR.

(*27)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).“;"

*27

| b) | 4–6 dalys pakeičiamos taip:

  „4.   Nedarant poveikio 46 straipsniui, trečiosios valstybės auditorių arba audito subjektų, kurie nėra įregistruoti valstybėje narėje, parengtos audito išvados dėl metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų arba, kai taikytina, šio straipsnio 1 dalyje nurodytos užtikrinimo išvados dėl metinės arba konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo, toje valstybėje narėje neturi teisinės galios.


  5.   Valstybė narė gali įregistruoti trečiosios valstybės audito subjektą finansinių ataskaitų audito tikslais tik tuo atveju, jei:






  a) | dauguma trečiosios valstybės audito subjekto administracinio ar valdymo organo narių atitinka reikalavimus, lygiaverčius 4–10 straipsniuose nustatytiems reikalavimams, išskyrus 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą; |
| --- | --- | --- |

b)

4–6 dalys pakeičiamos taip:

„4.   Nedarant poveikio 46 straipsniui, trečiosios valstybės auditorių arba audito subjektų, kurie nėra įregistruoti valstybėje narėje, parengtos audito išvados dėl metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų arba, kai taikytina, šio straipsnio 1 dalyje nurodytos užtikrinimo išvados dėl metinės arba konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo, toje valstybėje narėje neturi teisinės galios.

5.   Valstybė narė gali įregistruoti trečiosios valstybės audito subjektą finansinių ataskaitų audito tikslais tik tuo atveju, jei:

a)

dauguma trečiosios valstybės audito subjekto administracinio ar valdymo organo narių atitinka reikalavimus, lygiaverčius 4–10 straipsniuose nustatytiems reikalavimams, išskyrus 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą;

| b) | trečiosios valstybės auditorius, atliekantis auditą trečiosios valstybės audito subjekto vardu, atitinka reikalavimus, lygiaverčius 4–10 straipsniuose nustatytiems reikalavimams, išskyrus 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą; |
| --- | --- |

b)

trečiosios valstybės auditorius, atliekantis auditą trečiosios valstybės audito subjekto vardu, atitinka reikalavimus, lygiaverčius 4–10 straipsniuose nustatytiems reikalavimams, išskyrus 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą;

| c) | šio straipsnio 1 dalyje nurodytas metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditas atliekamas laikantis 26 straipsnyje nurodytų tarptautinių audito standartų, taip pat 22, 22b ir 25 straipsniuose nustatytų reikalavimų arba lygiaverčių standartų ir reikalavimų; |
| --- | --- |

c)

šio straipsnio 1 dalyje nurodytas metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditas atliekamas laikantis 26 straipsnyje nurodytų tarptautinių audito standartų, taip pat 22, 22b ir 25 straipsniuose nustatytų reikalavimų arba lygiaverčių standartų ir reikalavimų;

| d) | trečiosios valstybės audito subjektas savo interneto svetainėje skelbia metinį skaidrumo pranešimą, kuriame pateikiama Reglamento (ES) Nr. 537/2014 13 straipsnyje nurodyta informacija, arba laikosi lygiaverčių atskleidimo reikalavimų. |
| --- | --- |

d)

trečiosios valstybės audito subjektas savo interneto svetainėje skelbia metinį skaidrumo pranešimą, kuriame pateikiama Reglamento (ES) Nr. 537/2014 13 straipsnyje nurodyta informacija, arba laikosi lygiaverčių atskleidimo reikalavimų.

Valstybė narė gali įregistruoti trečiosios valstybės audito subjektą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais tik tuo atveju, jei:

| a) | dauguma trečiosios valstybės audito subjekto valdymo ar administracinio organo narių atitinka reikalavimus, lygiaverčius 4–10 straipsniuose nustatytiems reikalavimams; |
| --- | --- |

a)

dauguma trečiosios valstybės audito subjekto valdymo ar administracinio organo narių atitinka reikalavimus, lygiaverčius 4–10 straipsniuose nustatytiems reikalavimams;

| b) | trečiosios valstybės auditorius, atliekantis užtikrinimą trečiosios valstybės audito subjekto vardu, atitinka reikalavimus, lygiaverčius 4–10 straipsniuose nustatytiems reikalavimams; |
| --- | --- |

b)

trečiosios valstybės auditorius, atliekantis užtikrinimą trečiosios valstybės audito subjekto vardu, atitinka reikalavimus, lygiaverčius 4–10 straipsniuose nustatytiems reikalavimams;

| c) | 1 dalyje nurodytas metinės arba konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas atliekamas laikantis 26a straipsnyje nurodytų užtikrinimo standartų, taip pat 22, 22b, 25 ir 25b straipsniuose nustatytų reikalavimų arba lygiaverčių standartų ir reikalavimų; |
| --- | --- |

c)

1 dalyje nurodytas metinės arba konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas atliekamas laikantis 26a straipsnyje nurodytų užtikrinimo standartų, taip pat 22, 22b, 25 ir 25b straipsniuose nustatytų reikalavimų arba lygiaverčių standartų ir reikalavimų;

| d) | trečiosios valstybės audito subjektas savo interneto svetainėje skelbia metinį skaidrumo pranešimą, kuriame pateikiama Reglamento (ES) Nr. 537/2014 13 straipsnyje nurodyta informacija, arba laikosi lygiaverčių atskleidimo reikalavimų. |
| --- | --- |

d)

trečiosios valstybės audito subjektas savo interneto svetainėje skelbia metinį skaidrumo pranešimą, kuriame pateikiama Reglamento (ES) Nr. 537/2014 13 straipsnyje nurodyta informacija, arba laikosi lygiaverčių atskleidimo reikalavimų.

5a.   Valstybė narė gali įregistruoti trečiosios valstybės auditorių finansinių ataskaitų audito tikslais tik tuo atveju, jei jis atitinka šio straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos b, c ir d punktuose nustatytus reikalavimus.

Valstybė narė gali įregistruoti trečiosios valstybės auditorių informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo tikslais tik tuo atveju, jei jis atitinka šio straipsnio 5 dalies antros pastraipos b, c ir d punktuose nustatytus reikalavimus.

6.   Kad būtų užtikrintos vienodos šio straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos c punkto ir 5 dalies antros pastraipos c punkto taikymo sąlygos, Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinimo aktais priimti sprendimą dėl juose nurodyto lygiavertiškumo. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Kol Komisija nėra priėmusi tokio sprendimo, valstybės narės gali vertinti šio straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos c punkte ir 5 dalies antros pastraipos c punkte nurodytą lygiavertiškumą.

Komisijai pagal 48a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva siekiant nustatyti bendruosius lygiavertiškumo kriterijus, kurie turi būti naudojami vertinant, ar šio straipsnio 1 dalyje nurodyti finansinių ataskaitų auditai ir, kai taikytina, informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimas yra atliekami laikantis atitinkamai 26 straipsnyje nustatytų tarptautinių audito standartų ir 26a straipsnyje nurodytų informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimo standartų ir 22, 24 bei 25 straipsniuose nustatytų reikalavimų. Tokius visoms trečiosioms valstybėms taikomus kriterijus valstybės narės naudoja vertindamos lygiavertiškumą nacionaliniu lygmeniu.“;

| 29) | 48a straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis papildoma šia pastraipa:

  „26a straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui.“; |
| --- | --- | --- |

29)

48a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis papildoma šia pastraipa:

„26a straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Europos Parlamentas ar Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 26 straipsnio 3 dalyje, 26a straipsnio 3 dalyje, 45 straipsnio 6 dalyje, 46 straipsnio 2 dalyje ir 47 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Europos Parlamentas ar Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 26 straipsnio 3 dalyje, 26a straipsnio 3 dalyje, 45 straipsnio 6 dalyje, 46 straipsnio 2 dalyje ir 47 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.“;

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Pagal 26 straipsnio 3 dalį, 26a straipsnio 3 dalį, 45 straipsnio 6 dalį, 46 straipsnio 2 dalį ar 47 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per keturis mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“. |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Pagal 26 straipsnio 3 dalį, 26a straipsnio 3 dalį, 45 straipsnio 6 dalį, 46 straipsnio 2 dalį ar 47 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per keturis mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“.

4 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 537/2014 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) Nr. 537/2014 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 4 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Taikant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus apribojimus neatsižvelgiama į Sąjungos ar nacionalinės teisės aktuose nustatytą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, ir ne audito paslaugas, kurios nėra 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos užduotys ir paslaugos.“; |
| --- | --- |

1)

4 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Taikant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus apribojimus neatsižvelgiama į Sąjungos ar nacionalinės teisės aktuose nustatytą informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą, ir ne audito paslaugas, kurios nėra 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos užduotys ir paslaugos.“;

| 2) | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies antros pastraipos c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | buhalterinės apskaitos tvarkymas ir apskaitos dokumentų ir finansinių ataskaitų rengimas, taip pat teikiamos informacijos apie tvarumą rengimas;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antros pastraipos c punktas pakeičiamas taip:

„c)

buhalterinės apskaitos tvarkymas ir apskaitos dokumentų ir finansinių ataskaitų rengimas, taip pat teikiamos informacijos apie tvarumą rengimas;“;

| b) | 4 dalyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

  „Pirmoje pastraipoje nurodytas audito komiteto patvirtinimas nebūtinas atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.“. |
| --- | --- |

b)

4 dalyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„Pirmoje pastraipoje nurodytas audito komiteto patvirtinimas nebūtinas atliekant informacijos apie tvarumą teikimo užtikrinimą.“.

5 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos 1–3 straipsnių būtų laikomasi ne vėliau kaip 2024 m. liepos 6 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

2.   Valstybės narės taiko įstatymus ir kitus teisės aktus, reikalingus tam, kad būtų laikomasi 1 straipsnio, išskyrus 14 punktą:

| a) | 2024 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:






  i) | didžiosioms įmonėms, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkte, paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną viršijančios vidutinį 500 darbuotojų skaičių finansiniais metais; |
| --- | --- | --- |

a)

2024 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:

i)

didžiosioms įmonėms, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkte, paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną viršijančios vidutinį 500 darbuotojų skaičių finansiniais metais;

| ii) | viešojo intereso įmonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/34/ES 2 straipsnio 1 punkte, kurios yra didžiosios grupės, kaip tai suprantama tos direktyvos 3 straipsnio 7 dalyje, patronuojančiosios įmonės, paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną konsoliduotai viršijančios vidutinį 500 darbuotojų skaičių finansiniais metais; |
| --- | --- |

ii)

viešojo intereso įmonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/34/ES 2 straipsnio 1 punkte, kurios yra didžiosios grupės, kaip tai suprantama tos direktyvos 3 straipsnio 7 dalyje, patronuojančiosios įmonės, paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną konsoliduotai viršijančios vidutinį 500 darbuotojų skaičių finansiniais metais;

| b) | 2025 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:






  i) | didžiosioms įmonėms, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, kurios nėra šios pastraipos a punkto i papunktyje nurodytos įmonės; |
| --- | --- | --- |

b)

2025 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:

i)

didžiosioms įmonėms, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, kurios nėra šios pastraipos a punkto i papunktyje nurodytos įmonės;

| ii) | didžiųjų grupių, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 7 dalyje, patronuojančiosioms įmonėms, kurios nėra šios pastraipos a punkto ii papunktyje nurodytos įmonės; |
| --- | --- |

ii)

didžiųjų grupių, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 7 dalyje, patronuojančiosioms įmonėms, kurios nėra šios pastraipos a punkto ii papunktyje nurodytos įmonės;

| c) | 2026 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:






  i) | mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- | --- |

c)

2026 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:

i)

mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje;

| ii) | mažoms ir nesudėtingoms įstaigoms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 145 punkte, su sąlyga, kas jos yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, arba mažosios ir vidutinės įmonės, kaip tai suprantama tos direktyvos 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

ii)

mažoms ir nesudėtingoms įstaigoms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 145 punkte, su sąlyga, kas jos yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, arba mažosios ir vidutinės įmonės, kaip tai suprantama tos direktyvos 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje;

| iii) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB (39) 13 straipsnio 2 punkte apibrėžtoms priklausomoms draudimo įmonėms ir tos direktyvos 13 straipsnio 5 punkte apibrėžtoms priklausomoms perdraudimo įmonėms, jeigu jos yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, arba mažosios ir vidutinės įmonės, kaip tai suprantama tos direktyvos 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

iii)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB (39) 13 straipsnio 2 punkte apibrėžtoms priklausomoms draudimo įmonėms ir tos direktyvos 13 straipsnio 5 punkte apibrėžtoms priklausomoms perdraudimo įmonėms, jeigu jos yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, arba mažosios ir vidutinės įmonės, kaip tai suprantama tos direktyvos 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje.

Valstybės narės taiko įstatymus ir kitus teisės aktus, reikalingus tam, kad būtų laikomasi 1 straipsnio 14 punkto nuo finansinių metų, prasidedančių 2028 m. sausio 1 d. arba vėliau.

Valstybės narės taiko įstatymus ir kitus teisės aktus, reikalingus tam, kad būtų laikomasi 2 straipsnio:

| a) | 2024 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:






  i) | emitentams, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/109/EB 2 straipsnio 1 dalies d punkte, kurie yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną viršijančios vidutinį 500 darbuotojų skaičių finansiniais metais; |
| --- | --- | --- |

a)

2024 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:

i)

emitentams, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/109/EB 2 straipsnio 1 dalies d punkte, kurie yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną viršijančios vidutinį 500 darbuotojų skaičių finansiniais metais;

| ii) | emitentams, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/109/EB 2 straipsnio 1 dalies d punkte, kurie yra didžiosios grupės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 7 dalyje, patronuojančiosios įmonės, paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną konsoliduotai viršijančios vidutinį 500 darbuotojų skaičių finansiniais metais; |
| --- | --- |

ii)

emitentams, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/109/EB 2 straipsnio 1 dalies d punkte, kurie yra didžiosios grupės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 7 dalyje, patronuojančiosios įmonės, paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną konsoliduotai viršijančios vidutinį 500 darbuotojų skaičių finansiniais metais;

| b) | 2025 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:






  i) | emitentams, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/109/EB 2 straipsnio 1 dalies d punkte, kurie yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, kurios nėra šios pastraipos a punkto i papunktyje nurodytos įmonės; |
| --- | --- | --- |

b)

2025 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:

i)

emitentams, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/109/EB 2 straipsnio 1 dalies d punkte, kurie yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, kurios nėra šios pastraipos a punkto i papunktyje nurodytos įmonės;

| ii) | emitentams, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/109/EB 2 straipsnio 1 dalies d punkte, kurie yra didžiosios grupės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 7 dalyje, patronuojančiosios įmonės, kurios nėra šios pastraipos a punkto ii papunktyje nurodytos įmonės; |
| --- | --- |

ii)

emitentams, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/109/EB 2 straipsnio 1 dalies d punkte, kurie yra didžiosios grupės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 7 dalyje, patronuojančiosios įmonės, kurios nėra šios pastraipos a punkto ii papunktyje nurodytos įmonės;

| c) | 2026 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:






  i) | emitentams, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/109/EB 2 straipsnio 1 dalies d punkte, kurie yra mažosios ir vidutinės įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- | --- |

c)

2026 m. sausio 1 d. ar vėliau prasidedančiais finansiniais metais:

i)

emitentams, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/109/EB 2 straipsnio 1 dalies d punkte, kurie yra mažosios ir vidutinės įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 1 dalyje;

| ii) | mažoms ir nesudėtingoms įstaigoms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 145 punkte, jeigu jos yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, arba mažosios ir vidutinės įmonės, kaip tai suprantama tos direktyvos 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

ii)

mažoms ir nesudėtingoms įstaigoms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 145 punkte, jeigu jos yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, arba mažosios ir vidutinės įmonės, kaip tai suprantama tos direktyvos 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje;

| iii) | Emitentams, kurie Direktyvos 2009/138/EB 13 straipsnio 2 punkte apibrėžiami kaip priklausomos draudimo įmonės ar tos direktyvos 13 straipsnio 5 punkte apibrėžiami kaip priklausomos perdraudimo įmonės, jeigu jos yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, arba mažosios ir vidutinės įmonės, kaip tai suprantama tos direktyvos 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

iii)

Emitentams, kurie Direktyvos 2009/138/EB 13 straipsnio 2 punkte apibrėžiami kaip priklausomos draudimo įmonės ar tos direktyvos 13 straipsnio 5 punkte apibrėžiami kaip priklausomos perdraudimo įmonės, jeigu jos yra didžiosios įmonės, kaip tai suprantama Direktyvos 2013/34/ES 3 straipsnio 4 dalyje, arba mažosios ir vidutinės įmonės, kaip tai suprantama tos direktyvos 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 punkto a papunktyje, ir kurios nėra labai mažos įmonės, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje.

Valstybės narės taiko įstatymus ir kitus teisės aktus, reikalingus tam, kad nuo finansinių metų, prasidedančių 2024 m. sausio 1 d. arba vėliau, būtų laikomasi 3 straipsnio.

3.   Valstybės narės, priimdamos 1 dalyje nurodytas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

4.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

6 straipsnis

Peržiūra ir ataskaitos

1.   Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios iš dalies keičiančios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą ir į ją įtraukia, inter alia:

| a) | įvertinimą, kaip pasiekti šios iš dalies keičiančios direktyvos tikslai, įskaitant valstybių narių ataskaitų teikimo praktikos konvergenciją; |
| --- | --- |

a)

įvertinimą, kaip pasiekti šios iš dalies keičiančios direktyvos tikslai, įskaitant valstybių narių ataskaitų teikimo praktikos konvergenciją;

| b) | mažųjų ir vidutinių įmonių, savanoriškai taikančių Direktyvos 2013/34/ES 29c straipsnyje nurodytus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, skaičiaus įvertinimą; |
| --- | --- |

b)

mažųjų ir vidutinių įmonių, savanoriškai taikančių Direktyvos 2013/34/ES 29c straipsnyje nurodytus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, skaičiaus įvertinimą;

| c) | vertinimą, ar ir kaip reikėtų dar labiau išplėsti šia iš dalies keičiančia direktyva pakeistų nuostatų taikymo sritį, visų pirma kiek tai susiję su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis ir trečiųjų valstybių įmonėmis, kurios tiesiogiai veikia Sąjungos vidaus rinkoje be patronuojamosios įmonės ar filialo Sąjungos teritorijoje; |
| --- | --- |

c)

vertinimą, ar ir kaip reikėtų dar labiau išplėsti šia iš dalies keičiančia direktyva pakeistų nuostatų taikymo sritį, visų pirma kiek tai susiję su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis ir trečiųjų valstybių įmonėmis, kurios tiesiogiai veikia Sąjungos vidaus rinkoje be patronuojamosios įmonės ar filialo Sąjungos teritorijoje;

| d) | šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatytų informacijos teikimo reikalavimų, taikomų trečiųjų valstybių įmonių patronuojamosioms įmonėms ir filialams, įgyvendinimo vertinimą, įskaitant trečiųjų valstybių įmonių, kurios turi patronuojamąją įmonę ar filialą, kurie teikia informaciją pagal Direktyvos 2013/34/ES 40a straipsnį, skaičiaus vertinimą; vykdymo užtikrinimo mechanizmo ir tame straipsnyje nustatytų ribų vertinimą; |
| --- | --- |

d)

šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje nustatytų informacijos teikimo reikalavimų, taikomų trečiųjų valstybių įmonių patronuojamosioms įmonėms ir filialams, įgyvendinimo vertinimą, įskaitant trečiųjų valstybių įmonių, kurios turi patronuojamąją įmonę ar filialą, kurie teikia informaciją pagal Direktyvos 2013/34/ES 40a straipsnį, skaičiaus vertinimą; vykdymo užtikrinimo mechanizmo ir tame straipsnyje nustatytų ribų vertinimą;

| e) | vertinimą, ar ir kaip užtikrinti įmonių, kurioms taikoma ši iš dalies keičianti direktyva, paskelbtos informacijos apie tvarumą prieinamumą neįgaliesiems. |
| --- | --- |

e)

vertinimą, ar ir kaip užtikrinti įmonių, kurioms taikoma ši iš dalies keičianti direktyva, paskelbtos informacijos apie tvarumą prieinamumą neįgaliesiems.

Ataskaita skelbiama ne vėliau kaip 2029 m. balandžio 30 d. ir po to kas trejus metus ir, jei tikslinga, prie jos pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

2.   Ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų įvertinti tvarumo srities užtikrinimo rinkos koncentracijos lygį ir pateikti ataskaitą tuo klausimu. Atliekant peržiūrą atsižvelgiama į nepriklausomiems užtikrinimo paslaugų teikėjams taikomą nacionalinę tvarką ir įvertinama, ar ir kokiu mastu tokia nacionalinė tvarka prisideda prie užtikrinimo rinkos atvėrimo.

Ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d. Komisija įvertina galimas teisines priemones, kuriomis būtų užtikrinamas pakankamas tvarumo srities užtikrinimo rinkos diversifikavimas ir tinkama informacijos apie tvarumą teikimo kokybė. Komisija peržiūri Direktyvos 2013/34/ES 34 straipsnyje nustatytas priemones ir įvertina, ar jas reikia taikyti ir kitoms didžiosioms įmonėms.

Ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d. ataskaita perduodama Europos Parlamentui ir Tarybai ir, jei tikslinga, prie jos pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

7 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šios direktyvos 4 straipsnis taikomas nuo 2024 m. sausio 1 d. finansiniams metams, prasidedantiems 2024 m. sausio 1 d. arba vėliau.

8 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

4 straipsnis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2022 m. gruodžio 14 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  OL C 517, 2021 12 22, p. 51.

1

(2)  
  2022 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. lapkričio 28 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

3

(4)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

4

(5)  
  2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 dėl su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje (OL L 317, 2019 12 9, p. 1).

5

(6)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

6

(7)  
  2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2089, kuriuo dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų, ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų ir su tvarumu susijusios lyginamųjų indeksų informacijos atskleidimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011 (OL L 317, 2019 12 9, p. 17).

7

(8)  
  2020 m. liepos 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1816, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 papildomas nuostatomis dėl lyginamojo indekso pažymoje pateiktino paaiškinimo, kaip kiekviename pateiktame ir paskelbtame lyginamajame indekse atsižvelgiama į aplinkosaugos, socialinius ir valdymo kriterijus (OL L 406, 2020 12 3, p. 1).

8

(9)  
  2020 m. liepos 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1817, kuriuo dėl paaiškinimo, kaip lyginamųjų indeksų metodikoje atsižvelgiama į aplinkosaugos, socialinius ir valdymo kriterijus, minimalaus turinio papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 (OL L 406, 2020 12 3, p. 12).

9

(10)  
  2020 m. liepos 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1818, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 papildomas ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų minimaliaisiais standartais (OL L 406, 2020 12 3, p. 17).

10

(11)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

11

(12)  
  2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1).

12

(13)  
  2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64).

13

(14)  
  OL C 76, 2020 3 9, p. 23.

14

(15)  
  OL C 445, 2021 10 29, p. 94.

15

(16)  
  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo (OL L 330, 2014 11 15, p. 1).

16

(17)  
  2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, iš dalies keičianti Direktyvą 2001/34/EB (OL L 390, 2004 12 31, p. 38).

17

(18)  
  2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1569/2007, nustatantis trečiosios šalies vertybinių popierių emitentų taikomų apskaitos standartų lygiavertiškumo nustatymo mechanizmą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2003/71/EB ir 2004/109/EB (OL L 340, 2007 12 22, p. 66).

18

(19)  
  1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1).

19

(20)  
  1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 374, 1991 12 31, p. 7).

20

(21)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

21

(22)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/943 dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto jų gavimo, naudojimo ir atskleidimo (OL L 157, 2016 6 15, p. 1).

22

(23)  
  2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (OL L 243, 2002 9 11, p. 1).

23

(24)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

24

(25)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1).

25

(26)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB (OL L 342, 2009 12 22, p. 1).

26

(27)  
  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

27

(28)  
  2013 m. balandžio 9 d. Komisijos rekomendacija 2013/179/ES dėl produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ir pranešimo apie jį bendrų metodų taikymo (OL L 124, 2013 5 4, p. 1).

28

(29)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

29

(30)  
  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/783, kuriuo nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (OL L 172, 2021 5 17, p. 53).

30

(31)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius (OL L 48, 2011 2 23, p. 1).

31

(32)  
  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

32

(33)  
  2018 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/815, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais nustatomas vienas elektroninio ataskaitų teikimo formatas (OL L 143, 2019 5 29, p. 1).

33

(34)  
  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis akreditavimo reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30).

34

(35)  
  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 84/253/EEB (OL L 157, 2006 6 9, p. 87).

35

(36)  
  2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/36/EB dėl naudojimosi tam tikromis akcininkų teisėmis bendrovėse, kurių akcijos įtrauktos į prekybą reguliuojamoje rinkoje (OL L 184, 2007 7 14, p. 17).

36

(37)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 537/2014 dėl konkrečių viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito reikalavimų, kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2005/909/EB (OL L 158, 2014 5 27, p. 77).

37

(38)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

38

(39)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

39

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 12 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 322/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 322/81

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/2465

2022 m. gruodžio 12 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 31 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Sąjungos kai kurių azoto trąšų išteklių rinka yra labai priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių. 2021 m. azoto trąšoms gaminti Sąjunga importavo 2,9 mln. tonų amoniako ir 4,7 mln. tonų karbamido. Šių produktų kainos 2021 m. labai padidėjo ir šiemet toliau didėja; |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos kai kurių azoto trąšų išteklių rinka yra labai priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių. 2021 m. azoto trąšoms gaminti Sąjunga importavo 2,9 mln. tonų amoniako ir 4,7 mln. tonų karbamido. Šių produktų kainos 2021 m. labai padidėjo ir šiemet toliau didėja;

| (2) | šiuo metu daug šių azoto trąšų išteklių į Sąjungą importuojama iš trečiųjų šalių, kurioms taikomos lengvatinės patekimo į Sąjungos rinką sąlygos, todėl jie importuojami netaikant muitų. Vis dėlto Sąjunga importuoja nemažai azoto trąšų išteklių, kurių kilmės šalims taikomas Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2658/87 (1) nustatytas Bendrasis muitų tarifas, ir tokiems ištekliams šiuo metu taikomos nuo 5,5 % iki 6,5 % dydžio muitų tarifų normos; |
| --- | --- |

(2)

šiuo metu daug šių azoto trąšų išteklių į Sąjungą importuojama iš trečiųjų šalių, kurioms taikomos lengvatinės patekimo į Sąjungos rinką sąlygos, todėl jie importuojami netaikant muitų. Vis dėlto Sąjunga importuoja nemažai azoto trąšų išteklių, kurių kilmės šalims taikomas Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2658/87 (1) nustatytas Bendrasis muitų tarifas, ir tokiems ištekliams šiuo metu taikomos nuo 5,5 % iki 6,5 % dydžio muitų tarifų normos;

| (3) | 2022 m. kovo 23 d. Komisijos komunikate „Apsirūpinimo maistu užtikrinimas ir maisto sistemų atsparumo didinimas“ Komisija pažymi, kad dar prieš Rusijos invaziją į Ukrainą biržos prekių rinkose pastebėtas didelis kainų šuolis ir kad jis žemės ūkio rinkose atsispindėjo pakilusiomis energijos ir trąšų kainomis, o dėl jų – ir padidėjusiomis žemės ūkio produktų kainomis. Komisija pažymi, kad dėl invazijos į Ukrainą ir pasaulio mastu sparčiai kylančių biržos prekių kainų kainos žemės ūkio produktų rinkose dar labiau padidėjo ir atsiskleidė Sąjungos maisto produktų sistemos, iš dalies priklausomos nuo importuojamų trąšų, pažeidžiamumas. Šiomis aplinkybėmis didėja gamintojų išlaidos ir daromas poveikis maisto produktų kainoms, todėl kyla susirūpinimas dėl vartotojų perkamosios galios ir Sąjungos ūkininkų pajamų. Komisija pabrėžia, kad trumpuoju laikotarpiu, kol bus imta naudoti tvarių tipų trąšas arba tvarius tręšimo metodus, pirmenybė turi būti teikiama mineralinių trąšų kainai ir pakankamumui. Tuo laikotarpiu Sąjungos trąšų pramonė turi turėti galimybę gauti būtinų importuojamų prekių, įskaitant trąšoms gaminti pačioje Sąjungoje būtinus išteklius. Komisija taip pat pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad nekiltų pavojaus prognozuojamam Sąjungos derliui, bus vykdoma trąšų kainų ir tiekimo ūkininkams stebėsena; |
| --- | --- |

(3)

2022 m. kovo 23 d. Komisijos komunikate „Apsirūpinimo maistu užtikrinimas ir maisto sistemų atsparumo didinimas“ Komisija pažymi, kad dar prieš Rusijos invaziją į Ukrainą biržos prekių rinkose pastebėtas didelis kainų šuolis ir kad jis žemės ūkio rinkose atsispindėjo pakilusiomis energijos ir trąšų kainomis, o dėl jų – ir padidėjusiomis žemės ūkio produktų kainomis. Komisija pažymi, kad dėl invazijos į Ukrainą ir pasaulio mastu sparčiai kylančių biržos prekių kainų kainos žemės ūkio produktų rinkose dar labiau padidėjo ir atsiskleidė Sąjungos maisto produktų sistemos, iš dalies priklausomos nuo importuojamų trąšų, pažeidžiamumas. Šiomis aplinkybėmis didėja gamintojų išlaidos ir daromas poveikis maisto produktų kainoms, todėl kyla susirūpinimas dėl vartotojų perkamosios galios ir Sąjungos ūkininkų pajamų. Komisija pabrėžia, kad trumpuoju laikotarpiu, kol bus imta naudoti tvarių tipų trąšas arba tvarius tręšimo metodus, pirmenybė turi būti teikiama mineralinių trąšų kainai ir pakankamumui. Tuo laikotarpiu Sąjungos trąšų pramonė turi turėti galimybę gauti būtinų importuojamų prekių, įskaitant trąšoms gaminti pačioje Sąjungoje būtinus išteklius. Komisija taip pat pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad nekiltų pavojaus prognozuojamam Sąjungos derliui, bus vykdoma trąšų kainų ir tiekimo ūkininkams stebėsena;

| (4) | atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, tikslinga imtis veiksmų siekiant sumažinti sąnaudas, kurias patiria Sąjungos trąšų gamintojai importuodami azoto trąšoms gaminti reikalingus išteklius; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, tikslinga imtis veiksmų siekiant sumažinti sąnaudas, kurias patiria Sąjungos trąšų gamintojai importuodami azoto trąšoms gaminti reikalingus išteklius;

| (5) | be to, atsižvelgiant į azoto trąšų trūkumą tarptautinėse rinkose, dėl tarpinių išteklių, pvz., amoniako ir karbamido, importui į Sąjungą taikomų muitų tarifų tiekti šias prekes į Sąjungos rinką yra mažiau patrauklu nei į kitas pasaulines rinkas, kuriose importo muitų tarifai netaikomi. Šis muitų tarifų skirtumas taip pat apsunkina pastangas įvairinti Sąjungosimportą; |
| --- | --- |

(5)

be to, atsižvelgiant į azoto trąšų trūkumą tarptautinėse rinkose, dėl tarpinių išteklių, pvz., amoniako ir karbamido, importui į Sąjungą taikomų muitų tarifų tiekti šias prekes į Sąjungos rinką yra mažiau patrauklu nei į kitas pasaulines rinkas, kuriose importo muitų tarifai netaikomi. Šis muitų tarifų skirtumas taip pat apsunkina pastangas įvairinti Sąjungosimportą;

| (6) | todėl tikslinga laikinai sustabdyti Bendrojo muitų tarifo muitų normų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013 (2) 56 straipsnio 2 dalies c punkte, taikymą tam tikriems azoto trąšų gamybos ištekliams. Ši laikinoji priemonė turėtų būti taikoma šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Kad būtų galima įvertinti priemonės poveikį, Komisija turėtų parengti ataskaitą ir pateikti ją Tarybai; |
| --- | --- |

(6)

todėl tikslinga laikinai sustabdyti Bendrojo muitų tarifo muitų normų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013 (2) 56 straipsnio 2 dalies c punkte, taikymą tam tikriems azoto trąšų gamybos ištekliams. Ši laikinoji priemonė turėtų būti taikoma šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Kad būtų galima įvertinti priemonės poveikį, Komisija turėtų parengti ataskaitą ir pateikti ją Tarybai;

| (7) | be to, pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnio 3 dalį Sąjunga turi užtikrinti įvairių savo išorės veiksmų sričių tarpusavio nuoseklumą, taip pat išorės veiksmų ir kitų Sąjungos politikos krypčių nuoseklumą; |
| --- | --- |

(7)

be to, pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnio 3 dalį Sąjunga turi užtikrinti įvairių savo išorės veiksmų sričių tarpusavio nuoseklumą, taip pat išorės veiksmų ir kitų Sąjungos politikos krypčių nuoseklumą;

| (8) | Sąjungos ir Rusijos Federacijos santykių padėtis pastaraisiais metais vystėsi labai neigiamai, ypač pastaraisiais mėnesiais dėl to, kad Rusijos Federacija nepaiso tarptautinės teisės, o visų pirma dėl jos neišprovokuoto ir nepateisinamo agresijos karo prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

(8)

Sąjungos ir Rusijos Federacijos santykių padėtis pastaraisiais metais vystėsi labai neigiamai, ypač pastaraisiais mėnesiais dėl to, kad Rusijos Federacija nepaiso tarptautinės teisės, o visų pirma dėl jos neišprovokuoto ir nepateisinamo agresijos karo prieš Ukrainą;

| (9) | nuo 2014 m. liepos mėn. Sąjunga palaipsniui nustato ribojamąsias priemones Rusijos Federacijai. 2022 m. vasario 24 d. išvadose Europos Vadovų Taryba nurodė, kad Rusijos Federacijos neišprovokuota ir nepateisinama karinė agresija prieš Ukrainą šiurkščiai pažeidžia tarptautinę teisę ir Jungtinių Tautų Chartijos principus, taip pat kenkia saugumui bei stabilumui Europoje ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

(9)

nuo 2014 m. liepos mėn. Sąjunga palaipsniui nustato ribojamąsias priemones Rusijos Federacijai. 2022 m. vasario 24 d. išvadose Europos Vadovų Taryba nurodė, kad Rusijos Federacijos neišprovokuota ir nepateisinama karinė agresija prieš Ukrainą šiurkščiai pažeidžia tarptautinę teisę ir Jungtinių Tautų Chartijos principus, taip pat kenkia saugumui bei stabilumui Europoje ir visame pasaulyje;

| (10) | pastaruoju metu, t. y. 2022 m. birželio 3 d., Taryba priėmė šeštąjį sankcijų rinkinį, taikomą Rusijos Federacijai dėl jos besitęsiančio agresijos karo prieš Ukrainą ir dėl pranešimų apie Rusijos ginkluotųjų pajėgų Ukrainoje įvykdytus žiaurumus; |
| --- | --- |

(10)

pastaruoju metu, t. y. 2022 m. birželio 3 d., Taryba priėmė šeštąjį sankcijų rinkinį, taikomą Rusijos Federacijai dėl jos besitęsiančio agresijos karo prieš Ukrainą ir dėl pranešimų apie Rusijos ginkluotųjų pajėgų Ukrainoje įvykdytus žiaurumus;

| (11) | be to, nors Rusijos Federacija yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, Sąjunga dėl išimčių, taikomų pagal Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutartį, visų pirma GATT 1994 XXI straipsnį, gali netaikyti iš Rusijos Federacijos importuojamiems produktams lengvatų, taikomų panašiems produktams, importuojamiems iš kitų šalių (didžiausio palankumo režimo); |
| --- | --- |

(11)

be to, nors Rusijos Federacija yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, Sąjunga dėl išimčių, taikomų pagal Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutartį, visų pirma GATT 1994 XXI straipsnį, gali netaikyti iš Rusijos Federacijos importuojamiems produktams lengvatų, taikomų panašiems produktams, importuojamiems iš kitų šalių (didžiausio palankumo režimo);

| (12) | todėl būtų netikslinga leisti iš Rusijos Federacijos importuojamiems produktams, kuriems taikomas šis reglamentas, taikyti bemuitį ir didžiausio palankumo režimą; |
| --- | --- |

(12)

todėl būtų netikslinga leisti iš Rusijos Federacijos importuojamiems produktams, kuriems taikomas šis reglamentas, taikyti bemuitį ir didžiausio palankumo režimą;

| (13) | Sąjungos ir Baltarusijos santykių padėtis pastaraisiais metais taip pat pablogėjo dėl to, kad Baltarusijos režimas nepaiso tarptautinės teisės, pagrindinių teisių ir žmogaus teisių. Be to, Baltarusija nuo pat Rusijos Federacijos agresijos karo prieš Ukrainą pradžios rėmė šią agresiją, inter alia, leisdama Rusijos Federacijai leisti balistines raketas iš Baltarusijos teritorijos, sudarydama sąlygas transportuoti Rusijos karinį personalą ir sunkiuosius ginklus, tankus ir šarvuotas kovos mašinas, leisdama Rusijos kariniams orlaiviams skristi Baltarusijos oro erdve į Ukrainą, suteikdama degalų papildymo punktus ir sandėliuodama Rusijos ginklus bei karinę įrangą Baltarusijoje; |
| --- | --- |

(13)

Sąjungos ir Baltarusijos santykių padėtis pastaraisiais metais taip pat pablogėjo dėl to, kad Baltarusijos režimas nepaiso tarptautinės teisės, pagrindinių teisių ir žmogaus teisių. Be to, Baltarusija nuo pat Rusijos Federacijos agresijos karo prieš Ukrainą pradžios rėmė šią agresiją, inter alia, leisdama Rusijos Federacijai leisti balistines raketas iš Baltarusijos teritorijos, sudarydama sąlygas transportuoti Rusijos karinį personalą ir sunkiuosius ginklus, tankus ir šarvuotas kovos mašinas, leisdama Rusijos kariniams orlaiviams skristi Baltarusijos oro erdve į Ukrainą, suteikdama degalų papildymo punktus ir sandėliuodama Rusijos ginklus bei karinę įrangą Baltarusijoje;

| (14) | nuo 2020 m. spalio mėn. Sąjunga palaipsniui nustato ribojamąsias priemones Baltarusijai. 2021 m. gruodžio 2 d. už nuolatinius žmogaus teisių pažeidimus ir naudojimąsi migrantais kaip priemone Taryba priėmė penktąjį sankcijų rinkinį. Atsižvelgiant į Baltarusijos dalyvavimą nepateisinamame ir neišprovokuotame Rusijos Federacijos agresijos karo prieš Ukrainą, 2022 m. vasario 24 d., kovo 2 d., kovo 9 d. ir birželio 3 d. priimti papildomi sankcijų rinkiniai. Be to, Baltarusija nėra Pasaulio prekybos organizacijos narė. Todėl Sąjunga neprivalo pagal Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutartį Baltarusijos produktams taikyti didžiausio palankumo režimo. Be to, prekybos susitarimuose leidžiama imtis veiksmų remiantis taikytinomis išlygomis dėl išimtinių atvejų, visų pirma,susijusių su saugumu; |
| --- | --- |

(14)

nuo 2020 m. spalio mėn. Sąjunga palaipsniui nustato ribojamąsias priemones Baltarusijai. 2021 m. gruodžio 2 d. už nuolatinius žmogaus teisių pažeidimus ir naudojimąsi migrantais kaip priemone Taryba priėmė penktąjį sankcijų rinkinį. Atsižvelgiant į Baltarusijos dalyvavimą nepateisinamame ir neišprovokuotame Rusijos Federacijos agresijos karo prieš Ukrainą, 2022 m. vasario 24 d., kovo 2 d., kovo 9 d. ir birželio 3 d. priimti papildomi sankcijų rinkiniai. Be to, Baltarusija nėra Pasaulio prekybos organizacijos narė. Todėl Sąjunga neprivalo pagal Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutartį Baltarusijos produktams taikyti didžiausio palankumo režimo. Be to, prekybos susitarimuose leidžiama imtis veiksmų remiantis taikytinomis išlygomis dėl išimtinių atvejų, visų pirma,susijusių su saugumu;

| (15) | atsižvelgiant į tai, tikslinga neįtraukti Rusijos Federacijos ir Baltarusijos į autonominių muitų tarifų taikymo sustabdymo, nustatyto šiame reglamente, taikymo sritį, taikant Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priede, visų pirma jo pirmos dalies 1 skyriaus B dalies 1 punkte pateiktas bendrąsias taisykles, taikomas muitams; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į tai, tikslinga neįtraukti Rusijos Federacijos ir Baltarusijos į autonominių muitų tarifų taikymo sustabdymo, nustatyto šiame reglamente, taikymo sritį, taikant Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priede, visų pirma jo pirmos dalies 1 skyriaus B dalies 1 punkte pateiktas bendrąsias taisykles, taikomas muitams;

| (16) | todėl Rusijos Federacijos ir Baltarusijos kilmės azoto trąšų išteklių importui muitų sustabdymas neturėtų būti taikomas. Iš Rusijos Federacijos ir Baltarusijos importuojamiems atitinkamiems produktams, kuriems taikomas šis reglamentas, ir toliau turėtų būti taikomas ankstesnis importo muitas; |
| --- | --- |

(16)

todėl Rusijos Federacijos ir Baltarusijos kilmės azoto trąšų išteklių importui muitų sustabdymas neturėtų būti taikomas. Iš Rusijos Federacijos ir Baltarusijos importuojamiems atitinkamiems produktams, kuriems taikomas šis reglamentas, ir toliau turėtų būti taikomas ankstesnis importo muitas;

| (17) | atsižvelgiant į didelį ir staigų azoto trąšų gamybos išteklių kainų padidėjimą, kurį dar labiau pablogino Rusijos Federacijos agresijos karo prieš Ukrainą sukelta nepaprastoji padėtis trąšų rinkoje, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgiant į didelį ir staigų azoto trąšų gamybos išteklių kainų padidėjimą, kurį dar labiau pablogino Rusijos Federacijos agresijos karo prieš Ukrainą sukelta nepaprastoji padėtis trąšų rinkoje, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (18) | todėl Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(18)

todėl Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | antros dalies VI skyriaus 28 skirsnyje 3 skilties tekstas („Konvencinė muito norma (%)“), susijęs su KN kodu 2814 10 00, pakeičiamas taip:

  „5,5 (*1)


  (*1)  Muito taikymas autonomiškai sustabdomas 6 mėnesiams nuo 2022 m. gruodžio 16 d., išskyrus Rusiją ir Baltarusiją, kurioms, remiantis Tarybos reglamentu (ES) 2022/2465 , taikoma 5,5 % muito norma.“;" |
| --- | --- |

1)

antros dalies VI skyriaus 28 skirsnyje 3 skilties tekstas („Konvencinė muito norma (%)“), susijęs su KN kodu 2814 10 00, pakeičiamas taip:

„5,5 (*1)

(*1)  Muito taikymas autonomiškai sustabdomas 6 mėnesiams nuo 2022 m. gruodžio 16 d., išskyrus Rusiją ir Baltarusiją, kurioms, remiantis Tarybos reglamentu (ES) 2022/2465 , taikoma 5,5 % muito norma.“;"

| 2) | antros dalies VI skyriaus 31 skirsnyje 3 skilties tekstas („Konvencinė muito norma (%)“)„ susijęs su KN kodais 3102 10 10 ir 3102 10 90, pakeičiamas taip:

  „6,5 (*2)


  (*2)  Muito taikymas autonomiškai sustabdomas 6 mėnesiams nuo 2022 m. gruodžio 16 d., išskyrus Rusiją ir Baltarusiją, kurioms, remiantis Tarybos reglamentu (ES) 2022/2465, taikoma 6,5 % muito norma.“
  " |
| --- | --- |

2)

antros dalies VI skyriaus 31 skirsnyje 3 skilties tekstas („Konvencinė muito norma (%)“)„ susijęs su KN kodais 3102 10 10 ir 3102 10 90, pakeičiamas taip:

„6,5 (*2)

(*2)  Muito taikymas autonomiškai sustabdomas 6 mėnesiams nuo 2022 m. gruodžio 16 d., išskyrus Rusiją ir Baltarusiją, kurioms, remiantis Tarybos reglamentu (ES) 2022/2465, taikoma 6,5 % muito norma.“
  "

2 straipsnis

Ne vėliau kaip 2023 m. gegužės 17 d. Komisija parengia ir pateikia Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamos Reglamente nurodyto muitų taikymo sustabdymo pasekmės. Remdamasi ta ataskaita, Komisija, jei tikslinga, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo pratęsiamas tas muitų taikymo sustabdymas.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis nustoja būti taikomas nuo 2023 m. birželio 17 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

1

(2)  
  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

2

---

| 2022 12 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 322/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 322/85

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2466

2022 m. gruodžio 9 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas („Nuez de Pedroso“ (SKVN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Ternera de Aliste“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Ternera de Aliste“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Nuez de Pedroso“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Nuez de Pedroso“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Nuez de Pedroso“ (SKVN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.6 klasei „Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 9 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 321, 2022 8 25, p. 11.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2022 12 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 322/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 322/86

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2467

2022 m. gruodžio 14 d.

kuriuo dėl tipinių kainų paukštienos ir kiaušinių sektoriuose ir tipinių kiaušinių albumino kainų nustatymo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 183 straipsnio b punktą,

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2014, kuriuo nustatoma prekybos tvarka, taikoma tam tikroms prekėms, gaunamoms perdirbant žemės ūkio produktus, ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1216/2009 ir (EB) Nr. 614/2009 (2), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1484/95 (3) nustatytos išsamios papildomų importo muitų sistemos taikymo taisyklės ir paukštienos bei kiaušinių sektorių ir kiaušinių albumino tipinės kainos; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1484/95 (3) nustatytos išsamios papildomų importo muitų sistemos taikymo taisyklės ir paukštienos bei kiaušinių sektorių ir kiaušinių albumino tipinės kainos;

| (2) | iš reguliarios duomenų, pagal kuriuos nustatomos paukštienos bei kiaušinių sektorių produktų ir kiaušinių albumino tipinės kainos, kontrolės matyti, kad reikia pakeisti kai kurių produktų importo tipines kainas, atsižvelgiant į kainų svyravimą pagal produktų kilmę; |
| --- | --- |

(2)

iš reguliarios duomenų, pagal kuriuos nustatomos paukštienos bei kiaušinių sektorių produktų ir kiaušinių albumino tipinės kainos, kontrolės matyti, kad reikia pakeisti kai kurių produktų importo tipines kainas, atsižvelgiant į kainų svyravimą pagal produktų kilmę;

| (3) | Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau pateikus atnaujintus duomenis, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau pateikus atnaujintus duomenis, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1484/95 I priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Wolfgang BURTSCHER

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 150, 2014 5 20, p. 1.

2

(3)  
  1995 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1484/95, nustatantis išsamias papildomų importo muitų sistemos taikymo taisykles ir papildomus importo muitus paukštienos bei kiaušinių sektoriams bei kiaušinių albuminui ir panaikinantis Reglamentą Nr. 163/67/EEB (OL L 145, 1995 6 29, p. 47).

3

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

| KN kodas | Prekių aprašymas | Tipinė kaina
  (EUR/100 kg) | 3 straipsnyje nurodytas užstatas
  (EUR/100 kg) | Kilmės šalis (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Užšaldytos Gallus domesticus rūšies paukščių (vištų ir gaidžių) skerdenėlių dalys be kaulų | 267,4 | 10 | TH |

KN kodas

Prekių aprašymas

Tipinė kaina

(EUR/100 kg)

3 straipsnyje nurodytas užstatas

(EUR/100 kg)

Kilmės šalis (1)

0207 14 10

Užšaldytos Gallus domesticus rūšies paukščių (vištų ir gaidžių) skerdenėlių dalys be kaulų

267,4

10

TH

---

(1)  
  2020 m. spalio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1470 dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros, taikomos Europos tarptautinės prekybos prekėmis statistikai, ir kitos verslo statistikos geografinio suskirstymo (OL L 334, 2020 10 13, p. 2).“

1

---

| 2022 12 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 322/89 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 322/89

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2468

2022 m. gruodžio 15 d.

kuriuo ištaisomos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2325 nuostatos, susijusios su kontrolės įstaigos „IMOCERT Latinoamérica Ltda“ pripažinimu ekologiškų produktų importavimo į Sąjungą tikslais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/848 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007 (1), ypač į jo 57 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2325 (2) II priede pateiktas lygiavertiškumo nustatymo tikslais pripažintų kontrolės institucijų ir kontrolės įstaigų, kurios yra kompetentingos vykdyti kontrolę ir išduoti sertifikatus trečiosiose šalyse, sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2325 (2) II priede pateiktas lygiavertiškumo nustatymo tikslais pripažintų kontrolės institucijų ir kontrolės įstaigų, kurios yra kompetentingos vykdyti kontrolę ir išduoti sertifikatus trečiosiose šalyse, sąrašas;

| (2) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2325 II priede klaidingai nurodyta, kad „IMOCERT Latinoamérica Ltda“ yra Kosta Rikos atžvilgiu pripažinta įstaiga. Atitinkamas įrašas turi būti ištaisytas; |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2325 II priede klaidingai nurodyta, kad „IMOCERT Latinoamérica Ltda“ yra Kosta Rikos atžvilgiu pripažinta įstaiga. Atitinkamas įrašas turi būti ištaisytas;

| (3) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2325 turėtų būti atitinkamai ištaisytas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2325 turėtų būti atitinkamai ištaisytas;

| (4) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2325 ištaisymas

Reglamento (ES) 2021/2325 II priede įstaigai „IMOCERT Latinoamérica Ltda.“ skirto įrašo 3 punkte Kosta Rikai skirta eilutė išbraukiama.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 150, 2018 6 14, p. 1.

1

(2)  
  2021 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2325, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/848 nustatomi pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 33 straipsnio 2 ir 3 dalis ekologiškų produktų importo į Sąjungą tikslais pripažintų trečiųjų šalių ir kontrolės institucijų bei kontrolės įstaigų sąrašai (OL L 465, 2021 12 29, p. 8).

2

---

SPRENDIMAI

| 2022 12 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 322/91 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 322/91

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/2469

2022 m. gruodžio 12 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimu įsteigtame Muitinės komitete, dėl 1 protokolo „Dėl sąvokos „kilmės statusą turintys produktai“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų“ dalinio pakeitimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimas (toliau – Susitarimas) Sąjungos buvo sudarytas Tarybos sprendimu (ES) 2019/1875 (1) ir įsigaliojo 2019 m. lapkričio 21 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimas (toliau – Susitarimas) Sąjungos buvo sudarytas Tarybos sprendimu (ES) 2019/1875 (1) ir įsigaliojo 2019 m. lapkričio 21 d.;

| (2) | vadovaujantis Susitarimo 1 protokolo 34 straipsniu, Muitinės komitetas gali priimti sprendimus siekiant iš dalies pakeisti to protokolo nuostatas; |
| --- | --- |

(2)

vadovaujantis Susitarimo 1 protokolo 34 straipsniu, Muitinės komitetas gali priimti sprendimus siekiant iš dalies pakeisti to protokolo nuostatas;

| (3) | Muitinės komitetas per savo pirmąjį posėdį turi priimti sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas 1 protokolas ir jo priedai, (toliau – Sprendimas); |
| --- | --- |

(3)

Muitinės komitetas per savo pirmąjį posėdį turi priimti sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas 1 protokolas ir jo priedai, (toliau – Sprendimas);

| (4) | tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Muitinės komitete, nes sprendimas Sąjungai bus privalomas; |
| --- | --- |

(4)

tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Muitinės komitete, nes sprendimas Sąjungai bus privalomas;

| (5) | 2012 m. sausio 1 d., 2017 m. sausio 1 d. bei 2022 m. sausio 1 d. buvo įtraukti 1 protokolo daliniai pakeitimai, susiję su Tarptautinės konvencijos dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – SS) reglamentuojama nomenklatūra. Yra būtinas sprendimas siekiant atnaujinti 1 protokolą ir jo priedus, kad būtų atsižvelgta į vėliausią SS redakciją; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. sausio 1 d., 2017 m. sausio 1 d. bei 2022 m. sausio 1 d. buvo įtraukti 1 protokolo daliniai pakeitimai, susiję su Tarptautinės konvencijos dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – SS) reglamentuojama nomenklatūra. Yra būtinas sprendimas siekiant atnaujinti 1 protokolą ir jo priedus, kad būtų atsižvelgta į vėliausią SS redakciją;

| (6) | reikėtų išplėsti 1 protokolo B (a) priede nustatytų mėsos konservų, žuvų mėsos maltinukų su kariu ir sepijų kukulių metinių kvotų taikymo sritį, kad jomis galėtų naudotis Singapūro eksportuotojai; |
| --- | --- |

(6)

reikėtų išplėsti 1 protokolo B (a) priede nustatytų mėsos konservų, žuvų mėsos maltinukų su kariu ir sepijų kukulių metinių kvotų taikymo sritį, kad jomis galėtų naudotis Singapūro eksportuotojai;

| (7) | siekiant numatyti vienodas sąlygas abiejų Šalių ekonominės veiklos vykdytojams, kiek tai susiję su produktų kilmės patvirtinimu, 1 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas taip, kad kiekviena Šalis, laikydamasi savo įstatymų ir kitų teisės aktų, galėtų nuspręsti, kuris eksportuotojas gali pats patvirtinti savo kilmės statusą turinčių prekių kilmę. Taip Sąjungoje bus leista prekių kilmę patvirtinti registruotiesiems eksportuotojams, o ne patvirtintiems eksportuotojams, panašiai kaip ir pagal sistemą, kuri taikoma Singapūre Susitarimo kontekste, |
| --- | --- |

(7)

siekiant numatyti vienodas sąlygas abiejų Šalių ekonominės veiklos vykdytojams, kiek tai susiję su produktų kilmės patvirtinimu, 1 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas taip, kad kiekviena Šalis, laikydamasi savo įstatymų ir kitų teisės aktų, galėtų nuspręsti, kuris eksportuotojas gali pats patvirtinti savo kilmės statusą turinčių prekių kilmę. Taip Sąjungoje bus leista prekių kilmę patvirtinti registruotiesiems eksportuotojams, o ne patvirtintiems eksportuotojams, panašiai kaip ir pagal sistemą, kuri taikoma Singapūre Susitarimo kontekste,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Muitinės komiteto pirmame posėdyje, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Muitinės komiteto sprendimo projektu.

Nedidelėms techninėms sprendimo projekto korekcijoms gali pritarti Sąjungos atstovai Muitinės komitete.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

Z. NEKULA

---

(1)  
  2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/1875 dėl Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo (OL L 294, 2019 11 14, p. 1).

1

---

PROJEKTAS

EUROPOS SĄJUNGOS IR SINGAPŪRO RESPUBLIKOS LAISVOSIOS PREKYBOS SUSITARIMO MUITINĖS KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 01/2022

... m. ... ... d.

kuriuo keičiami tam tikri 1 protokolo „Dėl sąvokos „kilmės statusą turintys produktai“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų“ ir jo priedų elementai

MUITINĖS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimą (toliau – Susitarimas), ypač į 1 protokolo 34 straipsnį ir Susitarimo 16.2 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo 1 protokolo 34 straipsnyje (Šio protokolo pakeitimai) numatyta, kad pagal Susitarimo 16.2 straipsnį (Specializuotieji komitetai) įsteigto Muitinės komiteto sprendimu Šalys gali iš dalies keisti Susitarimo 1 protokolo nuostatas; |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo 1 protokolo 34 straipsnyje (Šio protokolo pakeitimai) numatyta, kad pagal Susitarimo 16.2 straipsnį (Specializuotieji komitetai) įsteigto Muitinės komiteto sprendimu Šalys gali iš dalies keisti Susitarimo 1 protokolo nuostatas;

| (2) | 2012 m. sausio 1 d., 2017 m. sausio 1 d. bei 2022 m. sausio 1 d. buvo įtraukti 1 protokolo daliniai pakeitimai, susiję su Konvencija dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – SS) reglamentuojama nomenklatūra. Šalys susitarė atnaujinti 1 protokolą, kad būtų atsižvelgta į vėliausią SS redakciją; |
| --- | --- |

(2)

2012 m. sausio 1 d., 2017 m. sausio 1 d. bei 2022 m. sausio 1 d. buvo įtraukti 1 protokolo daliniai pakeitimai, susiję su Konvencija dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – SS) reglamentuojama nomenklatūra. Šalys susitarė atnaujinti 1 protokolą, kad būtų atsižvelgta į vėliausią SS redakciją;

| (3) | Šalys susitarė pakeisti 1 Protokolo B (a) priede nustatytų mėsos konservų, žuvų mėsos maltinukų su kariu ir sepijų kukulių metinių kvotų taikymo sritį; |
| --- | --- |

(3)

Šalys susitarė pakeisti 1 Protokolo B (a) priede nustatytų mėsos konservų, žuvų mėsos maltinukų su kariu ir sepijų kukulių metinių kvotų taikymo sritį;

| (4) | 1 protokolo 17 straipsnyje (Kilmės deklaracijos surašymo sąlygos) nustatyta, kad kilmės deklaraciją Europos Sąjungoje gali surašyti, inter alia, eksportuotojas, kuris yra patvirtintas eksportuotojas, o Singapūre, inter alia, – registruotasis eksportuotojas. Siekiant numatyti vienodas sąlygas abiejų Šalių ekonominės veiklos vykdytojams, 1 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas taip, kad kiekviena Šalis, laikydamasi savo įstatymų ir kitų teisės aktų, galėtų nuspręsti, kuris eksportuotojas gali surašyti kilmės deklaraciją. Todėl tuo tikslu turėtų būti apibrėžtas terminas „eksportuotojas“; |
| --- | --- |

(4)

1 protokolo 17 straipsnyje (Kilmės deklaracijos surašymo sąlygos) nustatyta, kad kilmės deklaraciją Europos Sąjungoje gali surašyti, inter alia, eksportuotojas, kuris yra patvirtintas eksportuotojas, o Singapūre, inter alia, – registruotasis eksportuotojas. Siekiant numatyti vienodas sąlygas abiejų Šalių ekonominės veiklos vykdytojams, 1 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas taip, kad kiekviena Šalis, laikydamasi savo įstatymų ir kitų teisės aktų, galėtų nuspręsti, kuris eksportuotojas gali surašyti kilmės deklaraciją. Todėl tuo tikslu turėtų būti apibrėžtas terminas „eksportuotojas“;

| (5) | atsižvelgiant į naują termino „eksportuotojas“ apibrėžtį, terminą „eksportuotojas“ 1 straipsnio 1 dalies d punkte pateikto termino „siunta“ apibrėžtyje, 1 protokolo 13 straipsnyje (Nekeitimas) ir 14 straipsnyje (Parodos) reikia pakeisti terminu „siuntėjas“; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į naują termino „eksportuotojas“ apibrėžtį, terminą „eksportuotojas“ 1 straipsnio 1 dalies d punkte pateikto termino „siunta“ apibrėžtyje, 1 protokolo 13 straipsnyje (Nekeitimas) ir 14 straipsnyje (Parodos) reikia pakeisti terminu „siuntėjas“;

| (6) | 17 straipsnio (Kilmės deklaracijos surašymo sąlygos) 5 dalyje numatyta, kad kilmės deklaracija turi būti ranka pasirašyta paties eksportuotojo. Kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos prekybai ir sumažinta administracinė našta, susijusi su Susitarime nustatytomis muitų tarifų lengvatomis, Šalys susitarė šio reikalavimo netaikyti; |
| --- | --- |

(6)

17 straipsnio (Kilmės deklaracijos surašymo sąlygos) 5 dalyje numatyta, kad kilmės deklaracija turi būti ranka pasirašyta paties eksportuotojo. Kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos prekybai ir sumažinta administracinė našta, susijusi su Susitarime nustatytomis muitų tarifų lengvatomis, Šalys susitarė šio reikalavimo netaikyti;

| (7) | 1 straipsnio 1 dalies f punkte pateiktoje termino „ex-works kaina“ apibrėžtyje būtina paaiškinti, kaip turi būti suprantamas terminas „gamintojas“, kai paskutinė apdorojimo ar perdirbimo operacija atliekama pagal subrangos sutartį; |
| --- | --- |

(7)

1 straipsnio 1 dalies f punkte pateiktoje termino „ex-works kaina“ apibrėžtyje būtina paaiškinti, kaip turi būti suprantamas terminas „gamintojas“, kai paskutinė apdorojimo ar perdirbimo operacija atliekama pagal subrangos sutartį;

| (8) | atsižvelgiant į tai, kad abi Šalys turi taikyti registruotųjų eksportuotojų sistemą, Šalyse surašytas kilmės dokumentas turėtų būti pervadintas iš „kilmės deklaracijos“ į „pareiškimą apie prekių kilmę“; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į tai, kad abi Šalys turi taikyti registruotųjų eksportuotojų sistemą, Šalyse surašytas kilmės dokumentas turėtų būti pervadintas iš „kilmės deklaracijos“ į „pareiškimą apie prekių kilmę“;

| (9) | kaip pereinamojo laikotarpio priemonę reikėtų nustatyti, kad 3 mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos Singapūras priims kilmės deklaracijas, surašytas pagal Susitarimo redakcijos, galiojusios iki šio sprendimo įsigaliojimo dienos, 1 protokolo 17 straipsnį (Kilmės deklaracijos surašymo sąlygos) ir 18 straipsnį (Patvirtintas eksportuotojas); |
| --- | --- |

(9)

kaip pereinamojo laikotarpio priemonę reikėtų nustatyti, kad 3 mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos Singapūras priims kilmės deklaracijas, surašytas pagal Susitarimo redakcijos, galiojusios iki šio sprendimo įsigaliojimo dienos, 1 protokolo 17 straipsnį (Kilmės deklaracijos surašymo sąlygos) ir 18 straipsnį (Patvirtintas eksportuotojas);

| (10) | todėl Susitarimo 1 protokolas ir keli jo priedai turėtų būti pakeisti, |
| --- | --- |

(10)

todėl Susitarimo 1 protokolas ir keli jo priedai turėtų būti pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Susitarimo 1 protokolas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 protokolo turinys pakeičiamas taip:

  „TURINYS
  1 SKIRSNIS
  BENDROSIOS NUOSTATOS







  1 STRAIPSNIS | Terminų apibrėžtys |
| --- | --- | --- |

1)

1 protokolo turinys pakeičiamas taip:

„TURINYS

1 SKIRSNIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 STRAIPSNIS

2 SKIRSNIS

SĄVOKOS „KILMĖS STATUSĄ TURINTYS PRODUKTAI“ APIBRĖŽTIS

| 2 STRAIPSNIS | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

2 STRAIPSNIS

| 3 STRAIPSNIS | Kilmės kumuliacija |
| --- | --- |

3 STRAIPSNIS

| 4 STRAIPSNIS | Tik šalyje ar teritorijoje gauti produktai |
| --- | --- |

4 STRAIPSNIS

| 5 STRAIPSNIS | Pakankamai apdoroti ar perdirbti produktai |
| --- | --- |

5 STRAIPSNIS

| 6 STRAIPSNIS | Nepakankamas apdorojimas ar perdirbimas |
| --- | --- |

6 STRAIPSNIS

| 7 STRAIPSNIS | Kvalifikacinis vienetas |
| --- | --- |

7 STRAIPSNIS

| 8 STRAIPSNIS | Priedai, atsarginės dalys ir įrankiai |
| --- | --- |

8 STRAIPSNIS

| 9 STRAIPSNIS | Rinkiniai |
| --- | --- |

9 STRAIPSNIS

| 10 STRAIPSNIS | Neutralūs elementai |
| --- | --- |

10 STRAIPSNIS

| 11 STRAIPSNIS | Apskaitos atskyrimas |
| --- | --- |

11 STRAIPSNIS

3 SKIRSNIS

TERITORINIAI REIKALAVIMAI

| 12 STRAIPSNIS | Teritoriškumo principas |
| --- | --- |

12 STRAIPSNIS

| 13 STRAIPSNIS | Nekeitimas |
| --- | --- |

13 STRAIPSNIS

| 14 STRAIPSNIS | Parodos |
| --- | --- |

14 STRAIPSNIS

4 SKIRSNIS

SĄLYGINIS APMOKESTINIMAS MUITAIS ARBA ATLEIDIMAS NUO MUITŲ

| 15 STRAIPSNIS | Draudimas taikyti sąlyginį apmokestinimą muitais arba atleisti nuo muitų |
| --- | --- |

15 STRAIPSNIS

5 SKIRSNIS

PAREIŠKIMAS APIE PREKIŲ KILMĘ

| 16 STRAIPSNIS | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

16 STRAIPSNIS

| 17 STRAIPSNIS | Pareiškimo apie prekių kilmę surašymo sąlygos |
| --- | --- |

17 STRAIPSNIS

| 19 STRAIPSNIS | Pareiškimo apie prekių kilmę galiojimas |
| --- | --- |

19 STRAIPSNIS

| 20 STRAIPSNIS | Pareiškimo apie prekių kilmę pateikimas |
| --- | --- |

20 STRAIPSNIS

| 21 STRAIPSNIS | Importavimas dalimis |
| --- | --- |

21 STRAIPSNIS

| 22 STRAIPSNIS | Atleidimas nuo reikalavimo pateikti pareiškimą apie prekių kilmę |
| --- | --- |

22 STRAIPSNIS

| 23 STRAIPSNIS | Patvirtinamieji dokumentai |
| --- | --- |

23 STRAIPSNIS

| 24 STRAIPSNIS | Pareiškimo apie prekių kilmę ir patvirtinamųjų dokumentų saugojimas |
| --- | --- |

24 STRAIPSNIS

| 25 STRAIPSNIS | Neatitikimai ir techninio pobūdžio klaidos |
| --- | --- |

25 STRAIPSNIS

| 26 STRAIPSNIS | Eurais išreikštos sumos |
| --- | --- |

26 STRAIPSNIS

6 SKIRSNIS

ADMINISTRACINIO BENDRADARBIAVIMO TVARKA

| 27 STRAIPSNIS | Kompetentingų institucijų bendradarbiavimas |
| --- | --- |

27 STRAIPSNIS

| 28 STRAIPSNIS | Pareiškimų apie prekių kilmę tikrinimas |
| --- | --- |

28 STRAIPSNIS

| 29 STRAIPSNIS | Administraciniai tyrimai |
| --- | --- |

29 STRAIPSNIS

| 30 STRAIPSNIS | Ginčų sprendimas |
| --- | --- |

30 STRAIPSNIS

| 31 STRAIPSNIS | Sankcijos |
| --- | --- |

31 STRAIPSNIS

7 SKIRSNIS

SEUTA IR MELILJA

| 32 STRAIPSNIS | Šio protokolo taikymas |
| --- | --- |

32 STRAIPSNIS

| 33 STRAIPSNIS | Specialiosios sąlygos |
| --- | --- |

33 STRAIPSNIS

8 SKIRSNIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| 34 STRAIPSNIS | Šio protokolo pakeitimai |
| --- | --- |

34 STRAIPSNIS

| 35 STRAIPSNIS | Pereinamojo laikotarpio tvarka, taikoma tranzitu gabenamoms ar saugomoms prekėms |
| --- | --- |

35 STRAIPSNIS

Priedėlių sąrašas

| A PRIEDAS | B PRIEDO SĄRAŠO ĮVADINĖS PASTABOS |
| --- | --- |

A PRIEDAS

| B PRIEDAS | APDOROJIMO ARBA PERDIRBIMO OPERACIJŲ, KURIAS REIKIA ATLIKTI SU KILMĖS STATUSO NETURINČIOMIS MEDŽIAGOMIS, KAD PAGAMINTAS PRODUKTAS ĮGYTŲ KILMĖS STATUSĄ, SĄRAŠAS |
| --- | --- |

B PRIEDAS

| B (a) PRIEDAS | B PRIEDO PAPILDYMAS |
| --- | --- |

B (a) PRIEDAS

| C PRIEDAS | MEDŽIAGOS, KURIOMS NETAIKOMOS 3 STRAIPSNIO 2 DALIES NUOSTATOS DĖL KUMULIACIJOS |
| --- | --- |

C PRIEDAS

| D PRIEDAS | 3 STRAIPSNIO 9 DALYJE NURODYTI PRODUKTAI, KURIŲ ASEAN ŠALIES KILMĖS MEDŽIAGOS LAIKOMOS ŠALIES KILMĖS MEDŽIAGOMIS |
| --- | --- |

D PRIEDAS

| E PRIEDAS | PAREIŠKIMO APIE PREKIŲ KILMĘ TEKSTAS |
| --- | --- |

E PRIEDAS

Bendros deklaracijos

BENDRA DEKLARACIJA DĖL ANDOROS KUNIGAIKŠTYSTĖS

BENDRA DEKLARACIJA DĖL SAN MARINO RESPUBLIKOS

BENDRA DEKLARACIJA DĖL 1 PROTOKOLE IŠDĖSTYTŲ KILMĖS TAISYKLIŲ KEITIMO“;

| 2) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 STRAIPSNIS
  Terminų apibrėžtys

  1.   Šiame protokole vartojamų terminų apibrėžtys:






  a) | ASEAN šalis – Pietryčių Azijos valstybių asociacijos valstybė narė, kuri nėra šio susitarimo Šalis; |
| --- | --- | --- |

2)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 STRAIPSNIS

Terminų apibrėžtys

1.   Šiame protokole vartojamų terminų apibrėžtys:

a)

ASEAN šalis – Pietryčių Azijos valstybių asociacijos valstybė narė, kuri nėra šio susitarimo Šalis;

| b) | skirsniai, pozicijos ir subpozicijos – skirsniai, pozicijos (keturženkliai kodai) ir subpozicijos (šešiaženkliai kodai), naudojami nomenklatūroje, sudarančioje Suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą (toliau šiame Protokole – Suderinta sistema arba SS); |
| --- | --- |

b)

skirsniai, pozicijos ir subpozicijos – skirsniai, pozicijos (keturženkliai kodai) ir subpozicijos (šešiaženkliai kodai), naudojami nomenklatūroje, sudarančioje Suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą (toliau šiame Protokole – Suderinta sistema arba SS);

| c) | priskiriama – reiškia, kad produktas ar medžiaga yra priskiriami tam tikram Suderintos sistemos skirsniui, pozicijai ar subpozicijai; |
| --- | --- |

c)

priskiriama – reiškia, kad produktas ar medžiaga yra priskiriami tam tikram Suderintos sistemos skirsniui, pozicijai ar subpozicijai;

| d) | siunta – vieno siuntėjo vienam gavėjui tuo pat metu siunčiami produktai arba produktai, siunčiami su vienu bendru transporto dokumentu, kuriame nurodytas maršrutas nuo siuntėjo iki gavėjo, arba, jei tokio dokumento nėra, naudojant vieną bendrą sąskaitą faktūrą; |
| --- | --- |

d)

siunta – vieno siuntėjo vienam gavėjui tuo pat metu siunčiami produktai arba produktai, siunčiami su vienu bendru transporto dokumentu, kuriame nurodytas maršrutas nuo siuntėjo iki gavėjo, arba, jei tokio dokumento nėra, naudojant vieną bendrą sąskaitą faktūrą;

| e) | muitinė vertė – vertė, nustatyta pagal Muitinio įvertinimo sutartį; |
| --- | --- |

e)

muitinė vertė – vertė, nustatyta pagal Muitinio įvertinimo sutartį;

| f) | ex-works kaina – kaina, sumokėta už produktą ex-works sąlygomis gamintojui, kurio įmonėje atlikta paskutinė apdorojimo ar perdirbimo operacija, jei kainą sudaro visų panaudotų medžiagų vertė ir visos kitos su jo pagaminimu susijusios sąnaudos, atskaičiavus vidaus mokesčius, kurie eksportuojant gautą produktą yra arba gali būti grąžinami.
  Jei faktiškai sumokėta kaina neatspindi visų Sąjungoje ar Singapūre faktiškai patirtų su produkto gamyba susijusių sąnaudų, ex-works kaina reiškia visą tų sąnaudų sumą, atskaičiavus vidaus mokesčius, kurie eksportuojant gautą produktą yra arba gali būti grąžinami.
  Jei paskutinė apdorojimo ar perdirbimo operacija subrangos sutartimi pavedama gamintojui, terminas „gamintojas“ gali reikšti įmonę, įdarbinusią subrangovą; |
| --- | --- |

f)

ex-works kaina – kaina, sumokėta už produktą ex-works sąlygomis gamintojui, kurio įmonėje atlikta paskutinė apdorojimo ar perdirbimo operacija, jei kainą sudaro visų panaudotų medžiagų vertė ir visos kitos su jo pagaminimu susijusios sąnaudos, atskaičiavus vidaus mokesčius, kurie eksportuojant gautą produktą yra arba gali būti grąžinami.

Jei faktiškai sumokėta kaina neatspindi visų Sąjungoje ar Singapūre faktiškai patirtų su produkto gamyba susijusių sąnaudų, ex-works kaina reiškia visą tų sąnaudų sumą, atskaičiavus vidaus mokesčius, kurie eksportuojant gautą produktą yra arba gali būti grąžinami.

Jei paskutinė apdorojimo ar perdirbimo operacija subrangos sutartimi pavedama gamintojui, terminas „gamintojas“ gali reikšti įmonę, įdarbinusią subrangovą;

| g) | eksportuotojas – Šalyje įsikūręs asmuo, kuris pagal Šalies įstatymų ir kitų teisės aktų reikalavimus eksportuoja ar gamina kilmės statusą turintį produktą ir kuris gali surašyti pareiškimą apie prekių kilmę; |
| --- | --- |

g)

eksportuotojas – Šalyje įsikūręs asmuo, kuris pagal Šalies įstatymų ir kitų teisės aktų reikalavimus eksportuoja ar gamina kilmės statusą turintį produktą ir kuris gali surašyti pareiškimą apie prekių kilmę;

| h) | pakeičiamos medžiagos – tos pačios rūšies, prekinės kokybės ir tų pačių techninių ir fizinių charakteristikų medžiagos, kurių, kai jos panaudojamos galutiniam produktui, negalima atskirti viena nuo kitos; |
| --- | --- |

h)

pakeičiamos medžiagos – tos pačios rūšies, prekinės kokybės ir tų pačių techninių ir fizinių charakteristikų medžiagos, kurių, kai jos panaudojamos galutiniam produktui, negalima atskirti viena nuo kitos;

| i) | prekės – ir medžiagos, ir produktai; |
| --- | --- |

i)

prekės – ir medžiagos, ir produktai;

| j) | juridinis asmuo – juridinis asmuo, įsteigtas ar kitaip organizuotas pagal taikytiną teisę, siekiantis ar nesiekiantis pelno, valdomas privačios ar valstybinės nuosavybės teise, įskaitant bet kokią korporaciją, patiką, ūkinę bendriją, bendrąją įmonę, individualiąją įmonę ar asociaciją; |
| --- | --- |

j)

juridinis asmuo – juridinis asmuo, įsteigtas ar kitaip organizuotas pagal taikytiną teisę, siekiantis ar nesiekiantis pelno, valdomas privačios ar valstybinės nuosavybės teise, įskaitant bet kokią korporaciją, patiką, ūkinę bendriją, bendrąją įmonę, individualiąją įmonę ar asociaciją;

| k) | gamyba – bet koks apdorojimas ar perdirbimas, įskaitant surinkimą; |
| --- | --- |

k)

gamyba – bet koks apdorojimas ar perdirbimas, įskaitant surinkimą;

| l) | medžiaga – bet kokia produkto gamybai panaudota sudedamoji dalis, žaliava, komponentas ar detalė ir pan.; |
| --- | --- |

l)

medžiaga – bet kokia produkto gamybai panaudota sudedamoji dalis, žaliava, komponentas ar detalė ir pan.;

| m) | asmuo – fizinis asmuo arba juridinis asmuo; |
| --- | --- |

m)

asmuo – fizinis asmuo arba juridinis asmuo;

| n) | produktas – gaminamas produktas, net jeigu jis skirtas vėliau naudoti kitoje gamybos operacijoje; |
| --- | --- |

n)

produktas – gaminamas produktas, net jeigu jis skirtas vėliau naudoti kitoje gamybos operacijoje;

| o) | medžiagų vertė – panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų muitinė vertė importavimo metu arba, jeigu ji nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji nustatyta kaina, sumokėta už medžiagas Sąjungoje arba Singapūre.“; |
| --- | --- |

o)

medžiagų vertė – panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų muitinė vertė importavimo metu arba, jeigu ji nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji nustatyta kaina, sumokėta už medžiagas Sąjungoje arba Singapūre.“;

| 3) | 13 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Nedarant poveikio 5 skirsniui, siuntas galima skaidyti, jei jos skaidomos siuntėjo arba tai atliekama jo atsakomybe ir jei tranzito šalyje (-yse) joms toliau taikoma muitinės priežiūra.“; |
| --- | --- |

3)

13 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Nedarant poveikio 5 skirsniui, siuntas galima skaidyti, jei jos skaidomos siuntėjo arba tai atliekama jo atsakomybe ir jei tranzito šalyje (-yse) joms toliau taikoma muitinės priežiūra.“;

| 4) | 14 straipsnio 1 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:






  „a) | siuntėjas išsiuntė šiuos produktus iš Šalies į šalį, kurioje organizuojama paroda, ir ten juos eksponavo; |
| --- | --- | --- |

4)

14 straipsnio 1 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:

„a)

siuntėjas išsiuntė šiuos produktus iš Šalies į šalį, kurioje organizuojama paroda, ir ten juos eksponavo;

| b) | tas siuntėjas produktus pardavė arba kitaip juos perleido asmeniui Šalyje;“; |
| --- | --- |

b)

tas siuntėjas produktus pardavė arba kitaip juos perleido asmeniui Šalyje;“;

| 5) | 17 straipsnis pakeičiamas taip:

  „17 STRAIPSNIS
  Pareiškimo apie prekių kilmę surašymo sąlygos

  1.   Surašyti pareiškimą apie prekių kilmę, kaip nurodyta 16 straipsnyje (Bendrieji reikalavimai), gali eksportuotojas.


  2.   Pareiškimas apie prekių kilmę gali būti surašytas, jeigu susiję produktai gali būti laikomi Sąjungos ar Singapūro kilmės produktais ir atitinka kitus šio protokolo reikalavimus.


  3.   Pareiškimą apie prekių kilmę surašantis eksportuotojas turi būti pasirengęs eksportuojančios Šalies muitinės reikalavimu bet kuriuo metu pateikti visus reikiamus 23 straipsnyje (Patvirtinamieji dokumentai) nurodytus dokumentus, įrodančius susijusių produktų kilmę ir atitiktį kitiems šio protokolo reikalavimams.


  4.   Eksportuotojas pareiškimą apie prekių kilmę, kurios tekstas pateikiamas šio protokolo E priede, išspausdina, įspaudžia ar atspausdina kompiuteriu sąskaitoje faktūroje, pristatymo pranešime ar kuriame nors kitame komerciniame dokumente laikydamasis eksportuojančios Šalies vidaus teisės. Jeigu pareiškimas surašomas ranka, rašoma rašalu spausdintiniais rašmenimis. Singapūro eksportuotojai pareiškimą apie prekių kilmę surašo anglų kalba, o Sąjungos eksportuotojai pareiškimui apie prekių kilmę gali panaudoti vieną iš šio protokolo E priede pateiktų teksto kalbinių redakcijų.


  5.   Nukrypstant nuo 1 dalies, pareiškimas apie prekių kilmę gali būti surašytas po eksporto atgaline data (pareiškimas atgaline data) su sąlyga, kad importuojančioje Šalyje jis bus pateiktas ne vėliau kaip per dvejus metus (Sąjungos atveju) arba per vienus metus (Singapūro atveju) po prekių įvežimo į teritoriją.“; |
| --- | --- |

5)

17 straipsnis pakeičiamas taip:

„17 STRAIPSNIS

Pareiškimo apie prekių kilmę surašymo sąlygos

1.   Surašyti pareiškimą apie prekių kilmę, kaip nurodyta 16 straipsnyje (Bendrieji reikalavimai), gali eksportuotojas.

2.   Pareiškimas apie prekių kilmę gali būti surašytas, jeigu susiję produktai gali būti laikomi Sąjungos ar Singapūro kilmės produktais ir atitinka kitus šio protokolo reikalavimus.

3.   Pareiškimą apie prekių kilmę surašantis eksportuotojas turi būti pasirengęs eksportuojančios Šalies muitinės reikalavimu bet kuriuo metu pateikti visus reikiamus 23 straipsnyje (Patvirtinamieji dokumentai) nurodytus dokumentus, įrodančius susijusių produktų kilmę ir atitiktį kitiems šio protokolo reikalavimams.

4.   Eksportuotojas pareiškimą apie prekių kilmę, kurios tekstas pateikiamas šio protokolo E priede, išspausdina, įspaudžia ar atspausdina kompiuteriu sąskaitoje faktūroje, pristatymo pranešime ar kuriame nors kitame komerciniame dokumente laikydamasis eksportuojančios Šalies vidaus teisės. Jeigu pareiškimas surašomas ranka, rašoma rašalu spausdintiniais rašmenimis. Singapūro eksportuotojai pareiškimą apie prekių kilmę surašo anglų kalba, o Sąjungos eksportuotojai pareiškimui apie prekių kilmę gali panaudoti vieną iš šio protokolo E priede pateiktų teksto kalbinių redakcijų.

5.   Nukrypstant nuo 1 dalies, pareiškimas apie prekių kilmę gali būti surašytas po eksporto atgaline data (pareiškimas atgaline data) su sąlyga, kad importuojančioje Šalyje jis bus pateiktas ne vėliau kaip per dvejus metus (Sąjungos atveju) arba per vienus metus (Singapūro atveju) po prekių įvežimo į teritoriją.“;

| 6) | Turinyje ir 3 straipsnio 6 dalyje, 3 straipsnio 13 dalyje, 11 straipsnio 5 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 1 dalyje, 15 straipsnio 3 dalyje, 5 skirsnio antraštėje, 16 straipsnio 1 dalyje, 16 straipsnio 2 dalyje, 19 straipsnio antraštėje, 19 straipsnio 1 dalyje, 19 straipsnio 2 dalyje, 19 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio antraštėje, 20 straipsnyje, 21 straipsnyje, 22 straipsnio antraštėje, 22 straipsnio 1 dalyje, 23 straipsnyje, 24 straipsnio antraštėje, 24 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 2 dalyje, 25 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 2 dalyje, 27 straipsnio 1 dalyje, 27 straipsnio 2 dalyje, 28 straipsnio antraštėje, 28 straipsnio 1 dalyje, 28 straipsnio 2 dalyje, 30 straipsnio 1 dalyje, 33 straipsnio 3 dalyje bei 35 straipsnyje terminas „kilmės deklaracija“ pakeičiamas terminu „pareiškimas apie prekių kilmę“; |
| --- | --- |

6)

Turinyje ir 3 straipsnio 6 dalyje, 3 straipsnio 13 dalyje, 11 straipsnio 5 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 1 dalyje, 15 straipsnio 3 dalyje, 5 skirsnio antraštėje, 16 straipsnio 1 dalyje, 16 straipsnio 2 dalyje, 19 straipsnio antraštėje, 19 straipsnio 1 dalyje, 19 straipsnio 2 dalyje, 19 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio antraštėje, 20 straipsnyje, 21 straipsnyje, 22 straipsnio antraštėje, 22 straipsnio 1 dalyje, 23 straipsnyje, 24 straipsnio antraštėje, 24 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 2 dalyje, 25 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 2 dalyje, 27 straipsnio 1 dalyje, 27 straipsnio 2 dalyje, 28 straipsnio antraštėje, 28 straipsnio 1 dalyje, 28 straipsnio 2 dalyje, 30 straipsnio 1 dalyje, 33 straipsnio 3 dalyje bei 35 straipsnyje terminas „kilmės deklaracija“ pakeičiamas terminu „pareiškimas apie prekių kilmę“;

| 7) | 18 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

7)

18 straipsnis išbraukiamas;

| 8) | 26 straipsnis pakeičiamas taip:

  „26 STRAIPSNIS
  Eurais išreikštos sumos

  1.   Taikant 22 straipsnio (Atleidimas nuo reikalavimo pateikti pareiškimą apie prekių kilmę) 3 dalies nuostatas tais atvejais, kai produktams sąskaitos faktūros išrašomos kita nei euras valiuta, kiekviena susijusi šalis kiekvienais metais nustato nacionalinėmis Sąjungos valstybių narių valiutomis išreikštas sumas, lygiavertes eurais išreikštoms sumoms.


  2.   22 straipsnio (Atleidimas nuo reikalavimo pateikti pareiškimą apie prekių kilmę) 3 dalies nuostatos siuntai taikomos atsižvelgiant į tą valiutą, kuri buvo nurodyta sąskaitoje faktūroje, pagal susijusios Šalies nustatytą sumą.


  3.   Sumos, kurios turi būti nurodytos kuria nors nacionaline valiuta, ta valiuta turi būti lygiavertės spalio mėnesio pirmąją darbo dieną eurais išreikštoms sumoms. Sumos Europos Komisijai pranešamos ne vėliau kaip spalio 15 d. ir pradedamos taikyti nuo kitų metų sausio 1 d. Europos Komisija atitinkamas sumas praneša visoms atitinkamoms šalims.


  4.   Sąjungos valstybė narė gali suapvalinti sumą, gautą perskaičiavus eurais išreikštą sumą į jos nacionalinę valiutą, iki didesnio ar mažesnio skaičiaus. Suapvalinta suma nuo sumos, gautos perskaičiavus, negali skirtis daugiau kaip penkiais procentais. Sąjungos valstybė narė gali išlaikyti nepakeistą savo ekvivalentą nacionaline valiuta, atitinkantį eurais išreikštą sumą, jeigu 3 dalyje nurodyto metinio koregavimo metu konvertuojant tą sumą prieš jos suapvalinimą ekvivalentas nacionaline valiuta padidėja mažiau nei penkiolika procentų. Ekvivalentas nacionaline valiuta gali likti nepakeistas, jeigu po konvertavimo to ekvivalento vertė sumažėtų.


  5.   Sąjungos ar Singapūro prašymu Šalys pagal 16.2 straipsnį (Specializuotieji komitetai) įsteigtame Muitinės komitete peržiūri eurais išreikštas sumas. Atlikdamos peržiūrą Šalys įvertina, ar pageidautina faktiškai išlaikyti susijusių apribojimų poveikį. Eurais išreikštas sumas Šalys šiuo tikslu gali pakeisti Muitinės komiteto sprendimu.“; |
| --- | --- |

8)

26 straipsnis pakeičiamas taip:

„26 STRAIPSNIS

Eurais išreikštos sumos

1.   Taikant 22 straipsnio (Atleidimas nuo reikalavimo pateikti pareiškimą apie prekių kilmę) 3 dalies nuostatas tais atvejais, kai produktams sąskaitos faktūros išrašomos kita nei euras valiuta, kiekviena susijusi šalis kiekvienais metais nustato nacionalinėmis Sąjungos valstybių narių valiutomis išreikštas sumas, lygiavertes eurais išreikštoms sumoms.

2.   22 straipsnio (Atleidimas nuo reikalavimo pateikti pareiškimą apie prekių kilmę) 3 dalies nuostatos siuntai taikomos atsižvelgiant į tą valiutą, kuri buvo nurodyta sąskaitoje faktūroje, pagal susijusios Šalies nustatytą sumą.

3.   Sumos, kurios turi būti nurodytos kuria nors nacionaline valiuta, ta valiuta turi būti lygiavertės spalio mėnesio pirmąją darbo dieną eurais išreikštoms sumoms. Sumos Europos Komisijai pranešamos ne vėliau kaip spalio 15 d. ir pradedamos taikyti nuo kitų metų sausio 1 d. Europos Komisija atitinkamas sumas praneša visoms atitinkamoms šalims.

4.   Sąjungos valstybė narė gali suapvalinti sumą, gautą perskaičiavus eurais išreikštą sumą į jos nacionalinę valiutą, iki didesnio ar mažesnio skaičiaus. Suapvalinta suma nuo sumos, gautos perskaičiavus, negali skirtis daugiau kaip penkiais procentais. Sąjungos valstybė narė gali išlaikyti nepakeistą savo ekvivalentą nacionaline valiuta, atitinkantį eurais išreikštą sumą, jeigu 3 dalyje nurodyto metinio koregavimo metu konvertuojant tą sumą prieš jos suapvalinimą ekvivalentas nacionaline valiuta padidėja mažiau nei penkiolika procentų. Ekvivalentas nacionaline valiuta gali likti nepakeistas, jeigu po konvertavimo to ekvivalento vertė sumažėtų.

5.   Sąjungos ar Singapūro prašymu Šalys pagal 16.2 straipsnį (Specializuotieji komitetai) įsteigtame Muitinės komitete peržiūri eurais išreikštas sumas. Atlikdamos peržiūrą Šalys įvertina, ar pageidautina faktiškai išlaikyti susijusių apribojimų poveikį. Eurais išreikštas sumas Šalys šiuo tikslu gali pakeisti Muitinės komiteto sprendimu.“;

| 9) | B priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nustatyta šio sprendimo 1 priede; |
| --- | --- |

9)

B priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nustatyta šio sprendimo 1 priede;

| 10) | B (a) priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nustatyta šio sprendimo 2 priede; |
| --- | --- |

10)

B (a) priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nustatyta šio sprendimo 2 priede;

| 11) | D priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nustatyta šio sprendimo 3 priede; |
| --- | --- |

11)

D priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nustatyta šio sprendimo 3 priede;

| 12) | E priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nustatyta šio sprendimo 4 priede. |
| --- | --- |

12)

E priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nustatyta šio sprendimo 4 priede.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja [2023 m. sausio 1 d.]

Priimta ... ...

ES ir Singapūro muitinės komiteto vardu

Europos Sąjungos vardu

Singapūro Respublikos vardu

---

1 PRIEDAS

1 protokolo B priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | SS 0305 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Žuvys, vytintos, sūdytos arba užpiltos sūrymu; rūkytos žuvys, virtos ar keptos arba nevirtos ir nekeptos prieš rūkymą arba rūkymo proceso metu“; |
| --- | --- |

1)

SS 0305 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Žuvys, vytintos, sūdytos arba užpiltos sūrymu; rūkytos žuvys, virtos ar keptos arba nevirtos ir nekeptos prieš rūkymą arba rūkymo proceso metu“;

| 2) | SS ex 0306 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Vėžiagyviai, su kiautais arba be kiautų, vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu; rūkyti vėžiagyviai, su kiautais arba be kiautų, virti ar kepti arba nevirti ir nekepti prieš rūkymą arba rūkymo proceso metu; vėžiagyviai su kiautais, virti vandenyje arba garuose, atšaldyti arba neatšaldyti, užšaldyti arba neužšaldyti, vytinti arba nevytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu arba nesūdyti ir neužpilti sūrymu“; |
| --- | --- |

2)

SS ex 0306 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Vėžiagyviai, su kiautais arba be kiautų, vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu; rūkyti vėžiagyviai, su kiautais arba be kiautų, virti ar kepti arba nevirti ir nekepti prieš rūkymą arba rūkymo proceso metu; vėžiagyviai su kiautais, virti vandenyje arba garuose, atšaldyti arba neatšaldyti, užšaldyti arba neužšaldyti, vytinti arba nevytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu arba nesūdyti ir neužpilti sūrymu“;

| 3) | SS ex 0307 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Moliuskai, su geldelėmis arba be geldelių, vytinti, sūdyti ar užpildyti sūrymu; rūkyti moliuskai, su geldelėmis arba be geldelių, virti ar kepti arba nevirti ir nekepti prieš rūkymą arba rūkymo proceso metu“; |
| --- | --- |

3)

SS ex 0307 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Moliuskai, su geldelėmis arba be geldelių, vytinti, sūdyti ar užpildyti sūrymu; rūkyti moliuskai, su geldelėmis arba be geldelių, virti ar kepti arba nevirti ir nekepti prieš rūkymą arba rūkymo proceso metu“;

| 4) | tarp SS ex 0307 pozicijai skirtos eilutės ir SS 4 skirsniui skirtos eilutės įterpiamos šios eilutės:







  „ex 0308 | Vandens bestuburiai, išskyrus vėžiagyvius ir moliuskus, vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu; rūkyti vandens bestuburiai, išskyrus vėžiagyvius ir moliuskus, virti ar kepti arba nevirti ir nekepti prieš rūkymą arba rūkymo proceso metu | Gamyba, kai visos panaudotos medžiagos, priskiriamos 3 skirsniui, yra gautos tik šalyje ar teritorijoje. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0309 | Žuvų, vėžiagyvių, moliuskų ir kitų vandens bestuburių miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | Gamyba, kai visos panaudotos medžiagos, priskiriamos 3 skirsniui, yra gautos tik šalyje ar teritorijoje.“ |

4)

tarp SS ex 0307 pozicijai skirtos eilutės ir SS 4 skirsniui skirtos eilutės įterpiamos šios eilutės:

„ex 0308

Vandens bestuburiai, išskyrus vėžiagyvius ir moliuskus, vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu; rūkyti vandens bestuburiai, išskyrus vėžiagyvius ir moliuskus, virti ar kepti arba nevirti ir nekepti prieš rūkymą arba rūkymo proceso metu

Gamyba, kai visos panaudotos medžiagos, priskiriamos 3 skirsniui, yra gautos tik šalyje ar teritorijoje.

0309

Žuvų, vėžiagyvių, moliuskų ir kitų vandens bestuburių miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

Gamyba, kai visos panaudotos medžiagos, priskiriamos 3 skirsniui, yra gautos tik šalyje ar teritorijoje.“

| 5) | SS ex 15 skirsniui skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Gyvūniniai, augaliniai arba mikroorganizmų riebalai ir aliejus bei jų skilimo produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyvūninis arba augalinis vaškas; išskyrus:“; |
| --- | --- |

5)

SS ex 15 skirsniui skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Gyvūniniai, augaliniai arba mikroorganizmų riebalai ir aliejus bei jų skilimo produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyvūninis arba augalinis vaškas; išskyrus:“;

| 6) | SS 1509 ir 1510 pozicijoms skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Alyvuogių aliejus ir jo frakcijos, kitas aliejus ir jo frakcijos, gauti tik iš alyvuogių“; |
| --- | --- |

6)

SS 1509 ir 1510 pozicijoms skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Alyvuogių aliejus ir jo frakcijos, kitas aliejus ir jo frakcijos, gauti tik iš alyvuogių“;

| 7) | SS 1516 ir 1517 pozicijoms skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Gyvūniniai, augaliniai arba mikroorganizmų riebalai ir aliejus ir jų frakcijos, visiškai arba iš dalies sukietinti, peresterinti, reesterinti arba elaidinizuoti, nerafinuoti arba rafinuoti, bet toliau neapdoroti;
  Margarinas; valgomieji gyvūninių, augalinių arba mikroorganizmų riebalų, aliejaus arba įvairių šiam skirsniui priskiriamų riebalų arba aliejaus frakcijų mišiniai arba preparatai, išskyrus valgomuosius riebalus, aliejų ir jų frakcijas, priskiriamus 15.16 pozicijai“; |
| --- | --- |

7)

SS 1516 ir 1517 pozicijoms skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Gyvūniniai, augaliniai arba mikroorganizmų riebalai ir aliejus ir jų frakcijos, visiškai arba iš dalies sukietinti, peresterinti, reesterinti arba elaidinizuoti, nerafinuoti arba rafinuoti, bet toliau neapdoroti;

Margarinas; valgomieji gyvūninių, augalinių arba mikroorganizmų riebalų, aliejaus arba įvairių šiam skirsniui priskiriamų riebalų arba aliejaus frakcijų mišiniai arba preparatai, išskyrus valgomuosius riebalus, aliejų ir jų frakcijas, priskiriamus 15.16 pozicijai“;

| 8) | SS 16 skirsniui skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Gaminiai iš mėsos, žuvų, vėžiagyvių, moliuskų ar kitų vandens bestuburių arba iš vabzdžių“; |
| --- | --- |

8)

SS 16 skirsniui skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Gaminiai iš mėsos, žuvų, vėžiagyvių, moliuskų ar kitų vandens bestuburių arba iš vabzdžių“;

| 9) | SS ex 24 skirsniui skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai; produktai, kurių sudėtyje yra arba nėra nikotino, įkvepiami nedeginant; kiti produktai, kuriuose yra nikotino, skirti tam, kad nikotinas patektų į žmogaus organizmą; išskyrus:“; |
| --- | --- |

9)

SS ex 24 skirsniui skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai; produktai, kurių sudėtyje yra arba nėra nikotino, įkvepiami nedeginant; kiti produktai, kuriuose yra nikotino, skirti tam, kad nikotinas patektų į žmogaus organizmą; išskyrus:“;

| 10) | tarp SS ex 2402 pozicijai skirtos eilutės ir SS ex 25 skirsniui skirtos eilutės įterpiamos šios eilutės:







  „2404 12 | Produktai, įkvepiami nedeginant, kurių sudėtyje nėra tabako ar regeneruoto tabako ir kurių sudėtyje yra nikotino | Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau medžiagos, priskiriamos tai pačiai pozicijai kaip ir produktas, gali būti naudojamos, jei jų bendra vertė neviršija 20 % produkto ex-works kainos,
  arba
  gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 40 % produkto ex-works kainos. |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 2404 19 | Elektroninių cigarečių kapsulės ir pildomosios talpyklos, užpildytos | Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau medžiagos, priskiriamos tai pačiai pozicijai kaip ir produktas, gali būti naudojamos, jei jų bendra vertė neviršija 20 % produkto ex-works kainos,
  arba
  gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 40 % produkto ex-works kainos. |
| 2404 91 | Kiti produktai, išskyrus produktus, įkvepiamus nedeginant, skirti vartoti per burną | Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas:






  — | panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė ne didesnė kaip 20 % galutinio produkto masės ir |

10)

tarp SS ex 2402 pozicijai skirtos eilutės ir SS ex 25 skirsniui skirtos eilutės įterpiamos šios eilutės:

„2404 12

Produktai, įkvepiami nedeginant, kurių sudėtyje nėra tabako ar regeneruoto tabako ir kurių sudėtyje yra nikotino

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau medžiagos, priskiriamos tai pačiai pozicijai kaip ir produktas, gali būti naudojamos, jei jų bendra vertė neviršija 20 % produkto ex-works kainos,

arba

gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 40 % produkto ex-works kainos.

ex 2404 19

Elektroninių cigarečių kapsulės ir pildomosios talpyklos, užpildytos

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau medžiagos, priskiriamos tai pačiai pozicijai kaip ir produktas, gali būti naudojamos, jei jų bendra vertė neviršija 20 % produkto ex-works kainos,

arba

gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 40 % produkto ex-works kainos.

2404 91

Kiti produktai, išskyrus produktus, įkvepiamus nedeginant, skirti vartoti per burną

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas:

—

panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė ne didesnė kaip 20 % galutinio produkto masės ir

| — | panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė ne didesnė kaip 40 % galutinio produkto masės. |
| --- | --- |

—

panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė ne didesnė kaip 40 % galutinio produkto masės.

2404 92 ,

2404 99

Kiti produktai, išskyrus produktus, įkvepiamus nedeginant, skirti vartoti per odą ir kitu būdu, išskyrus per burną

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau medžiagos, priskiriamos tai pačiai pozicijai kaip ir produktas, gali būti naudojamos, jei jų bendra vertė neviršija 20 % produkto ex-works kainos,

arba

gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 40 % produkto ex-works kainos.“

| 11) | tarp SS ex 38 skirsniui skirtos eilutės ir SS 3823 pozicijai skirtos eilutės įterpiamos šios eilutės:







  „ex 3816 | Plūktas dolomito mišinys | Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,
  arba
  gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 40 % produkto ex-works kainos. |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 3822 | Maliarijos diagnozavimo tyrimų rinkiniai
  Imunologijos produktai, nesumaišyti, nesudozuoti, nesuformuoti arba nesupakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes
  Imunologijos produktai, sumaišyti, nesudozuoti, nesuformuoti arba nesupakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes
  Imunologijos produktai, sudozuoti, suformuoti arba supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes
  Reagentai kraujo grupei nustatyti | Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.“ |

11)

tarp SS ex 38 skirsniui skirtos eilutės ir SS 3823 pozicijai skirtos eilutės įterpiamos šios eilutės:

„ex 3816

Plūktas dolomito mišinys

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 40 % produkto ex-works kainos.

ex 3822

Maliarijos diagnozavimo tyrimų rinkiniai

Imunologijos produktai, nesumaišyti, nesudozuoti, nesuformuoti arba nesupakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes

Imunologijos produktai, sumaišyti, nesudozuoti, nesuformuoti arba nesupakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes

Imunologijos produktai, sudozuoti, suformuoti arba supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes

Reagentai kraujo grupei nustatyti

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.“

| 12) | Pirmos SS 6306 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Dirbiniai iš brezento, tentai ir markizės; palapinės (įskaitant laikinus gaubtus ir panašius dirbinius); laivų, burlenčių ir antžeminio transporto priemonių burės; stovyklavimo įranga“; |
| --- | --- |

12)

Pirmos SS 6306 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Dirbiniai iš brezento, tentai ir markizės; palapinės (įskaitant laikinus gaubtus ir panašius dirbinius); laivų, burlenčių ir antžeminio transporto priemonių burės; stovyklavimo įranga“;

| 13) | SS 8522 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Dalys ir reikmenys, tinkami vien tik arba daugiausia aparatams, priskiriamiems 8519 arba 8521 pozicijai“; |
| --- | --- |

13)

SS 8522 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Dalys ir reikmenys, tinkami vien tik arba daugiausia aparatams, priskiriamiems 8519 arba 8521 pozicijai“;

| 14) | SS 8529 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Dalys, tinkamos naudoti vien tik arba daugiausia su aparatais, priskiriamais 8524–8528 pozicijoms“; |
| --- | --- |

14)

SS 8529 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Dalys, tinkamos naudoti vien tik arba daugiausia su aparatais, priskiriamais 8524–8528 pozicijoms“;

| 15) | SS 8548 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Mašinų arba aparatų elektros įrangos dalys, nenurodytos kitoje šio skirsnio vietoje“; |
| --- | --- |

15)

SS 8548 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Mašinų arba aparatų elektros įrangos dalys, nenurodytos kitoje šio skirsnio vietoje“;

| 16) | tarp SS 8548 pozicijai skirtos eilutės ir SS ex 86 skirsniui skirtos eilutės įterpiama ši eilutė:







  „8549 | Elektros ir elektroninės įrangos atliekos ir laužas: | Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,
  arba
  gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 50 % produkto ex-works kainos.“ |
| --- | --- | --- | --- |

16)

tarp SS 8548 pozicijai skirtos eilutės ir SS ex 86 skirsniui skirtos eilutės įterpiama ši eilutė:

„8549

Elektros ir elektroninės įrangos atliekos ir laužas:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 50 % produkto ex-works kainos.“

| 17) | SS ex 86 skirsniui skirtos eilutės skilties „SS pozicija“ tekstas ir skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiami taip:

  „86 skirsnis“ ir „Geležinkelio arba tramvajaus lokomotyvai, riedmenys ir jų dalys; geležinkelių arba tramvajų bėgių įrenginiai ir įtaisai bei jų dalys; visų rūšių mechaninė (įskaitant elektromechaninę) eismo signalizacijos įranga“; |
| --- | --- |

17)

SS ex 86 skirsniui skirtos eilutės skilties „SS pozicija“ tekstas ir skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiami taip:

„86 skirsnis“ ir „Geležinkelio arba tramvajaus lokomotyvai, riedmenys ir jų dalys; geležinkelių arba tramvajų bėgių įrenginiai ir įtaisai bei jų dalys; visų rūšių mechaninė (įskaitant elektromechaninę) eismo signalizacijos įranga“;

| 18) | tarp SS ex 8804 pozicijai skirtos eilutės ir SS 89 skirsniui skirtos eilutės įterpiama ši eilutė:







  „ex 8806 | Bepiločiai orlaiviai
  Televizijos kameros, skaitmeniniai fotoaparatai ir vaizdo kameros su vaizdo įrašymo įrenginiu | Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, ir medžiagų, priskiriamų 8529 pozicijai,
  arba
  gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 50 % produkto ex-works kainos.“ |
| --- | --- | --- | --- |

18)

tarp SS ex 8804 pozicijai skirtos eilutės ir SS 89 skirsniui skirtos eilutės įterpiama ši eilutė:

„ex 8806

Bepiločiai orlaiviai

Televizijos kameros, skaitmeniniai fotoaparatai ir vaizdo kameros su vaizdo įrašymo įrenginiu

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, ir medžiagų, priskiriamų 8529 pozicijai,

arba

gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 50 % produkto ex-works kainos.“

| 19) | SS 9013 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Lazeriai, išskyrus lazerinius diodus; kiti optiniai aparatai ir prietaisai, nenurodyti kitoje šio skirsnio vietoje“; |
| --- | --- |

19)

SS 9013 pozicijai skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Lazeriai, išskyrus lazerinius diodus; kiti optiniai aparatai ir prietaisai, nenurodyti kitoje šio skirsnio vietoje“;

| 20) | tarp SS 9016 pozicijai skirtos eilutės ir SS 9025 pozicijai skirtos eilutės įterpiama ši eilutė:







  „ex 9021 | Ortopedijos įtaisų arba įtaisų, naudojamų lūžiams gydyti, ir dirbtinių dantų tvirtinimo įtaisų medžiagos:






  — | Vinys, vinutės su plačiomis galvutėmis, braižybos smeigtukai, briaunotos vinys, sąvaržos (išskyrus priskiriamas 8305 pozicijai) ir panašūs gaminiai iš geležies arba plieno, su galvutėmis iš kitų medžiagų arba be tokių galvučių, tačiau išskyrus tokios rūšies gaminius su varinėmis galvutėmis |
| --- | --- | --- | --- |

20)

tarp SS 9016 pozicijai skirtos eilutės ir SS 9025 pozicijai skirtos eilutės įterpiama ši eilutė:

„ex 9021

Ortopedijos įtaisų arba įtaisų, naudojamų lūžiams gydyti, ir dirbtinių dantų tvirtinimo įtaisų medžiagos:

—

Vinys, vinutės su plačiomis galvutėmis, braižybos smeigtukai, briaunotos vinys, sąvaržos (išskyrus priskiriamas 8305 pozicijai) ir panašūs gaminiai iš geležies arba plieno, su galvutėmis iš kitų medžiagų arba be tokių galvučių, tačiau išskyrus tokios rūšies gaminius su varinėmis galvutėmis

| — | Gaminiai su sriegiais ir gaminiai be sriegių, iš geležies arba plieno, išskyrus stambiuosius medsraigčius su briaunotomis galvutėmis, medsraigčius, įsukamus kablius ir įsukamus žiedus, spyruoklines poveržles ir kitas fiksavimo poveržles, kniedes |
| --- | --- |

—

Gaminiai su sriegiais ir gaminiai be sriegių, iš geležies arba plieno, išskyrus stambiuosius medsraigčius su briaunotomis galvutėmis, medsraigčius, įsukamus kablius ir įsukamus žiedus, spyruoklines poveržles ir kitas fiksavimo poveržles, kniedes

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai visų panaudotų medžiagų vertė neviršija 50 % produkto ex-works kainos.

| — | Titanas ir titano gaminiai, įskaitant atliekas ir laužą |
| --- | --- |

—

Titanas ir titano gaminiai, įskaitant atliekas ir laužą

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.“

| 21) | SS 94 skirsniui skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Baldai; patalynės reikmenys, čiužiniai, čiužinių karkasai, dekoratyvinės pagalvėlės ir panašūs kimštiniai baldų reikmenys; šviestuvai ir apšvietimo įranga, nenurodyti kitoje vietoje; šviečiantieji ženklai, šviečiančiosios iškabos ir panašūs dirbiniai; surenkamieji statiniai“. |
| --- | --- |

21)

SS 94 skirsniui skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Baldai; patalynės reikmenys, čiužiniai, čiužinių karkasai, dekoratyvinės pagalvėlės ir panašūs kimštiniai baldų reikmenys; šviestuvai ir apšvietimo įranga, nenurodyti kitoje vietoje; šviečiantieji ženklai, šviečiančiosios iškabos ir panašūs dirbiniai; surenkamieji statiniai“.

---

2 PRIEDAS

1 protokolo B (a) priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Bendrųjų nuostatų 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

1)

Bendrųjų nuostatų 3 dalis išbraukiama;

| 2) | Bendrųjų nuostatų 4 dalis pernumeruojama į 3 dalį; |
| --- | --- |

2)

Bendrųjų nuostatų 4 dalis pernumeruojama į 3 dalį;

| 3) | Bendrųjų nuostatų 5 dalis pernumeruojama į 4 dalį; |
| --- | --- |

3)

Bendrųjų nuostatų 5 dalis pernumeruojama į 4 dalį;

| 4) | eilutės, skirtos SS

  ex 1602 32,

  ex 1602 41,

  ex 1602 49,

  ex 1602 50 pozicijoms,
  skilties „Produkto aprašymas“ tekstas „Kiaulienos, vištienos ir jautienos konservai (午餐肉)“ pakeičiamas taip:

  „Konservuota kiauliena arba kiaulienos mėsos duona (kurios sudėtyje daugiau kaip 40 % masės sudaro kiauliena arba kiaulienos subproduktai), konservuota vištiena arba vištienos mėsos duona (kurios sudėtyje daugiau kaip 20 % masės sudaro vištiena arba vištienos subproduktai), konservuota jautiena arba jautienos mėsos duona (kurios sudėtyje daugiau kaip 20 % masės sudaro jautiena arba jautienos subproduktai)“; |
| --- | --- |

4)

eilutės, skirtos SS

ex 1602 32,

ex 1602 41,

ex 1602 49,

ex 1602 50 pozicijoms,

skilties „Produkto aprašymas“ tekstas „Kiaulienos, vištienos ir jautienos konservai (午餐肉)“ pakeičiamas taip:

„Konservuota kiauliena arba kiaulienos mėsos duona (kurios sudėtyje daugiau kaip 40 % masės sudaro kiauliena arba kiaulienos subproduktai), konservuota vištiena arba vištienos mėsos duona (kurios sudėtyje daugiau kaip 20 % masės sudaro vištiena arba vištienos subproduktai), konservuota jautiena arba jautienos mėsos duona (kurios sudėtyje daugiau kaip 20 % masės sudaro jautiena arba jautienos subproduktai)“;

| 5) | SS pozicijai ex 1604 20 skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas „Žuvų mėsos maltinukai su kariu, pagaminti iš žuvų mėsos, kario, kviečių krakmolo, druskos, cukraus ir prieskoninių mišinių“ pakeičiamas taip:

  „žuvų mėsos maltinukai ir žuvų pyragėliai, pagaminti iš žuvų, išskyrus tunus ir skumbres, mėsos, krakmolo, druskos, cukraus ir prieskoninių mišinių“; |
| --- | --- |

5)

SS pozicijai ex 1604 20 skirtos eilutės skilties „Produkto aprašymas“ tekstas „Žuvų mėsos maltinukai su kariu, pagaminti iš žuvų mėsos, kario, kviečių krakmolo, druskos, cukraus ir prieskoninių mišinių“ pakeičiamas taip:

„žuvų mėsos maltinukai ir žuvų pyragėliai, pagaminti iš žuvų, išskyrus tunus ir skumbres, mėsos, krakmolo, druskos, cukraus ir prieskoninių mišinių“;

| 6) | eilutė, skirta SS

  „
  ex 1605 10,

  ex 1605 90,

  ex 1605 20,

  ex 1605 20,

  ex 1605 20,

  ex 1605 30 pozicijoms,“

  pakeičiama taip:







  „ex 1605 10 | Krabų kukuliai, pagaminti iš kviečių krakmolo, druskos, cukraus, prieskoninių mišinių, krabų mėsos ir įdaro | Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas“ |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 1605 54 | Sepijų kukuliai, pagaminti iš žuvų mėsos, sepijų mėsos įdaro, krakmolo, druskos, cukraus ir prieskoninių mišinių | |
| ex 1605 21 | Virtiniai su krevetėmis (hargow), pagaminti iš krevečių, kviečių krakmolo, tapijokos, vandens, kininio česnako, imbiero, cukraus ir druskos | |
| ex 1605 29 | Garinti koldūnai (shaomai), pagaminti daugiausia iš krevečių, vištienos, kukurūzų krakmolo, aliejaus, juodųjų pipirų, sezamų aliejaus ir vandens | |
| ex 1902 20 | Kepti koldūnai (wonton) su krevetėmis, pagaminti iš krevečių, druskos, aliejaus, cukraus, imbiero, pipirų, kiaušinių, acto ir sojų padažo | |
| ex 1605 54 | Omarų skonio kukuliai, pagaminti iš sepijų mėsos, žuvų mėsos ir krabų mėsos | |

6)

eilutė, skirta SS

„
  ex 1605 10,

ex 1605 90,

ex 1605 20,

ex 1605 20,

ex 1605 20,

ex 1605 30 pozicijoms,“

pakeičiama taip:

„ex 1605 10

Krabų kukuliai, pagaminti iš kviečių krakmolo, druskos, cukraus, prieskoninių mišinių, krabų mėsos ir įdaro

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas“

ex 1605 54

Sepijų kukuliai, pagaminti iš žuvų mėsos, sepijų mėsos įdaro, krakmolo, druskos, cukraus ir prieskoninių mišinių

ex 1605 21

Virtiniai su krevetėmis (hargow), pagaminti iš krevečių, kviečių krakmolo, tapijokos, vandens, kininio česnako, imbiero, cukraus ir druskos

ex 1605 29

Garinti koldūnai (shaomai), pagaminti daugiausia iš krevečių, vištienos, kukurūzų krakmolo, aliejaus, juodųjų pipirų, sezamų aliejaus ir vandens

ex 1902 20

Kepti koldūnai (wonton) su krevetėmis, pagaminti iš krevečių, druskos, aliejaus, cukraus, imbiero, pipirų, kiaušinių, acto ir sojų padažo

ex 1605 54

Omarų skonio kukuliai, pagaminti iš sepijų mėsos, žuvų mėsos ir krabų mėsos

---

3 PRIEDAS

1 protokolo D priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | SS 2909 kodui skirtos eilutės skilties „Aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Eteriai, eteralkoholiai, eterfenoliai, eteralkoholfenoliai, alkoholių peroksidai, eterių peroksidai, acetalių peroksidai ir hemiacetalių peroksidai, ketonų peroksidai (chemiškai apibūdinti arba neapibūdinti) ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai“; |
| --- | --- |

1)

SS 2909 kodui skirtos eilutės skilties „Aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Eteriai, eteralkoholiai, eterfenoliai, eteralkoholfenoliai, alkoholių peroksidai, eterių peroksidai, acetalių peroksidai ir hemiacetalių peroksidai, ketonų peroksidai (chemiškai apibūdinti arba neapibūdinti) ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai“;

| 2) | SS 9013 kodui skirtos eilutės skilties „Aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

  „Lazeriai, išskyrus lazerinius diodus; kiti optiniai aparatai ir prietaisai, nenurodyti kitoje šio skirsnio vietoje“. |
| --- | --- |

2)

SS 9013 kodui skirtos eilutės skilties „Aprašymas“ tekstas pakeičiamas taip:

„Lazeriai, išskyrus lazerinius diodus; kiti optiniai aparatai ir prietaisai, nenurodyti kitoje šio skirsnio vietoje“.

---

4 PRIEDAS

1 protokolo E priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | E priedo antraštėje terminas „kilmės deklaracija“ pakeičiamas terminu „pareiškimas apie prekių kilmę“; |
| --- | --- |

1)

E priedo antraštėje terminas „kilmės deklaracija“ pakeičiamas terminu „pareiškimas apie prekių kilmę“;

| 2) | E priedo pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „Pareiškimas apie prekių kilmę, kurio tekstas pateikiamas toliau, turi būti surašomas laikantis išnašose pateiktų reikalavimų. Tačiau išnašų teksto pateikti nereikia.“; |
| --- | --- |

2)

E priedo pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Pareiškimas apie prekių kilmę, kurio tekstas pateikiamas toliau, turi būti surašomas laikantis išnašose pateiktų reikalavimų. Tačiau išnašų teksto pateikti nereikia.“;

| 3) | 1 išnaša pakeičiama taip:

  „Nurodomas registracijos numeris, pagal kurį nustatoma eksportuotojo tapatybė. Sąjungos eksportuotojo atveju tai bus numeris, suteiktas pagal Sąjungos įstatymus ir kitus teisės aktus. Singapūro eksportuotojo atveju tai bus numeris, suteiktas pagal Singapūro įstatymus ir kitus teisės aktus. Jei eksportuotojui numeris nesuteiktas, šį laukelį galima palikti tuščią.“; |
| --- | --- |

3)

1 išnaša pakeičiama taip:

„Nurodomas registracijos numeris, pagal kurį nustatoma eksportuotojo tapatybė. Sąjungos eksportuotojo atveju tai bus numeris, suteiktas pagal Sąjungos įstatymus ir kitus teisės aktus. Singapūro eksportuotojo atveju tai bus numeris, suteiktas pagal Singapūro įstatymus ir kitus teisės aktus. Jei eksportuotojui numeris nesuteiktas, šį laukelį galima palikti tuščią.“;

| 4) | paskutinis sakinys prieš išnašas pakeičiamas taip:

  „(Eksportuotojo vardas ir pavardė (pavadinimas))“; |
| --- | --- |

4)

paskutinis sakinys prieš išnašas pakeičiamas taip:

„(Eksportuotojo vardas ir pavardė (pavadinimas))“;

| 5) | 4 išnaša išbraukiama. |
| --- | --- |

5)

4 išnaša išbraukiama.

---

BENDRA DEKLARACIJA DĖL PEREINAMOJO LAIKOTARPIO PRIEMONIŲ TAIKYMO PO SPRENDIMO ĮSIGALIOJIMO DATOS

Nukrypdamas nuo Susitarimo 1 protokolo su daliniais pakeitimais, padarytais šiuo sprendimu, 17 straipsnio (Pareiškimo apie prekių kilmę surašymo sąlygos), Singapūras toliau taiko lengvatinį muitų tarifų režimą pagal šį susitarimą Sąjungos kilmės prekėms, eksportuojamoms iš Sąjungos, pateikus kilmės deklaraciją, surašytą pagal Susitarimo redakcijos, galiojusios iki šio sprendimo įsigaliojimo dienos, 1 protokolo 17 straipsnį (Kilmės deklaracijos surašymo sąlygos) ir 18 straipsnį (Patvirtintas eksportuotojas). Ši pereinamojo laikotarpio priemonė taikoma 3 mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos.

---

| 2022 12 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 322/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 322/107

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/2470

2022 m. gruodžio 14 d.

kuriuo nustatomos priemonės, būtinos centralizuotai valstybių narių, turinčių informacijos apie priimtus trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės apkaltinamuosius nuosprendžius, nustatymo sistemai (ECRIS-TCN) techniškai plėtoti ir įgyvendinti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/816, kuriuo Europos nuosprendžių registrų informacinei sistemai papildyti sukuriama centralizuota valstybių narių, turinčių informacijos apie priimtus trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės apkaltinamuosius nuosprendžius, nustatymo sistema (ECRIS-TCN) ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1726 (1), ypač į jo 10 straipsnio 1 dalies a, b, c, e–i, k ir l punktus,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) 2019/816 sukurta centralizuota valstybių narių, turinčių informacijos apie priimtus trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės apkaltinamuosius nuosprendžius, nustatymo sistema (ECRIS-TCN), t. y. sistema, kuria naudodamasi valstybės narės centrinė institucija ar kita kompetentinga institucija gali greitai ir veiksmingai sužinoti, kurios valstybės narės turi informacijos apie trečiosios šalies piliečio teistumą. Tuomet centrinės institucijos gali pasinaudoti esama ECRIS sistema, kad paprašytų tų valstybių narių pateikti informaciją iš nuosprendžių registrų pagal Pamatinį sprendimą 2009/315/TVR (2). Kitos kompetentingos institucijos šiuo tikslu gali naudotis savo atitinkamais ryšių kanalais; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) 2019/816 sukurta centralizuota valstybių narių, turinčių informacijos apie priimtus trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės apkaltinamuosius nuosprendžius, nustatymo sistema (ECRIS-TCN), t. y. sistema, kuria naudodamasi valstybės narės centrinė institucija ar kita kompetentinga institucija gali greitai ir veiksmingai sužinoti, kurios valstybės narės turi informacijos apie trečiosios šalies piliečio teistumą. Tuomet centrinės institucijos gali pasinaudoti esama ECRIS sistema, kad paprašytų tų valstybių narių pateikti informaciją iš nuosprendžių registrų pagal Pamatinį sprendimą 2009/315/TVR (2). Kitos kompetentingos institucijos šiuo tikslu gali naudotis savo atitinkamais ryšių kanalais;

| (2) | Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (eu-LISA), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1726 (3), yra atsakinga už ECRIS-TCN plėtojimą, įskaitant techninių specifikacijų rengimą ir įgyvendinimą bei bandymus, taip pat už sistemos operacijų valdymą; |
| --- | --- |

(2)

Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (eu-LISA), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1726 (3), yra atsakinga už ECRIS-TCN plėtojimą, įskaitant techninių specifikacijų rengimą ir įgyvendinimą bei bandymus, taip pat už sistemos operacijų valdymą;

| (3) | kad eu-LISA galėtų sukurti ECRIS-TCN fizinę struktūrą, nustatyti sistemos technines specifikacijas ir plėtoti ECRIS-TCN, turėtų būti nustatytos būtinos raidinių skaitmeninių ir pirštų atspaudų duomenų tvarkymo, duomenų kokybės, duomenų įvedimo, prieigos prie ECRIS-TCN ir užklausų teikimo, registracijos žurnalų saugojimo ir prieigos prie jų, statistinių duomenų teikimo, taip pat ECRIS-TCN veiksmingumo ir prieinamumo reikalavimų techninės specifikacijos. Užbaigus Reglamento (ES) 2019/816 11 straipsnio 1 dalyje nurodytus bandymus, eu-LISA turėtų parengti išsamias technines specifikacijas; |
| --- | --- |

(3)

kad eu-LISA galėtų sukurti ECRIS-TCN fizinę struktūrą, nustatyti sistemos technines specifikacijas ir plėtoti ECRIS-TCN, turėtų būti nustatytos būtinos raidinių skaitmeninių ir pirštų atspaudų duomenų tvarkymo, duomenų kokybės, duomenų įvedimo, prieigos prie ECRIS-TCN ir užklausų teikimo, registracijos žurnalų saugojimo ir prieigos prie jų, statistinių duomenų teikimo, taip pat ECRIS-TCN veiksmingumo ir prieinamumo reikalavimų techninės specifikacijos. Užbaigus Reglamento (ES) 2019/816 11 straipsnio 1 dalyje nurodytus bandymus, eu-LISA turėtų parengti išsamias technines specifikacijas;

| (4) | ECRIS-TCN struktūra turėtų atitikti Europos sąveikumo sistemą, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) 2019/817 (4) ir (ES) 2019/818 (5). Siekiant sąveikiai teikti viešąsias paslaugas Europos lygmeniu, ECRIS-TCN programinė ir aparatinė įranga turėtų atitikti apibrėžtus standartus, kuriais skatinamas duomenų, taikomųjų programų ir technologijų sąveikumas; |
| --- | --- |

(4)

ECRIS-TCN struktūra turėtų atitikti Europos sąveikumo sistemą, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) 2019/817 (4) ir (ES) 2019/818 (5). Siekiant sąveikiai teikti viešąsias paslaugas Europos lygmeniu, ECRIS-TCN programinė ir aparatinė įranga turėtų atitikti apibrėžtus standartus, kuriais skatinamas duomenų, taikomųjų programų ir technologijų sąveikumas;

| (5) | kiek tai susiję su ECRIS-TCN sistemos ir Vizų informacinės sistemos (VIS) bei Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS) sąveikumo įgyvendinimu, atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose 2021/1133 (6) ir (ES) 2021/1151 (7) buvo priimti būtini susiję pakeitimai; |
| --- | --- |

(5)

kiek tai susiję su ECRIS-TCN sistemos ir Vizų informacinės sistemos (VIS) bei Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS) sąveikumo įgyvendinimu, atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose 2021/1133 (6) ir (ES) 2021/1151 (7) buvo priimti būtini susiję pakeitimai;

| (6) | siekiant padėti siekti VIS ir ETIAS tikslo prisidėti prie aukšto lygio saugumo, numatant išsamų Sąjungos išorės sienas kertančių prašytojų keliamos saugumo rizikos vertinimą, tiek VIS, tiek ETIAS sistemos turėtų galėti patikrinti, ar esama atitikties tarp VIS ir ETIAS prašymų bylose esančių duomenų ir ECRIS-TCN saugomų duomenų, kalbant apie tai, kurios valstybės narės turi informacijos apie trečiųjų šalių piliečius, kurie per pastaruosius 25 metus buvo nuteisti už teroristinį nusikaltimą arba per ankstesnius 15 metų už bet kurią kitą nusikalstamą veiką, įtrauktą į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1240 (8) priede pateiktą sąrašą, jei pagal nacionalinę teisę už ją baudžiama laisvės atėmimo bausme arba įkalinimu, kurio ilgiausia trukmė – bent treji metai; |
| --- | --- |

(6)

siekiant padėti siekti VIS ir ETIAS tikslo prisidėti prie aukšto lygio saugumo, numatant išsamų Sąjungos išorės sienas kertančių prašytojų keliamos saugumo rizikos vertinimą, tiek VIS, tiek ETIAS sistemos turėtų galėti patikrinti, ar esama atitikties tarp VIS ir ETIAS prašymų bylose esančių duomenų ir ECRIS-TCN saugomų duomenų, kalbant apie tai, kurios valstybės narės turi informacijos apie trečiųjų šalių piliečius, kurie per pastaruosius 25 metus buvo nuteisti už teroristinį nusikaltimą arba per ankstesnius 15 metų už bet kurią kitą nusikalstamą veiką, įtrauktą į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1240 (8) priede pateiktą sąrašą, jei pagal nacionalinę teisę už ją baudžiama laisvės atėmimo bausme arba įkalinimu, kurio ilgiausia trukmė – bent treji metai;

| (7) | šiuo tikslu, sukurdama duomenų įrašą ECRIS-TCN, apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės centrinė institucija turėtų pridėti žymą, kurioje Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 767/2008 (9) ir (ES) 2018/1240 tikslais nurodoma, kad atitinkamas trečiosios šalies pilietis per pastaruosius 25 metus buvo nuteistas už teroristinį nusikaltimą arba per pastaruosius 15 metų už bet kurią kitą Reglamento (ES) 2018/1240 priede nurodytą nusikalstamą veiką, jei pagal nacionalinę teisę ir apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės kodeksą už ją baudžiama laisvės atėmimo bausme arba priimamas sprendimas dėl įkalinimo, kurio ilgiausia trukmė – bent treji metai; |
| --- | --- |

(7)

šiuo tikslu, sukurdama duomenų įrašą ECRIS-TCN, apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės centrinė institucija turėtų pridėti žymą, kurioje Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 767/2008 (9) ir (ES) 2018/1240 tikslais nurodoma, kad atitinkamas trečiosios šalies pilietis per pastaruosius 25 metus buvo nuteistas už teroristinį nusikaltimą arba per pastaruosius 15 metų už bet kurią kitą Reglamento (ES) 2018/1240 priede nurodytą nusikalstamą veiką, jei pagal nacionalinę teisę ir apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės kodeksą už ją baudžiama laisvės atėmimo bausme arba priimamas sprendimas dėl įkalinimo, kurio ilgiausia trukmė – bent treji metai;

| (8) | Reglamentais (ES) 2019/817 ir (ES) 2019/818 sukurtas Europos paieškos portalas turėtų suteikti galimybę atlikti ECRIS-TCN saugomų duomenų paiešką. Kai aktualu sąveikumo požiūriu, Europos paieškos portalas taip pat turėtų suteikti galimybę ieškoti ECRIS-TCN duomenų kartu su kitose atitinkamose ES informacinėse sistemose saugomais duomenimis; |
| --- | --- |

(8)

Reglamentais (ES) 2019/817 ir (ES) 2019/818 sukurtas Europos paieškos portalas turėtų suteikti galimybę atlikti ECRIS-TCN saugomų duomenų paiešką. Kai aktualu sąveikumo požiūriu, Europos paieškos portalas taip pat turėtų suteikti galimybę ieškoti ECRIS-TCN duomenų kartu su kitose atitinkamose ES informacinėse sistemose saugomais duomenimis;

| (9) | teikiant Reglamentais (ES) 2019/817 ir (ES) 2019/818 sukurtą bendrą biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslaugą turi būti saugomi pirštų atspaudų šablonai ir turėtų būti galima atlikti ECRIS-TCN saugomų pirštų atspaudų duomenų paiešką; |
| --- | --- |

(9)

teikiant Reglamentais (ES) 2019/817 ir (ES) 2019/818 sukurtą bendrą biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslaugą turi būti saugomi pirštų atspaudų šablonai ir turėtų būti galima atlikti ECRIS-TCN saugomų pirštų atspaudų duomenų paiešką;

| (10) | kadangi ne visada gali būti įmanoma nustatyti pirštų atspaudus, ECRIS-TCN turėtų galėti nustatyti asmens tapatybę tik pagal raidinius skaitmeninius duomenis. Pagrindinė techninė problema trečiųjų šalių piliečių atveju yra ta, kad raidiniai skaitmeniniai duomenys ne visada yra tikslūs. Tokių netikslumų pavyzdžiai yra dviprasmybė, t. y. neaišku, kuris žodis yra vardas, o kuris – pavardė, vardų rašybos ir transliteracijos variantai arba gimimo datos netikslumas. Todėl svarbu, kad ECRIS-TCN galėtų nustatyti raidinių skaitmeninių duomenų atitiktį ir tuo atveju, kai ne visi tapatybės nustatymo elementai yra identiški; tokios paieškos vadinamos netiksliomis paieškomis. Trečiosios šalies piliečio tapatybė turėtų būti nustatoma derinant duomenų kokybės patikras ir netikslias paieškas arba bet kokias kitas priemones, kurias suteikia pagrindinė paieškos sistema, atitinkanti sistemos paskirtį. Todėl atliekant paiešką gaunamų įrašų skaičiaus kontrolė turėtų būti nustatyta laikantis taikytinų duomenų apsaugos taisyklių. To nepadarius būtų pakenkta asmenų teisėms ir sistemos veiksmingumui bei prieinamumui; |
| --- | --- |

(10)

kadangi ne visada gali būti įmanoma nustatyti pirštų atspaudus, ECRIS-TCN turėtų galėti nustatyti asmens tapatybę tik pagal raidinius skaitmeninius duomenis. Pagrindinė techninė problema trečiųjų šalių piliečių atveju yra ta, kad raidiniai skaitmeniniai duomenys ne visada yra tikslūs. Tokių netikslumų pavyzdžiai yra dviprasmybė, t. y. neaišku, kuris žodis yra vardas, o kuris – pavardė, vardų rašybos ir transliteracijos variantai arba gimimo datos netikslumas. Todėl svarbu, kad ECRIS-TCN galėtų nustatyti raidinių skaitmeninių duomenų atitiktį ir tuo atveju, kai ne visi tapatybės nustatymo elementai yra identiški; tokios paieškos vadinamos netiksliomis paieškomis. Trečiosios šalies piliečio tapatybė turėtų būti nustatoma derinant duomenų kokybės patikras ir netikslias paieškas arba bet kokias kitas priemones, kurias suteikia pagrindinė paieškos sistema, atitinkanti sistemos paskirtį. Todėl atliekant paiešką gaunamų įrašų skaičiaus kontrolė turėtų būti nustatyta laikantis taikytinų duomenų apsaugos taisyklių. To nepadarius būtų pakenkta asmenų teisėms ir sistemos veiksmingumui bei prieinamumui;

| (11) | netikslią paiešką atliekanti paieškos sistema turėtų galėti apriboti rezultatus, nurodydama ribinę atitikties rezultatų vertę ir nustatydama didžiausią gaunamų įrašų sąrašo dydį. Lygis, kuriuo paieškos rezultatas turi būti laikomas atitiktimi, ir duomenų laukų, kurie gali būti naudojami netiksliai paieškai atlikti, sąrašas turėtų būti nustatyti atlikus bandymus įgyvendinimo etape; |
| --- | --- |

(11)

netikslią paiešką atliekanti paieškos sistema turėtų galėti apriboti rezultatus, nurodydama ribinę atitikties rezultatų vertę ir nustatydama didžiausią gaunamų įrašų sąrašo dydį. Lygis, kuriuo paieškos rezultatas turi būti laikomas atitiktimi, ir duomenų laukų, kurie gali būti naudojami netiksliai paieškai atlikti, sąrašas turėtų būti nustatyti atlikus bandymus įgyvendinimo etape;

| (12) | kiekvienu ECRIS-TCN duomenų tvarkymo operacijų žurnalu turėtų būti užtikrinta aiški audito seka, t. y. pateikti dokumentiniai įrodymai ir sudarytos sąlygos atsekti visas ECRIS-TCN vykdomas operacijas; |
| --- | --- |

(12)

kiekvienu ECRIS-TCN duomenų tvarkymo operacijų žurnalu turėtų būti užtikrinta aiški audito seka, t. y. pateikti dokumentiniai įrodymai ir sudarytos sąlygos atsekti visas ECRIS-TCN vykdomas operacijas;

| (13) | ECRIS-TCN statistiniai duomenys turėtų suteikti galimybę stebėti iš nuosprendžių registrų per ECRIS-TCN ir ECRIS nuorodų sistemą gautos informacijos registravimą, saugojimą ir keitimąsi ja. Tie statistiniai duomenys turėtų būti gauti iš šių šaltinių: pagal Reglamento (ES) 2019/818 39 straipsnio 2 dalį agentūros eu-LISA sukurtos ir įdiegtos centrinės ataskaitų ir statistinių duomenų saugyklos, ECRIS nuorodų sistemos arba nacionalinės ECRIS sistemos programinės įrangos ir valstybių narių nuosprendžių registrų, kiek tai susiję su nuteistų trečiųjų šalių piliečių skaičiumi ir jų apkaltinamųjų nuosprendžių skaičiumi; |
| --- | --- |

(13)

ECRIS-TCN statistiniai duomenys turėtų suteikti galimybę stebėti iš nuosprendžių registrų per ECRIS-TCN ir ECRIS nuorodų sistemą gautos informacijos registravimą, saugojimą ir keitimąsi ja. Tie statistiniai duomenys turėtų būti gauti iš šių šaltinių: pagal Reglamento (ES) 2019/818 39 straipsnio 2 dalį agentūros eu-LISA sukurtos ir įdiegtos centrinės ataskaitų ir statistinių duomenų saugyklos, ECRIS nuorodų sistemos arba nacionalinės ECRIS sistemos programinės įrangos ir valstybių narių nuosprendžių registrų, kiek tai susiję su nuteistų trečiųjų šalių piliečių skaičiumi ir jų apkaltinamųjų nuosprendžių skaičiumi;

| (14) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvavo priimant Reglamentą (ES) 2019/816 ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Todėl Danija neprivalo įgyvendinti šio sprendimo; |
| --- | --- |

(14)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvavo priimant Reglamentą (ES) 2019/816 ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Todėl Danija neprivalo įgyvendinti šio sprendimo;

| (15) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir 4a straipsnio 1 dalį ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Airija nedalyvavo priimant Reglamentą (ES) 2019/816 ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Todėl Airija neprivalo įgyvendinti šio sprendimo; |
| --- | --- |

(15)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir 4a straipsnio 1 dalį ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Airija nedalyvavo priimant Reglamentą (ES) 2019/816 ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Todėl Airija neprivalo įgyvendinti šio sprendimo;

| (16) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Europos nuosprendžių registrų informacinės sistemos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Europos nuosprendžių registrų informacinės sistemos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Duomenų įvedimas į ECRIS-TCN

Įvesdama duomenis į ECRIS-TCN pagal Reglamento (ES) 2019/816 5 straipsnį, apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės centrinė institucija naudoja šio sprendimo priedo I skirsnyje nustatytą duomenų modelį.

Į duomenų modelį įtrauktų duomenų elementų techninės specifikacijos turi atitikti to reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nurodytą ECRIS nuorodų sistemos duomenų modelį.

2 straipsnis

Duomenų tvarkymas

1.   Jeigu asmens raidiniai skaitmeniniai duomenys ir pirštų atspaudų duomenys yra įtraukti į duomenų įrašą, sukurtą ECRIS-TCN pagal Reglamento (ES) 2019/816 5 straipsnį, raidiniai skaitmeniniai duomenys susiejami su atitinkamais jų pirštų atspaudų duomenimis.

2.   Naudotinas pirštų atspaudų glaudinimo algoritmas turi atitikti Nacionalinio standartų ir technologijų instituto (NIST) rekomendacijas.

500 ppi skiriamosios gebos pirštų atspaudų duomenys glaudinami taikant WSQ algoritmą (ISO/IEC 19794–5:2005).

1 000 ppi skiriamosios gebos pirštų atspaudų duomenys glaudinami taikant JPEG 2000 atvaizdų glaudinimo standartą (ISO/IEC 15444–1) ir kodavimo sistemą.

Tikslinis glaudinimo santykis yra 15:1.

3.   4 straipsnio 7 dalyje nurodyti pirštų atspaudų duomenys pakeičiami arba atnaujinami ECRIS-TCN po to, kai apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės centrinė institucija sėkmingai patikrina tapatybę. To pakeitimo arba atnaujinimo techninės specifikacijos nustatomos laikantis principų, nustatytų ECRIS-TCN fizinės struktūros projekte, minimame Reglamento (ES) 2019/816 11 straipsnio 3 dalyje.

3 straipsnis

Raidinių skaitmeninių duomenų kokybė

1.   Įvesdama raidinius skaitmeninius duomenis į ECRIS-TCN arba keisdama juos šioje sistemoje, apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės centrinė institucija naudoja į ECRIS nuorodų sistemą integruotą duomenų kokybės tikrinimo mechanizmą.

2.   Valstybės narės, kurios naudoja savo nacionalinę ECRIS sistemos programinę įrangą, kaip numatyta Reglamento (ES) 2019/816 4 straipsnio 4–7 dalyse, užtikrina, kad jų nacionalinėje ECRIS sistemos programinėje įrangoje būtų galima atlikti tokį patį raidinių skaitmeninių duomenų kokybės tikrinimą, koks yra atliekamas taikant 1 dalyje nurodytą mechanizmą.

3.   Duomenų kokybės tikrinimo procesas taikomas įvedant arba keičiant visus raidinius skaitmeninius duomenis ir užtikrinant, kad būtų laikomasi bent šių sąlygų:

| a) | visi privalomi laukai užpildomi arba juose įrašoma reikšmė „nežinoma“; |
| --- | --- |

a)

visi privalomi laukai užpildomi arba juose įrašoma reikšmė „nežinoma“;

| b) | kai asmenvardyje yra reikšmė „nežinoma“, pavardė negali turėti reikšmės „nežinoma“ ir atvirkščiai, išskyrus atvejus, kai yra to paties asmens slapyvardis, vardas ar pravardė arba to paties asmens pirštų atspaudai; |
| --- | --- |

b)

kai asmenvardyje yra reikšmė „nežinoma“, pavardė negali turėti reikšmės „nežinoma“ ir atvirkščiai, išskyrus atvejus, kai yra to paties asmens slapyvardis, vardas ar pravardė arba to paties asmens pirštų atspaudai;

| c) | apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės gaunamo pranešimo duomenų elementas „pilietybė arba pilietybės“ tikrinamas pagal iš anksto nustatytą šalių sąrašą, tačiau gali apimti vieną iš reikšmių „nežinoma“ arba „be pilietybės“. |
| --- | --- |

c)

apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės gaunamo pranešimo duomenų elementas „pilietybė arba pilietybės“ tikrinamas pagal iš anksto nustatytą šalių sąrašą, tačiau gali apimti vieną iš reikšmių „nežinoma“ arba „be pilietybės“.

4.   Naujas duomenų įrašas nekuriamas, jei ta pati valstybė narė ECRIS-TCN jau sukūrė įrašą, kuriame yra identiški raidiniai skaitmeniniai duomenys, visų pirma tais atvejais, kai tas pats valstybės narės nuorodos kodas iš tos pačios valstybės narės jau yra.

Lyginant duomenų įrašų tapatumą atsižvelgiama tik į raidinius skaitmeninius duomenų elementus, kurie priedo I skirsnyje nustatytame duomenų modelyje pažymėti kaip svarbūs tokiam palyginimui.

Atliekant šį palyginimą neatsižvelgiama į tuščius raidinių skaitmeninių duomenų elementus nė viename iš lyginamų duomenų įrašų.

5.   Jei įraše yra raidinių skaitmeninių duomenų, kurie neatitinka 3 ir 4 dalyse nustatytų standartų, ECRIS-TCN atmeta visą tą įrašą ir jis nesaugomas ir netvarkomas.

4 straipsnis

Pirštų atspaudų duomenų kokybė

1.   Įvesdama pirštų atspaudų duomenis į ECRIS-TCN arba keisdama juos šioje sistemoje, apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės centrinė institucija naudoja į ECRIS nuorodų sistemą integruotą arba eu-LISA kaip taikomąją programinę įrangą siūlomą duomenų kokybės tikrinimo mechanizmą. Atsižvelgiant į eu-LISA atsakomybę pagal Reglamento (ES) 2019/816 11 straipsnio 2 dalį, eu-LISA taip pat yra atsakinga už šio duomenų kokybės tikrinimo mechanizmo sukūrimą, priežiūrą ir atnaujinimą.

2.   ECRIS-TCN centrinėje sistemoje sukuriamas, prižiūrimas ir atnaujinamas tas pats duomenų kokybės tikrinimo mechanizmas, kaip ir 1 dalyje nurodytas mechanizmas.

3.   Valstybės narės, kurios naudoja savo nacionalinę ECRIS sistemos programinę įrangą, kaip numatyta Reglamento (ES) 2019/816 4 straipsnio 4–7 dalyse, užtikrina, kad tais atvejais, kai jos nesinaudoja šio straipsnio 1 dalyje nurodytu duomenų kokybės tikrinimo mechanizmu, naudojant jų nacionalinę ECRIS sistemos programinę įrangą būtų užtikrinami tie patys pirštų atspaudų duomenų kokybės tikrinimo standartai ir parametrai, kaip ir taikant 1 dalyje nurodytą mechanizmą.

4.   Šiame straipsnyje nurodyto kokybės tikrinimo tikslais naudojami NIST apibrėžti bent 2.0 versijos pirštų atspaudų atvaizdo kokybės (NFIQ) rodikliai.

5.   Duomenų kokybės tikrinimo procesas taikomas visiems į ECRIS-TCN įvestiems arba pakeistiems pirštų atspaudų duomenims ir juo užtikrinama, kad būtų įvykdytos bent šios sąlygos:

| a) | pirštų atspaudų duomenis sudaro iki dešimties atskirų pirštų atspaudų: ritintų, plokščiųjų arba abiejų rūšių; |
| --- | --- |

a)

pirštų atspaudų duomenis sudaro iki dešimties atskirų pirštų atspaudų: ritintų, plokščiųjų arba abiejų rūšių;

| b) | visi pirštų atspaudai yra paženklinti; |
| --- | --- |

b)

visi pirštų atspaudai yra paženklinti;

| c) | pirštų atspaudų duomenys imami skenuojant vietoje arba naudojant rašalą ir popierių, jei rašalu nudažyti pirštų atspaudai popieriuje buvo nuskenuoti išlaikant reikiamą skiriamąją gebą ir tokią pat kokybę; |
| --- | --- |

c)

pirštų atspaudų duomenys imami skenuojant vietoje arba naudojant rašalą ir popierių, jei rašalu nudažyti pirštų atspaudai popieriuje buvo nuskenuoti išlaikant reikiamą skiriamąją gebą ir tokią pat kokybę;

| d) | pirštų atspaudų duomenys pateikiami vienoje rinkmenoje, kurioje yra pirštų atspaudų skaitmeniniai atvaizdai (NIST rinkmena), ir teikiami laikantis 2015 m. atnaujinto standarto ANSI/NIST-ITL 1–2011 (arba jo naujesnės redakcijos); |
| --- | --- |

d)

pirštų atspaudų duomenys pateikiami vienoje rinkmenoje, kurioje yra pirštų atspaudų skaitmeniniai atvaizdai (NIST rinkmena), ir teikiami laikantis 2015 m. atnaujinto standarto ANSI/NIST-ITL 1–2011 (arba jo naujesnės redakcijos);

| e) | į NIST rinkmeną galima įtraukti papildomą informaciją, pvz., pirštų atspaudų registravimo sąlygas, atskirų pirštų atspaudų atvaizdų gavimo metodą ir kokybės vertę, kurią valstybės narės apskaičiuoja vykstant duomenų kokybės tikrinimo procesui; |
| --- | --- |

e)

į NIST rinkmeną galima įtraukti papildomą informaciją, pvz., pirštų atspaudų registravimo sąlygas, atskirų pirštų atspaudų atvaizdų gavimo metodą ir kokybės vertę, kurią valstybės narės apskaičiuoja vykstant duomenų kokybės tikrinimo procesui;

| f) | pirštų atspaudų duomenų nominali skiriamoji geba yra 500 arba 1000 ppi (priimtinas nuokrypis – +/– 10 ppi) su 256 pilkais pustoniais; |
| --- | --- |

f)

pirštų atspaudų duomenų nominali skiriamoji geba yra 500 arba 1000 ppi (priimtinas nuokrypis – +/– 10 ppi) su 256 pilkais pustoniais;

| g) | pirštų atspaudų duomenys atitinka kokybės ribas, kurios nustatomos įgyvendinimo etapu atlikus atitinkamus Reglamento (ES) 2019/816 11 straipsnio 1 dalyje nurodytus bandymus. |
| --- | --- |

g)

pirštų atspaudų duomenys atitinka kokybės ribas, kurios nustatomos įgyvendinimo etapu atlikus atitinkamus Reglamento (ES) 2019/816 11 straipsnio 1 dalyje nurodytus bandymus.

6.   Kompetentingos institucijos, teikdamos užklausas ECRIS-TCN su pirštų atspaudų duomenimis, kad nustatytų valstybes nares, turinčias informacijos apie trečiosios šalies piliečio teistumą pagal Reglamento (ES) 2019/816 7 straipsnį, kai įmanoma, naudoja šio straipsnio 5 dalies d ir f punktuose nurodytas sąlygas atitinkančius pirštų atspaudų duomenis.

7.   ECRIS-TCN įvesti arba pakeisti pirštų atspaudų duomenys, išskyrus 8 dalyje nurodytus pirštų atspaudų duomenis, neatitinkantys 5 dalyje nustatytų sąlygų, visiškai atmetami ECRIS-TCN, nesaugomi ir netvarkomi.

8.   Reglamento (ES) 2019/816 5 straipsnio 5 dalyje nurodytų duomenų įrašų atveju bet kokie pirštų atspaudų duomenys, neatitinkantys šio straipsnio 5 dalyje nustatytų sąlygų, saugomi ECRIS-TCN, tačiau juos gali naudoti tik kompetentingos institucijos trečiosios šalies piliečio, kurio tapatybė nustatyta atlikus raidinę skaitmeninę paiešką, tapatybei patvirtinti. Įvesdama tokius duomenų įrašus į ECRIS-TCN, apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės centrinė institucija užtikrina, kad šie duomenų įrašai būtų aiškiai atskirti nuo kitų duomenų įrašų.

5 straipsnis

Prieiga prie ECRIS-TCN ir užklausų teikimas

1.   Kompetentingos institucijos, teikdamos užklausas ECRIS-TCN, kad nustatytų valstybes nares, turinčias informacijos apie trečiosios šalies piliečio teistumą pagal Reglamento (ES) 2019/816 7 straipsnį, naudoja šio sprendimo priedo II skirsnyje nustatytą duomenų modelį.

2.   Kompetentingos institucijos, teikdamos 1 dalyje nurodytą užklausą, užpildo tiek duomenų elementų, kuriais identifikuojamas atitinkamas trečiosios šalies pilietis, kiek turima. Išskyrus atvejus, kai užklausa apima skaitmeninius pirštų atspaudų atvaizdus (NIST rinkmeną), iš priedo II skirsnyje pateiktame duomenų modelyje šiuo tikslu pažymėtų duomenų elementų parenkami ne mažiau kaip trys tokie duomenų elementai.

3.   Įgyvendinimo etapu atlikus Reglamento (ES) 2019/816 11 straipsnio 1 dalyje nurodytus bandymus, nustatomos šios techninės specifikacijos:

| a) | duomenų laukų, susijusių su duomenimis, kurie gali būti naudojami atliekant netikslią paiešką, sąrašas; |
| --- | --- |

a)

duomenų laukų, susijusių su duomenimis, kurie gali būti naudojami atliekant netikslią paiešką, sąrašas;

| b) | sąlygos, kuriomis paieškos rezultatas turi būti laikomas atitiktimi, atsižvelgiant į priedo III skirsnyje nustatytus ECRIS-TCN centrinės sistemos veiksmingumo reikalavimus ir priimtiną klaidingai teigiamų ir klaidingai neigiamų rezultatų lygį. |
| --- | --- |

b)

sąlygos, kuriomis paieškos rezultatas turi būti laikomas atitiktimi, atsižvelgiant į priedo III skirsnyje nustatytus ECRIS-TCN centrinės sistemos veiksmingumo reikalavimus ir priimtiną klaidingai teigiamų ir klaidingai neigiamų rezultatų lygį.

4.   Pateikus užklausą gaunamų įrašų skaičius negali viršyti dešimties įrašų iš kiekvienos valstybės narės. Prireikus gali būti nustatyti papildomi gaunamų įrašų skaičiaus apribojimai.

5.   Išskyrus atvejus, kai Reglamente (ES) 2019/816 numatyta kitaip, centrinės institucijos visada turi prieigą prie visų jų į ECRIS-TCN įvestų duomenų, įskaitant prieigą prie kelių duomenų įrašų tuo pačiu metu.

6.   eu-LISA pateikiami pagal Reglamento (ES) 2019/816 12 straipsnio 1 dalies d punktą ir 15 straipsnį kompetentingų institucijų sudaryti darbuotojų, turinčių prieigos prie ECRIS-TCN teisę, profilių sąrašai ir atnaujinti jų variantai.

6 straipsnis

Registracijos žurnalų tvarkymas ir prieiga prie jų

1.   eu-LISA ir kompetentingos institucijos atsako už tai, kad pagal Reglamento (ES) 2019/816 31 straipsnį būtų sukurta reikiama infrastruktūra ir priemonės duomenų tvarkymo operacijoms ECRIS-TCN registruoti, visų pirma registracijos žurnalų agregavimo ir paieškos priemonės.

eu-LISA, konsultuodamasi su ECRIS-TCN patariamąja grupe, nurodyta Reglamento (ES) 2019/816 39 straipsnyje (toliau – ECRIS-TCN patariamoji grupė), ir kompetentingomis institucijomis, taip pat atsako už savo atitinkamų registravimo standartų, praktikos ir procedūrų, įskaitant konkretų registravimo įrašų formatą ir dalijimosi registracijos žurnalo įrašais procedūrą, nustatymą.

2.   eu-LISA ir kompetentingos institucijos atsako už 1 dalyje nurodytų savo atitinkamų standartų ir procedūrų įdiegimą. Tas įdiegimo procesas apima:

| a) | registracijos žurnalų tikrinimą reaguojant į incidentus ir, jei įmanoma, tai darant proaktyviai, |
| --- | --- |

a)

registracijos žurnalų tikrinimą reaguojant į incidentus ir, jei įmanoma, tai darant proaktyviai,

| b) | registracijos žurnalų tvarkymo užduotis, pvz., archyvavimą, saugų saugojimą, didelį prieinamumą ir apsaugą nuo neteisėtos prieigos pagal Reglamento (ES) 2019/816 19 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

registracijos žurnalų tvarkymo užduotis, pvz., archyvavimą, saugų saugojimą, didelį prieinamumą ir apsaugą nuo neteisėtos prieigos pagal Reglamento (ES) 2019/816 19 straipsnį.

3.   eu-LISA atsako už registracijos žurnalų pateikimą kompetentingoms institucijoms jų prašymu taikant 1 dalies antroje pastraipoje nustatytą procedūrą.

4.   Kompetentingos institucijos atsako už savo atitinkamų registracijos žurnalų, nurodytų Reglamento (ES) 2019/816 31 straipsnyje, laikymą, tvarkymą ir pateikimą eu-LISA jos prašymu taikant 1 dalies antroje pastraipoje nustatytą procedūrą.

5.   Kiekviename ECRIS-TCN duomenų tvarkymo operacijų registracijos žurnale pateikiamas bent chronologinis įrašas, kuriame pateikiama dokumentinė informacija apie veiklos, kuri bet kuriuo metu turėjo įtakos konkrečiai operacijai, procedūrai ar įvykiui, seką.

6.   eu-LISA ir kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) 2019/816 31 straipsnį nustato darbuotojų, turinčių prieigos prie ECRIS-TCN duomenų tvarkymo operacijų registracijos žurnalų teisę, sąrašą ir jų profilius.

7 straipsnis

Statistiniai duomenys

1.   Centrinėje ataskaitų ir statistinių duomenų saugykloje, kurią pagal Reglamento (ES) 2019/818 39 straipsnio 2 dalį sukuria ir įdiegia eu-LISA, ir ECRIS nuorodų sistemoje rengiami statistiniai duomenys, susiję su informacijos iš nuosprendžių registrų registravimu, saugojimu ir keitimusi ja per ECRIS-TCN ir ECRIS nuorodų sistemą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/816 32 straipsnyje.

2.   1 dalyje nurodyti statistiniai duomenys visų pirma apima šiuos veiklos statistinius duomenis:

| a) | susijusius su sistemos naudojimo rodikliais:






  i) | TŠP ir dvigubą pilietybę (TŠP/ES) turinčių asmenų duomenų įrašų skaičių; |
| --- | --- | --- |

a)

susijusius su sistemos naudojimo rodikliais:

i)

TŠP ir dvigubą pilietybę (TŠP/ES) turinčių asmenų duomenų įrašų skaičių;

| ii) | pakeistų TŠP ir dvigubą pilietybę (TŠP/ES) turinčių asmenų duomenų įrašų skaičių; |
| --- | --- |

ii)

pakeistų TŠP ir dvigubą pilietybę (TŠP/ES) turinčių asmenų duomenų įrašų skaičių;

| iii) | ištrintų TŠP ir dvigubą pilietybę (TŠP/ES) turinčių asmenų duomenų įrašų skaičių; |
| --- | --- |

iii)

ištrintų TŠP ir dvigubą pilietybę (TŠP/ES) turinčių asmenų duomenų įrašų skaičių;

| iv) | centrinių institucijų pagal 5 straipsnio 5 dalį atliktų savo pačių duomenų įrašų peržiūrų skaičių; |
| --- | --- |

iv)

centrinių institucijų pagal 5 straipsnio 5 dalį atliktų savo pačių duomenų įrašų peržiūrų skaičių;

| v) | užklausų dėl TŠP ir dvigubą pilietybę (TŠP/ES) turinčių asmenų skaičių; |
| --- | --- |

v)

užklausų dėl TŠP ir dvigubą pilietybę (TŠP/ES) turinčių asmenų skaičių;

| b) | susijusius su duomenų rodikliais:






  i) | duomenų bazėje esančių įrašų skaičių; |
| --- | --- | --- |

b)

susijusius su duomenų rodikliais:

i)

duomenų bazėje esančių įrašų skaičių;

| ii) | įrašų, kuriuose yra pirštų atspaudai, skaičių; |
| --- | --- |

ii)

įrašų, kuriuose yra pirštų atspaudai, skaičių;

| iii) | įrašų, kuriuose yra žymų, nustatytų pagal Reglamento (ES) 2019/816 5 straipsnio 1 dalies c punktą, skaičių, atskirai išskiriant įrašus, susijusius su apkaltinamaisiais nuosprendžiais už teroristinį nusikaltimą arba bet kurią kitą Reglamento (ES) 2018/1240 priede nurodytą nusikalstamą veiką; |
| --- | --- |

iii)

įrašų, kuriuose yra žymų, nustatytų pagal Reglamento (ES) 2019/816 5 straipsnio 1 dalies c punktą, skaičių, atskirai išskiriant įrašus, susijusius su apkaltinamaisiais nuosprendžiais už teroristinį nusikaltimą arba bet kurią kitą Reglamento (ES) 2018/1240 priede nurodytą nusikalstamą veiką;

| iv) | pranešimą apie tai, ar yra raidinių skaitmeninių duomenų; |
| --- | --- |

iv)

pranešimą apie tai, ar yra raidinių skaitmeninių duomenų;

| v) | pranešimą apie gimimo datos tikslumą; |
| --- | --- |

v)

pranešimą apie gimimo datos tikslumą;

| vi) | pripažintų netinkamais įtraukti į sistemą įrašų skaičių; |
| --- | --- |

vi)

pripažintų netinkamais įtraukti į sistemą įrašų skaičių;

| vii) | pagal šio sprendimo 4 straipsnio 7 dalį pripažintų netinkamais įtraukti į sistemą pirštų atspaudų duomenų skaičių; |
| --- | --- |

vii)

pagal šio sprendimo 4 straipsnio 7 dalį pripažintų netinkamais įtraukti į sistemą pirštų atspaudų duomenų skaičių;

| c) | susijusius su atitikties nustatymo veiksmingumo rodikliais:






  i) | įrašų, gautų atliekant tikslią apkaltinamąjį nuosprendį priėmusių valstybių narių paiešką, skaičių; |
| --- | --- | --- |

c)

susijusius su atitikties nustatymo veiksmingumo rodikliais:

i)

įrašų, gautų atliekant tikslią apkaltinamąjį nuosprendį priėmusių valstybių narių paiešką, skaičių;

| ii) | įrašų, gautų atliekant netikslią apkaltinamąjį nuosprendį priėmusių valstybių narių paiešką, skaičių; |
| --- | --- |

ii)

įrašų, gautų atliekant netikslią apkaltinamąjį nuosprendį priėmusių valstybių narių paiešką, skaičių;

| iii) | tikslių paieškų, atliktų naudojant raidinius skaitmeninius duomenis arba pirštų atspaudus, arba ir viena, ir kita, skaičių; |
| --- | --- |

iii)

tikslių paieškų, atliktų naudojant raidinius skaitmeninius duomenis arba pirštų atspaudus, arba ir viena, ir kita, skaičių;

| iv) | netikslių paieškų, atliktų naudojant raidinius skaitmeninius duomenis arba pirštų atspaudus, arba ir viena, ir kita, skaičių; |
| --- | --- |

iv)

netikslių paieškų, atliktų naudojant raidinius skaitmeninius duomenis arba pirštų atspaudus, arba ir viena, ir kita, skaičių;

| v) | tikslių paieškos atitikčių skaičių, remiantis vėlesniais ECRIS prašymais; |
| --- | --- |

v)

tikslių paieškos atitikčių skaičių, remiantis vėlesniais ECRIS prašymais;

| vi) | netikslių paieškos atitikčių skaičių, remiantis vėlesniais ECRIS prašymais; |
| --- | --- |

vi)

netikslių paieškos atitikčių skaičių, remiantis vėlesniais ECRIS prašymais;

| d) | susijusius su kitais rodikliais:






  i) | kuri kompetentinga institucija atliko paiešką; |
| --- | --- | --- |

d)

susijusius su kitais rodikliais:

i)

kuri kompetentinga institucija atliko paiešką;

| ii) | paieškos pagal Reglamento (ES) 2019/816 7 straipsnį tikslą, nurodytą pagal paiešką atlikusią kompetentingą instituciją. |
| --- | --- |

ii)

paieškos pagal Reglamento (ES) 2019/816 7 straipsnį tikslą, nurodytą pagal paiešką atlikusią kompetentingą instituciją.

3.   Prireikus 2 dalyje nurodyti statistiniai duomenys rengiami atskirai kiekvienai kompetentingai institucijai.

4.   1 dalyje nurodyti statistiniai duomenys visų pirma apima šiuos techninius statistinius duomenis, susijusius su paslaugų kokybės rodikliais:

| a) | patenkintų ir nepatenkintų prašymų santykį; |
| --- | --- |

a)

patenkintų ir nepatenkintų prašymų santykį;

| b) | sistemos prieinamumo duomenis; |
| --- | --- |

b)

sistemos prieinamumo duomenis;

| c) | atsako trukmės kiekvienu sistemos remiamo naudojimo atveju statistinius duomenis. |
| --- | --- |

c)

atsako trukmės kiekvienu sistemos remiamo naudojimo atveju statistinius duomenis.

5.   1–4 dalyse nurodyti statistiniai duomenys rengiami kasdien.

6.   Valstybės narės, kurios naudoja savo nacionalinę ECRIS sistemos programinę įrangą, kaip numatyta Reglamento (ES) 2019/816 4 straipsnio 4–7 dalyse, užtikrina, kad naudojant jų nacionalinę ECRIS sistemos programinę įrangą būtų galima rengti tokius pačius statistinius duomenis, kokie yra rengiami naudojant ECRIS nuorodų sistemą.

8 straipsnis

ECRIS-TCN veiksmingumo reikalavimai

1.   ECRIS-TCN centrinės sistemos veiksmingumo reikalavimai, taikomi duomenų įrašų kūrimui, keitimui ir peržiūrai bei apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės paieškai, nustatyti priedo III skirsnyje.

2.   eu-LISA centralizuotai stebi pirštų atspaudų duomenų tikslumą ECRIS-TCN, vertindama į ECRIS-TCN valstybių narių įvestus duomenis ir remdamasi reprezentatyvia atvejų imtimi.

3.   2 dalyje nurodyta stebėsena vykdoma reguliariai, bent kartą per mėnesį. eu-LISA išplatina tos stebėsenos ataskaitas valstybėms narėms.

4.   Pirštų atspaudų duomenų tikslumo vertinimo procesas turi būti kuo labiau automatizuotas ir neturi suteikti galimybės nustatyti asmens tapatybę. Tas procesas nustatomas įgyvendinimo etapu atlikus atitinkamus bandymus, nurodytus Reglamento (ES) 2019/816 11 straipsnio 1 dalyje.

5.   Vykdant pirštų atspaudų duomenų tikslumo stebėseną, taikomas tikslumo rodiklis „nepavykusios duomenų registracijos koeficientas“, susijęs su atvejų, kai duomenims įregistruoti reikalinga kokybė yra nepakankama, santykine dalimi.

Tam rodikliui taikoma duomenų tikslumo tikslinė vertė nustatoma įgyvendinimo etapu atlikus atitinkamus bandymus, nurodytus Reglamento (ES) 2019/816 11 straipsnio 1 dalyje.

9 straipsnis

ECRIS-TCN prieinamumo ir jos veikimo atkuriamumo reikalavimai

1.   ECRIS-TCN centrinės sistemos prieinamumo rodiklis, apskaičiuojamas per metus, turi būti bent 97,6 % Planuojama techninė priežiūra atliekama eu-LISA ir centrinių institucijų nedarbo valandomis.

2.   Susiklosčius bet kokiam galimam trikdančiam įvykiui ar nepalankiai padėčiai, ECRIS-TCN operacijos ir toliau vykdomos, laikantis atkūrimo trukmės tikslinių verčių, kurias patvirtino eu-LISA ir valstybės narės, atlikus kasmet vykdomą poveikio veiklai analizės procesą.

3.   eu-LISA užtikrina, kad, susiklosčius bet kokiam galimam trikdančiam įvykiui ar nepalankiai padėčiai, į ECRIS-TCN įtrauktus duomenis būtų galima atkurti, laikantis eu-LISA ir valstybių narių patvirtintų atkūrimo taško tikslinių verčių, nurodytų kasmet atliekamoje poveikio veiklai analizėje).

10 straipsnis

ECRIS-TCN ryšių infrastruktūra

1.   4 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyta ryšių infrastruktūra yra Telematikos paslaugų tarp Europos administracijų (TESTA) „EuroDomain“ tinklas, kurį sudaro TESTA „EuroDomain“ prieigos taškas (TPT) ir pagrindinis TESTA tinklas Europoje. Bet kokiu tolesniu jo plėtojimu ar bet kokiu alternatyviu saugiu tinklu užtikrinama, kad esama ryšių infrastruktūra ir toliau atitiktų būtinus saugumo reikalavimus, nustatytus pagal principus, išdėstytus Reglamento (ES) 2019/816 11 straipsnio 3 dalyje nurodytame ECRIS-TCN fizinės struktūros projekte ir pačiame ECRIS-TCN reglamente.

2.   Pagal šio straipsnio 1 dalį ir ECRIS-TCN reglamento 3 straipsnio 15 dalį ir 4 straipsnio 1 dalies d punktą, jeigu ECRIS-TCN ryšių infrastruktūra yra TESTA „EuroDomain“ tinklas, ECRIS-TCN nacionalinis centrinis prieigos taškas suprantamas kaip TESTA „EuroDomain“ prieigos punktas (TPT).

11 straipsnis

Sąsajos programinė įranga

Sąsajos programinės įrangos techninės specifikacijos nustatomos laikantis principų, nustatytų Reglamento (ES) 2019/816 11 straipsnio 3 dalyje minimame ECRIS-TCN fizinės struktūros projekte.

12 straipsnis

Techninių specifikacijų rengimas

eu-LISA, konsultuodamasi su ECRIS-TCN patariamąja grupe, yra atsakinga už 1 straipsnyje, 2 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 5 dalies g punkte, 5 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 8 straipsnio 4 ir 5 dalyse ir 11 straipsnyje nurodytų išsamių ECRIS-TCN techninių specifikacijų parengimą pagal šiame sprendime nustatytus reikalavimus.

13 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 135, 2019 5 22, p. 85.

1

(2)  
  2009 m. vasario 26 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2009/315/TVR dėl valstybių narių keitimosi informacija iš nuosprendžių registro organizavimo ir turinio (OL L 93, 2009 4 7, p. 23) su pakeitimais, padarytais 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/884, kuria dėl keitimosi informacija apie trečiųjų šalių piliečius ir Europos nuosprendžių registrų informacinės sistemos (ECRIS) iš dalies keičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2009/315/TVR ir pakeičiamas Tarybos sprendimas 2009/316/TVR (OL L 151, 2019 6 7, p. 143).

2

(3)  
  2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1726 dėl Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros (eu-LISA), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1987/2006 ir Tarybos sprendimas 2007/533/TVR bei panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011 (OL L 295, 2018 11 21, p. 99).

3

(4)  
  2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/817 dėl ES informacinių sistemų sienų ir vizų srityje sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (ES) 2016/399, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1726 ir (ES) 2018/1861 bei Tarybos sprendimai 2004/512/EB ir 2008/633/TVR (OL L 135, 2019 5 22, p. 27).

4

(5)  
  2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/818 dėl ES informacinių sistemų policijos ir teisminio bendradarbiavimo, prieglobsčio ir migracijos srityje sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 ir (ES) 2019/816 (OL L 135, 2019 5 22, p. 85).

5

(6)  
  2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1133, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 603/2013, (ES) 2016/794, (ES) 2018/1862, (ES) 2019/816 ir (ES) 2019/818, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Vizų informacinės sistemos tikslais sąlygų nustatymu (OL L 248, 2021 7 13, p. 1).

6

(7)  
  2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1151, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/816 ir (ES) 2019/818, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu (OL L 249, 2021 7 14, p. 7).

7

(8)  
  2018 m. rugsėjo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1240, kuriuo sukuriama Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS) ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 ir (ES) 2017/2226 (OL L 236, 2018 9 19, p. 1).

8

(9)  
  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (VIS reglamentas) (OL L 218, 2008 8 13, p. 60).

9

---

PRIEDAS

I.   Duomenų įvedimas į ECRIS-TCN duomenų modelį, skirtą pranešimui „Siųsti duomenis“

Apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės centrinė institucija, įvesdama arba keisdama duomenis ECRIS-TCN pagal Reglamentą (ES) 2019/816, naudoja tolesnėje lentelėje pateiktą duomenų modelį. Prireikus taip pat gali būti įtraukti papildomi techniniai elementai.

| Duomenų elementas | Duomenų tipas | Galima vertė „nežinoma“ |
| --- | --- | --- |
| [Apkaltinamąjį nuosprendį priėmusi valstybė narė]: valstybė narė | Privaloma | N/A (1) |
| [Apkaltinamąjį nuosprendį priėmusi valstybė narė]: valstybių narių centrinės institucijos | Privaloma | N/A |
| [Kontaktinis asmuo]: vardas (-ai) | Neprivaloma | N/A |
| [Kontaktinis asmuo]: pavardė | Neprivaloma | N/A |
| [Kontaktinis asmuo]: antroji pavardė | Neprivaloma | N/A |
| [Kontaktinis asmuo]: telefonas | Neprivaloma | N/A |
| [Kontaktinis asmuo]: faksas | Neprivaloma | N/A |
| [Kontaktinis asmuo]: e. paštas | Privaloma | N/A |
| Pareigūno naudotojo vardas | Privaloma | N/A |
| Valstybės narės nuorodos kodas (*1) | Privaloma | Ne |
| Unikalus identifikatorius (2) | Privaloma | Ne |
| Duomenų įrašo išsiuntimo iš ECRIS nuorodų sistemos arba nacionalinės sistemos programinės įrangos į ECRIS-TCN centrinę sistemą laiko žyma | Privaloma | N/A |
| Pavardė (-ės) (*1) | Privaloma | Taip |
| Vardas (-ai) (*1) | Privaloma | Taip |
| Vardas ir pavardė (*1) | Neprivaloma | Ne |
| Gimimo data (*1) | Privaloma | Taip |
| Gimimo vieta: [vieta]: šalis (*1) | Privaloma | Taip |
| Gimimo vieta: [vieta]: miesto pavadinimas (*1) | Privaloma | Taip |
| Gimimo vieta: [vieta]: šalies administracinis vienetas (*1) | Neprivaloma | Ne |
| Gimimo vieta: [vieta]: miesto kodas (*1) | Neprivaloma | Ne |
| Pilietybė arba pilietybės (*1) | Privaloma | Taip |
| Lytis (*1) | Privaloma | Taip |
| Ankstesnė (-ės) pavardė (-ės) (*1) | Privaloma, jei taikoma (3) | Taip |
| Ankstesnis (-i) vardas (-ai) (*1) | Privaloma, jei taikoma (4) | Taip |
| Motinos pavardė (-ės) (*1) | Neprivaloma | Ne |
| Motinos vardas (-ai) (*1) | Neprivaloma | Ne |
| Tėvo pavardė (-ės) (*1) | Neprivaloma | Ne |
| Tėvo vardas (-ai) (*1) | Neprivaloma | Ne |
| Asmens kodas (*1) | Neprivaloma | Ne |
| [Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo kategorija (*1) | Neprivaloma | Ne |
| [Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento numeris (*1) | Neprivaloma | Ne |
| [Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento rūšis (*1) | Neprivaloma | Ne |
| [Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas | Neprivaloma | Ne |
| [Tapatybės nustatymo dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas (*1) | Neprivaloma | Ne |
| [Kelionės dokumentas] (5): kelionės dokumento numeris (*1) | Neprivaloma | Ne |
| [Kelionės dokumentas]: kelionės dokumento rūšis (*1) | Neprivaloma | Ne |
| [Kelionės dokumentas]: kelionės dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas (*1) | Neprivaloma | Ne |
| [Kelionės dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas (*1) | Neprivaloma | Ne |
| Slapyvardis | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kitas (-i) vardas (-ai) | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kita (-os) pavardė (-ės) | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kitas vardas ir pavardė | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kita lytis | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: šalis | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: miesto pavadinimas | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: šalies administracinis vienetas | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: miesto kodas | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: gimimo data | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kita pilietybė arba pilietybės | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kitas (-i) motinos vardas (-ai) | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kita (-os) motinos pavardė (-ės) | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kitas (-i) tėvo vardas (-ai) | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kita (-os) tėvo pavardė (-ės) | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento numeris | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento rūšis | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumento numeris | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumento rūšis | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: Kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas | Neprivaloma | Ne |
| [Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas | Neprivaloma | Ne |
| Skaitmeniniai pirštų atspaudų atvaizdai (NIST rinkmena) | Neprivaloma | Ne |
| Skaitmeninio pirštų atspaudų atvaizdo nuorodos numeris | Privaloma, jei pateikiami skaitmeniniai pirštų atspaudų atvaizdai | Ne |
| Parametras, rodantis duomenų įrašą, sukurtą pagal Reglamento (ES) 2019/816 5 straipsnio 5 dalį (ankstesniųjų duomenų parametras) | Privaloma, jei pateikiami skaitmeniniai pirštų atspaudų atvaizdai | Ne |
| Žyma, nustatyta pagal Reglamento (ES) 2019/816 5 straipsnio 1 dalies c punktą | Neprivaloma | Ne |

Duomenų elementas

Duomenų tipas

Galima vertė „nežinoma“

[Apkaltinamąjį nuosprendį priėmusi valstybė narė]: valstybė narė

Privaloma

N/A (1)

[Apkaltinamąjį nuosprendį priėmusi valstybė narė]: valstybių narių centrinės institucijos

Privaloma

N/A

[Kontaktinis asmuo]: vardas (-ai)

Neprivaloma

N/A

[Kontaktinis asmuo]: pavardė

Neprivaloma

N/A

[Kontaktinis asmuo]: antroji pavardė

Neprivaloma

N/A

[Kontaktinis asmuo]: telefonas

Neprivaloma

N/A

[Kontaktinis asmuo]: faksas

Neprivaloma

N/A

[Kontaktinis asmuo]: e. paštas

Privaloma

N/A

Pareigūno naudotojo vardas

Privaloma

N/A

Valstybės narės nuorodos kodas (*1)

Privaloma

Ne

Unikalus identifikatorius (2)

Privaloma

Ne

Duomenų įrašo išsiuntimo iš ECRIS nuorodų sistemos arba nacionalinės sistemos programinės įrangos į ECRIS-TCN centrinę sistemą laiko žyma

Privaloma

N/A

Pavardė (-ės) (*1)

Privaloma

Taip

Vardas (-ai) (*1)

Privaloma

Taip

Vardas ir pavardė (*1)

Neprivaloma

Ne

Gimimo data (*1)

Privaloma

Taip

Gimimo vieta: [vieta]: šalis (*1)

Privaloma

Taip

Gimimo vieta: [vieta]: miesto pavadinimas (*1)

Privaloma

Taip

Gimimo vieta: [vieta]: šalies administracinis vienetas (*1)

Neprivaloma

Ne

Gimimo vieta: [vieta]: miesto kodas (*1)

Neprivaloma

Ne

Pilietybė arba pilietybės (*1)

Privaloma

Taip

Lytis (*1)

Privaloma

Taip

Ankstesnė (-ės) pavardė (-ės) (*1)

Privaloma, jei taikoma (3)

Taip

Ankstesnis (-i) vardas (-ai) (*1)

Privaloma, jei taikoma (4)

Taip

Motinos pavardė (-ės) (*1)

Neprivaloma

Ne

Motinos vardas (-ai) (*1)

Neprivaloma

Ne

Tėvo pavardė (-ės) (*1)

Neprivaloma

Ne

Tėvo vardas (-ai) (*1)

Neprivaloma

Ne

Asmens kodas (*1)

Neprivaloma

Ne

[Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo kategorija (*1)

Neprivaloma

Ne

[Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento numeris (*1)

Neprivaloma

Ne

[Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento rūšis (*1)

Neprivaloma

Ne

[Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas

Neprivaloma

Ne

[Tapatybės nustatymo dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas (*1)

Neprivaloma

Ne

[Kelionės dokumentas] (5): kelionės dokumento numeris (*1)

Neprivaloma

Ne

[Kelionės dokumentas]: kelionės dokumento rūšis (*1)

Neprivaloma

Ne

[Kelionės dokumentas]: kelionės dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas (*1)

Neprivaloma

Ne

[Kelionės dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas (*1)

Neprivaloma

Ne

Slapyvardis

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kitas (-i) vardas (-ai)

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kita (-os) pavardė (-ės)

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kitas vardas ir pavardė

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kita lytis

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: šalis

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: miesto pavadinimas

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: šalies administracinis vienetas

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: miesto kodas

Neprivaloma

Ne

[Alias]: gimimo data

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kita pilietybė arba pilietybės

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kitas (-i) motinos vardas (-ai)

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kita (-os) motinos pavardė (-ės)

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kitas (-i) tėvo vardas (-ai)

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kita (-os) tėvo pavardė (-ės)

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento numeris

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento rūšis

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumento numeris

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumento rūšis

Neprivaloma

Ne

[Alias]: Kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas

Neprivaloma

Ne

[Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas

Neprivaloma

Ne

Skaitmeniniai pirštų atspaudų atvaizdai (NIST rinkmena)

Neprivaloma

Ne

Skaitmeninio pirštų atspaudų atvaizdo nuorodos numeris

Privaloma, jei pateikiami skaitmeniniai pirštų atspaudų atvaizdai

Ne

Parametras, rodantis duomenų įrašą, sukurtą pagal Reglamento (ES) 2019/816 5 straipsnio 5 dalį (ankstesniųjų duomenų parametras)

Privaloma, jei pateikiami skaitmeniniai pirštų atspaudų atvaizdai

Ne

Žyma, nustatyta pagal Reglamento (ES) 2019/816 5 straipsnio 1 dalies c punktą

Neprivaloma

Ne

II.   Prieiga prie ECRIS-TCN ir užklausų teikimas. Duomenų modelis, skirtas pranešimui „Ieškoti apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės“

Naudodamosi ECRIS-TCN, kompetentingos institucijos naudoja toliau pateiktoje lentelėje pateiktą duomenų modelį, kad nustatytų valstybes nares, turinčias informacijos apie trečiosios šalies piliečio teistumą pagal Reglamento (ES) 2019/816 7 straipsnį.

| Duomenų elementas | Duomenų tipas |
| --- | --- |
| Prašančioji kompetentinga institucija | Privaloma |
| Pareigūno naudotojo vardas | Privaloma |
| Paieškos pranešimo tikslas | Privaloma |
| Valstybės narės nuorodos kodas | Neprivaloma |
| Paieškos duomenų išsiuntimo iš ECRIS nuorodų sistemos arba nacionalinės sistemos programinės įrangos į ECRIS-TCN centrinę sistemą laiko žyma | Privaloma |
| Tiksli paieška/netiksli paieška | Privaloma |
| Pavardė (-ės) (*2) | Neprivaloma |
| Vardas (-ai) (*2) | Neprivaloma |
| Vardas ir pavardė | Neprivaloma |
| Gimimo data (*2) | Neprivaloma |
| Gimimo vieta: [vieta]: šalis (*2) | Neprivaloma |
| Gimimo vieta: [vieta]: miesto pavadinimas | Neprivaloma |
| Gimimo vieta: [vieta]: šalies administracinis vienetas | Neprivaloma |
| Gimimo vieta: [vieta]: miesto kodas | Neprivaloma |
| Pilietybė arba pilietybės (*2) | Neprivaloma |
| Lytis | Neprivaloma |
| Ankstesnė (-ės) pavardė (-ės) (*2) | Neprivaloma |
| Ankstesnis (-i) vardas (-ai) (*2) | Neprivaloma |
| Motinos pavardė (-ės) | Neprivaloma |
| Motinos vardas (-ai) | Neprivaloma |
| Tėvo pavardė (-ės) | Neprivaloma |
| Tėvo vardas (-ai) | Neprivaloma |
| Asmens kodas  (*2) | Neprivaloma |
| [Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo kategorija | Neprivaloma |
| [Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento numeris | Neprivaloma |
| [Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento rūšis | Neprivaloma |
| [Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas | Neprivaloma |
| [Tapatybės nustatymo dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas | Neprivaloma |
| [Kelionės dokumentas]: kelionės dokumento numeris | Neprivaloma |
| [Kelionės dokumentas]: kelionės dokumento rūšis | Neprivaloma |
| [Kelionės dokumentas]: kelionės dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas | Neprivaloma |
| [Kelionės dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas | Neprivaloma |
| Slapyvardis | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas (-i) vardas (-ai) (*2) | Neprivaloma |
| [Alias]: kita (-os) pavardė (-ės) (*2) | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas vardas ir pavardė | Neprivaloma |
| [Alias]: kita lytis | Neprivaloma |
| [Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: šalis | Neprivaloma |
| [Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: miesto pavadinimas | Neprivaloma |
| [Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: šalies administracinis vienetas | Neprivaloma |
| [Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: miesto kodas | Neprivaloma |
| [Alias]: gimimo data | Neprivaloma |
| [Alias]: kita pilietybė arba pilietybės | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas (-i) motinos vardas (-ai) | Neprivaloma |
| [Alias]: kita (-os) motinos pavardė (-ės) | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas (-i) tėvo vardas (-ai) | Neprivaloma |
| [Alias]: kita (-os) tėvo pavardė (-ės) | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento numeris | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento rūšis | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumento numeris | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumento rūšis | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas | Neprivaloma |
| [Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas | Neprivaloma |
| Skaitmeniniai pirštų atspaudų atvaizdai (NIST rinkmena) | Neprivaloma |

Duomenų elementas

Duomenų tipas

Prašančioji kompetentinga institucija

Privaloma

Pareigūno naudotojo vardas

Privaloma

Paieškos pranešimo tikslas

Privaloma

Valstybės narės nuorodos kodas

Neprivaloma

Paieškos duomenų išsiuntimo iš ECRIS nuorodų sistemos arba nacionalinės sistemos programinės įrangos į ECRIS-TCN centrinę sistemą laiko žyma

Privaloma

Tiksli paieška/netiksli paieška

Privaloma

Pavardė (-ės) (*2)

Neprivaloma

Vardas (-ai) (*2)

Neprivaloma

Vardas ir pavardė

Neprivaloma

Gimimo data (*2)

Neprivaloma

Gimimo vieta: [vieta]: šalis (*2)

Neprivaloma

Gimimo vieta: [vieta]: miesto pavadinimas

Neprivaloma

Gimimo vieta: [vieta]: šalies administracinis vienetas

Neprivaloma

Gimimo vieta: [vieta]: miesto kodas

Neprivaloma

Pilietybė arba pilietybės (*2)

Neprivaloma

Lytis

Neprivaloma

Ankstesnė (-ės) pavardė (-ės) (*2)

Neprivaloma

Ankstesnis (-i) vardas (-ai) (*2)

Neprivaloma

Motinos pavardė (-ės)

Neprivaloma

Motinos vardas (-ai)

Neprivaloma

Tėvo pavardė (-ės)

Neprivaloma

Tėvo vardas (-ai)

Neprivaloma

Asmens kodas  (*2)

Neprivaloma

[Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo kategorija

Neprivaloma

[Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento numeris

Neprivaloma

[Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento rūšis

Neprivaloma

[Tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas

Neprivaloma

[Tapatybės nustatymo dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas

Neprivaloma

[Kelionės dokumentas]: kelionės dokumento numeris

Neprivaloma

[Kelionės dokumentas]: kelionės dokumento rūšis

Neprivaloma

[Kelionės dokumentas]: kelionės dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas

Neprivaloma

[Kelionės dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas

Neprivaloma

Slapyvardis

Neprivaloma

[Alias]: kitas (-i) vardas (-ai) (*2)

Neprivaloma

[Alias]: kita (-os) pavardė (-ės) (*2)

Neprivaloma

[Alias]: kitas vardas ir pavardė

Neprivaloma

[Alias]: kita lytis

Neprivaloma

[Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: šalis

Neprivaloma

[Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: miesto pavadinimas

Neprivaloma

[Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: šalies administracinis vienetas

Neprivaloma

[Alias]: kita gimimo vieta: [vieta]: miesto kodas

Neprivaloma

[Alias]: gimimo data

Neprivaloma

[Alias]: kita pilietybė arba pilietybės

Neprivaloma

[Alias]: kitas (-i) motinos vardas (-ai)

Neprivaloma

[Alias]: kita (-os) motinos pavardė (-ės)

Neprivaloma

[Alias]: kitas (-i) tėvo vardas (-ai)

Neprivaloma

[Alias]: kita (-os) tėvo pavardė (-ės)

Neprivaloma

[Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento numeris

Neprivaloma

[Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumento rūšis

Neprivaloma

[Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: tapatybės nustatymo dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas

Neprivaloma

[Alias]: kitas [tapatybės nustatymo dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas

Neprivaloma

[Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumento numeris

Neprivaloma

[Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumento rūšis

Neprivaloma

[Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: kelionės dokumentą išdavusios institucijos pavadinimas

Neprivaloma

[Alias]: kitas [kelionės dokumentas]: jei reikia, dokumentą išdavusios šalies trijų raidžių kodas

Neprivaloma

Skaitmeniniai pirštų atspaudų atvaizdai (NIST rinkmena)

Neprivaloma

III.   ECRIS-TCN veiksmingumo reikalavimai

ECRIS-TCN veiksmingumo reikalavimai turėtų būti geresni arba lygūs toliau pateiktoje lentelėje nurodytoms vertėms.

| Naudojimo atvejis | Atsako į 95 % prašymų trukmė, nustatoma pagal nedalomas operacijas | Didžiausia atsako trukmė, nustatoma pagal nedalomas operacijas |
| --- | --- | --- |
| Sukurti ir (arba) pakeisti TŠP duomenų įrašą (be pirštų atspaudų) | 30 sek. | 60 sek. |
| Sukurti ir (arba) pakeisti TŠP duomenų įrašą (su pirštų atspaudais) | Patvirtinimas: 30 sek.
  Užbaigimas: 5 min. | Patvirtinimas: 60 sek.
  Užbaigimas: 10 min. |
| Ištrinti TŠP duomenų įrašą (su pirštų atspaudais arba be jų) | 30 sek. | 60 sek. |
| Peržiūrėti tos pačios valstybės narės sukurtą duomenų įrašą (su pirštų atspaudais arba be jų) | 15 sek. | 30 sek. |
| Ieškoti apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės (tiksli paieška; be pirštų atspaudų) | 15 sek. | 30 sek. |
| Ieškoti apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės (su pirštų atspaudais) | 30 sek. | 60 sek. |
| Ieškoti apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės (netiksli paieška; su pirštų atspaudais arba be jų) | 30 sek. | 60 sek. |
| Patikrinti pirštų atspaudų duomenų kokybę | 10 sek. | 20 sek. |

Naudojimo atvejis

Atsako į 95 % prašymų trukmė, nustatoma pagal nedalomas operacijas

Didžiausia atsako trukmė, nustatoma pagal nedalomas operacijas

Sukurti ir (arba) pakeisti TŠP duomenų įrašą (be pirštų atspaudų)

30 sek.

60 sek.

Sukurti ir (arba) pakeisti TŠP duomenų įrašą (su pirštų atspaudais)

Patvirtinimas: 30 sek.

Užbaigimas: 5 min.

Patvirtinimas: 60 sek.

Užbaigimas: 10 min.

Ištrinti TŠP duomenų įrašą (su pirštų atspaudais arba be jų)

30 sek.

60 sek.

Peržiūrėti tos pačios valstybės narės sukurtą duomenų įrašą (su pirštų atspaudais arba be jų)

15 sek.

30 sek.

Ieškoti apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės (tiksli paieška; be pirštų atspaudų)

15 sek.

30 sek.

Ieškoti apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės (su pirštų atspaudais)

30 sek.

60 sek.

Ieškoti apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės (netiksli paieška; su pirštų atspaudais arba be jų)

30 sek.

60 sek.

Patikrinti pirštų atspaudų duomenų kokybę

10 sek.

20 sek.

---

(1)  
  N/A reiškia „netaikoma“.

(2)  Valstybės narės nuorodos kodo ir apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės ISO kodo derinys.

(3)  Taikoma tik tais atvejais, kai asmuo turi ankstesnį (-ius) vardą (-us) arba pavardę (-es), pvz., mergautinę pavardę.

(4)  Idem.

(5)  Kelionės dokumentas – pasas arba kitas lygiavertis dokumentas, suteikiantis jo turėtojui teisę kirsti išorės sienas, į kurį gali būti įklijuojama viza, kaip nurodyta 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1105/2011/ES dėl kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašo ir dėl šio sąrašo sudarymo mechanizmo sukūrimo (OL L 287, 2011 11 4, p. 9).

(*1)  Esamo duomenų įrašo raidinis skaitmeninis duomenų elementas, lyginamas su atitinkamu duomenų įrašo, kuris turi būti sukurtas pagal 3 straipsnio 4 dalį, duomenų elementu.

(*2)  Duomenų elementas, kuris pagal 5 straipsnio 2 dalį gali būti pasirinktas kaip vienas iš trijų būtiniausių duomenų elementų teikiant užklausas ECRIS-TCN sistemoje.

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 2022 12 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 322/122 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 322/122

---

EUROPOS BENDRIJOS IR ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS SUSITARIMU DĖL ORO TRANSPORTO ĮSTEIGTO JUNGTINIO EUROPOS SĄJUNGOS IR ŠVEICARIJOS ORO TRANSPORTO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2022

2022 m. lapkričio 24 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl oro transporto priedas [2022/2471]

EUROPOS SĄJUNGOS IR ŠVEICARIJOS ORO TRANSPORTO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro transporto (toliau – Susitarimas), ypač į jo 23 straipsnio 4 dalį,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Nuo 2023 m. sausio 1 d. Susitarimo priedas pakeičiamas šio sprendimo priedu.

Priimta Berne ir Briuselyje 2022 m. lapkričio 24 d.

Jungtinio komiteto vardu

Europos Sąjungos delegacijos vadovas

Filip CORNELIS

Šveicarijos delegacijos vadovas

Christian HEGNER

---

PRIEDAS

Taikant šį Susitarimą:

| — | remiantis 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojusia Lisabonos sutartimi, Europos Sąjunga pakeičia Europos bendriją ir perima Europos bendrijos teises bei pareigas; |
| --- | --- |

—

remiantis 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojusia Lisabonos sutartimi, Europos Sąjunga pakeičia Europos bendriją ir perima Europos bendrijos teises bei pareigas;

| — | kai šiame priede nurodytuose teisės aktuose daromos nuorodos į Europos bendrijos, kurią pakeitė Europos Sąjunga, valstybes nares arba į reikalavimą, kad būtų sąsaja su Europos Sąjunga, taikant šį Susitarimą tokios nuorodos laikomos ir nuorodomis į Šveicariją arba į reikalavimą, kad būtų sąsaja su Šveicarija; |
| --- | --- |

—

kai šiame priede nurodytuose teisės aktuose daromos nuorodos į Europos bendrijos, kurią pakeitė Europos Sąjunga, valstybes nares arba į reikalavimą, kad būtų sąsaja su Europos Sąjunga, taikant šį Susitarimą tokios nuorodos laikomos ir nuorodomis į Šveicariją arba į reikalavimą, kad būtų sąsaja su Šveicarija;

| — | Susitarimo 4, 15, 18, 27 ir 35 straipsniuose daromos nuorodos į Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 2407/92 ir Nr. 2408/92 laikomos nuorodomis į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1008/2008; |
| --- | --- |

—

Susitarimo 4, 15, 18, 27 ir 35 straipsniuose daromos nuorodos į Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 2407/92 ir Nr. 2408/92 laikomos nuorodomis į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1008/2008;

| — | nepažeidžiant šio Susitarimo 15 straipsnio, toliau išvardytose Bendrijos direktyvose ir reglamentuose nurodyta sąvoka „Bendrijos oro vežėjas“ apima ir oro vežėją, kuriam išduota licencija oro susisiekimui vykdyti ir kurio pagrindinė verslo vieta bei, jeigu tokia yra, registruotoji būstinė yra Šveicarijoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 nuostatas. Nuorodos į Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2407/92 laikomos nuorodomis į Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008; |
| --- | --- |

—

nepažeidžiant šio Susitarimo 15 straipsnio, toliau išvardytose Bendrijos direktyvose ir reglamentuose nurodyta sąvoka „Bendrijos oro vežėjas“ apima ir oro vežėją, kuriam išduota licencija oro susisiekimui vykdyti ir kurio pagrindinė verslo vieta bei, jeigu tokia yra, registruotoji būstinė yra Šveicarijoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 nuostatas. Nuorodos į Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2407/92 laikomos nuorodomis į Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008;

| — | tolesniuose tekstuose pateikiamos nuorodos į Sutarties 81 ir 82 straipsnius arba į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 ir 102 straipsnius laikomos nuorodomis į šio Susitarimo 8 ir 9 straipsnius. |
| --- | --- |

—

tolesniuose tekstuose pateikiamos nuorodos į Sutarties 81 ir 82 straipsnius arba į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 ir 102 straipsnius laikomos nuorodomis į šio Susitarimo 8 ir 9 straipsnius.

1.   Aviacijos liberalizavimas ir kitos civilinės aviacijos taisyklės

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių (nauja redakcija) (OL L 293, 2008 10 31, p. 3) su pakeitimais, padarytais:

| — | Reglamentu (ES) 2018/1139 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1), |
| --- | --- |

—

Reglamentu (ES) 2018/1139 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1),

| — | Reglamentu (ES) 2020/696 (OL L 165, 2020 5 27, p. 1), |
| --- | --- |

—

Reglamentu (ES) 2020/696 (OL L 165, 2020 5 27, p. 1),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/2114 (OL L 426, 2020 12 17, p. 1); Reglamentas (ES) 2020/2114 Šveicarijoje taikomas visas nuo 2020 12 18, |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/2114 (OL L 426, 2020 12 17, p. 1); Reglamentas (ES) 2020/2114 Šveicarijoje taikomas visas nuo 2020 12 18,

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/2115 (OL L 426, 2020 12 17, p. 4); Reglamentas (ES) 2020/2115 Šveicarijoje taikomas visas nuo 2020 12 18. |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/2115 (OL L 426, 2020 12 17, p. 4); Reglamentas (ES) 2020/2115 Šveicarijoje taikomas visas nuo 2020 12 18.

2000 m. lapkričio 27 d.
  Tarybos direktyva 2000/79/EB dėl Europos aviakompanijų asociacijos (AEA), Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF), Europos skrydžių įgulų asociacijos (ECA), Europos regioninių aviakompanijų asociacijos (ERA) ir Tarptautinės oro vežėjų asociacijos (IACA) Europos susitarimo dėl civilinės aviacijos mobiliųjų darbuotojų darbo laiko organizavimo (Tekstas svarbus EEE) (OL L 302, 2000 12 1, p. 57).

2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (OL L 299, 2003 11 18, p. 9).

2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 437/2003 dėl statistinių ataskaitų apie keleivių, krovinių ir pašto vežimo oro transportu (OL L 66, 2003 3 11, p. 1) su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1358/2003 (OL L 49, 2007 2 17, p. 9). |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1358/2003 (OL L 49, 2007 2 17, p. 9).

2003 m. liepos 31 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1358/2003, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 437/2003 dėl statistikos ataskaitų apie keleivių, krovinių ir pašto vežimą oro transportu ir iš dalies keičiantis jo I ir II priedus (OL L 194, 2003 8 1, p. 9), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 158/2007 (OL L 49, 2007 2 17, p. 9). |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 158/2007 (OL L 49, 2007 2 17, p. 9).

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 785/2004 dėl draudimo reikalavimų oro vežėjams ir orlaivių naudotojams (OL L 138, 2004 04 30, p. 1) su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 285/2010 (OL L 87, 2010 4 7, p. 19), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 285/2010 (OL L 87, 2010 4 7, p. 19),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/1118 (OL L 243, 2020 7 29, p. 1). |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/1118 (OL L 243, 2020 7 29, p. 1).

1993 m. sausio 18 d.
  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (OL L 14, 1993 1 22, p. 1) (1–12 straipsniai) su pakeitimais, padarytais:

| — | Reglamentu (EB) Nr. 793/2004 (OL L 138, 2004 4 30, p. 50), |
| --- | --- |

—

Reglamentu (EB) Nr. 793/2004 (OL L 138, 2004 4 30, p. 50),

| — | Reglamentu (ES) 2020/459 (OL L 99, 2020 3 31, p. 1), |
| --- | --- |

—

Reglamentu (ES) 2020/459 (OL L 99, 2020 3 31, p. 1),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/1477 (OL L 338, 2020 10 15, p. 4), |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/1477 (OL L 338, 2020 10 15, p. 4),

| — | Reglamentu (ES) 2021/250 (OL L 58, 2021 2 19, p. 1); Reglamento (EEB) Nr. 95/93 su pakeitimais, padarytais Reglamento (ES) 2021/250 1 straipsnio 6 dalimi, 10a straipsnio 1 ir 4 dalys Šveicarijoje taikomos nuo 2021 02 20, |
| --- | --- |

—

Reglamentu (ES) 2021/250 (OL L 58, 2021 2 19, p. 1); Reglamento (EEB) Nr. 95/93 su pakeitimais, padarytais Reglamento (ES) 2021/250 1 straipsnio 6 dalimi, 10a straipsnio 1 ir 4 dalys Šveicarijoje taikomos nuo 2021 02 20,

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/1889 (OL L 384, 2021 10 29, p. 20), |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/1889 (OL L 384, 2021 10 29, p. 20),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/255 (OL L 42, 2022 2 23, p. 1). |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/255 (OL L 42, 2022 2 23, p. 1).

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/12/EB dėl oro uostų mokesčių (Tekstas svarbus EEE) (OL L 70, 2009 3 14, p. 11).

1996 m. spalio 15 d.
  Tarybos direktyva 96/67/EB dėl patekimo į Bendrijos oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų rinką (OL L 272, 1996 10 25, p. 36) (1–9, 11–23 ir 25 straipsniai).

2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 80/2009 dėl Elgesio su kompiuterinėmis rezervavimo sistemomis kodekso ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2299/89 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 35, 2009 2 4, p. 47).

2.   Konkurencijos taisyklės

2002 m. gruodžio 16 d.
  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (Tekstas svarbus EEE) (OL L 1, 2003 1 4, p. 1) (1–13 ir 15–45 straipsniai).

(Kiek šis reglamentas susijęs su šio Susitarimo taikymu. Šio reglamento įtraukimas nedaro poveikio šiame Susitarime numatytam užduočių paskirstymui.)

2004 m. balandžio 7 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 773/2004 dėl bylų nagrinėjimo Komisijoje pagal Sutarties 81 ir 82 straipsnius tvarkos (Tekstas svarbus EEE) (OL L 123, 2004 4 27, p. 18) su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 622/2008 (OL L 171, 2008 7 1, p. 3). |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 622/2008 (OL L 171, 2008 7 1, p. 3).

2004 m. sausio 20 d.
  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (Tekstas svarbus EEE) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1) (1–18 straipsniai, 19 straipsnio 1–2 dalys ir 20–23 straipsniai).

Pagal Susijungimų reglamento 4 straipsnio 5 dalį Europos bendrijai ir Šveicarijai taikomos toliau nurodytos nuostatos.

| (1) | Jeigu atsiranda Reglamento (EB) Nr. 139/2004 3 straipsnyje apibrėžta koncentracija, kuri yra ne Bendrijos masto, kaip apibrėžta to reglamento 1 straipsnyje, ir kurią galima patikrinti remiantis mažiausiai trijų EB valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos nacionaliniais konkurencijos įstatymais, to reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nurodyti asmenys arba įmonės, prieš pateikdami pranešimą kompetentingoms institucijoms, gali argumentuotu pareiškimu pranešti EB Komisijai, kad ši turėtų patikrinti koncentraciją. |
| --- | --- |

(1)

Jeigu atsiranda Reglamento (EB) Nr. 139/2004 3 straipsnyje apibrėžta koncentracija, kuri yra ne Bendrijos masto, kaip apibrėžta to reglamento 1 straipsnyje, ir kurią galima patikrinti remiantis mažiausiai trijų EB valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos nacionaliniais konkurencijos įstatymais, to reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nurodyti asmenys arba įmonės, prieš pateikdami pranešimą kompetentingoms institucijoms, gali argumentuotu pareiškimu pranešti EB Komisijai, kad ši turėtų patikrinti koncentraciją.

| (2) | Europos Komisija visus pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 4 straipsnio 5 dalį ir pirmesnę dalį pateiktus pareiškimus nedelsdama perduoda Šveicarijos Konfederacijai. |
| --- | --- |

(2)

Europos Komisija visus pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 4 straipsnio 5 dalį ir pirmesnę dalį pateiktus pareiškimus nedelsdama perduoda Šveicarijos Konfederacijai.

| (3) | Jeigu Šveicarijos Konfederacija pareiškia nesutinkanti su prašymu perduoti svarstyti klausimą, kompetentinga Šveicarijos konkurencijos institucija išlaiko savo įgaliojimus, ir Šveicarijos Konfederacija pagal šią dalį svarstyti klausimo neperduoda. |
| --- | --- |

(3)

Jeigu Šveicarijos Konfederacija pareiškia nesutinkanti su prašymu perduoti svarstyti klausimą, kompetentinga Šveicarijos konkurencijos institucija išlaiko savo įgaliojimus, ir Šveicarijos Konfederacija pagal šią dalį svarstyti klausimo neperduoda.

Susijungimų reglamento 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse, 9 straipsnio 2 bei 6 dalyse ir 22 straipsnio 2 dalyje nurodytų terminų laikomasi taip:

| (1) | Europos Komisija nedelsdama perduoda kompetentingai Šveicarijos konkurencijos institucijai visus reikiamus dokumentus pagal 4 straipsnio 4 ir 5 dalis, 9 straipsnio 2 bei 6 dalis ir 22 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(1)

Europos Komisija nedelsdama perduoda kompetentingai Šveicarijos konkurencijos institucijai visus reikiamus dokumentus pagal 4 straipsnio 4 ir 5 dalis, 9 straipsnio 2 bei 6 dalis ir 22 straipsnio 2 dalį;

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 139/2004 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse, 9 straipsnio 2 bei 6 dalyse ir 22 straipsnio 2 dalyje nurodyti terminai Šveicarijos Konfederacijai pradedami skaičiuoti nuo tos dienos, kurią kompetentinga Šveicarijos konkurencijos institucija gauna reikiamus dokumentus. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 139/2004 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse, 9 straipsnio 2 bei 6 dalyse ir 22 straipsnio 2 dalyje nurodyti terminai Šveicarijos Konfederacijai pradedami skaičiuoti nuo tos dienos, kurią kompetentinga Šveicarijos konkurencijos institucija gauna reikiamus dokumentus.

2004 m. balandžio 21 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 802/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (Tekstas svarbus EEE) (OL L 133, 2004 4 30, p. 1) (1–24 straipsniai), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1792/2006 (OL L 362, 2006 12 20, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1792/2006 (OL L 362, 2006 12 20, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1033/2008 (OL L 279, 2008 10 22, p. 3), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1033/2008 (OL L 279, 2008 10 22, p. 3),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1269/2013 (OL L 336, 2013 12 14, p. 1). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1269/2013 (OL L 336, 2013 12 14, p. 1).

2006 m. lapkričio 16 d.
  Komisijos direktyva 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (kodifikuota redakcija) (Tekstas svarbus EEE) (OL L 318, 2006 11 17, p. 17).

2009 m. gegužės 25 d.
  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 487/2009 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikrų grupių susitarimams ir suderintiems veiksmams oro transporto sektoriuje (kodifikuota redakcija) (Tekstas svarbus EEE) (OL L 148, 2009 6 11, p. 1).

3.   Aviacijos sauga

2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, ir kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2111/2005, (EB) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 ir direktyvos 2014/30/ES ir 2014/53/ES bei panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 552/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 bei Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/1087 (OL L 236, 2021 7 5, p. 1). |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/1087 (OL L 236, 2021 7 5, p. 1).

Agentūra ir Šveicarijoje turi teisę naudotis pagal reglamento nuostatas jai suteiktais įgaliojimais.

Komisija ir Šveicarijoje turi teisę naudotis pagal 2 straipsnio 6 ir 7 dalis, 41 straipsnio 6 dalį, 62 straipsnio 5 dalį, 67 straipsnio 2 ir 3 dalis, 70 straipsnio 4 dalį, 71 straipsnio 2 dalį, 76 straipsnio 4 dalį, 84 straipsnio 1 dalį, 85 straipsnio 9 dalį, 104 straipsnio 3 dalies i punktą, 105 straipsnio 1 dalį ir 106 straipsnio 1 ir 6 dalis jai suteiktais įgaliojimais dėl sprendimų.

Nepaisant Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl oro transporto priedo antrojoje įtraukoje nurodyto horizontalaus suderinimo, Reglamento (ES) 2018/1139 127 straipsnyje minimose Reglamento (ES) Nr. 182/2011 nuostatose daromos nuorodos į valstybes nares nėra laikomos nuorodomis į Šveicariją.

Jokia šio reglamento nuostata nėra aiškinama taip, kad pagal ją EASA būtų perduodami įgaliojimai Šveicarijos vardu veikti pagal tarptautinius susitarimus kitais tikslais, nei siekiant padėti jai vykdyti jos pagal tuos susitarimus prisiimtus įsipareigojimus.

Taikant šį Susitarimą, Reglamento tekstas pritaikomas taip:

| a) | 68 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  i) | 1 dalies a punkte po žodžio „Sąjungos“ įterpiami žodžiai „arba Šveicarijos“; |
| --- | --- | --- |

a)

68 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

i)

1 dalies a punkte po žodžio „Sąjungos“ įterpiami žodžiai „arba Šveicarijos“;

| ii) | straipsnis papildomas šia dalimi:






  „4. | Kai Sąjunga derasi su trečiąja šalimi, kad būtų sudarytas susitarimas, kuriame būtų numatyta, kad valstybė narė arba Agentūra gali išduoti pažymėjimus, remdamasi tos trečiosios šalies aviacijos institucijų išduotais pažymėjimais, ji deda visas pastangas, kad ir Šveicarijai būtų pasiūlyta sudaryti tokį susitarimą su ta trečiąja šalimi. Šveicarija savo ruožtu siekia su trečiosiomis šalimis sudaryti susitarimus, atitinkančius Sąjungos susitarimus.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

straipsnis papildomas šia dalimi:

„4.

| b) | 95 straipsnis papildomas šia dalimi:






  „3. | Nukrypstant nuo Europos Sąjungos kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 12 straipsnio 2 dalies a punkto, Šveicarijos piliečiai, turintys visas piliečiams suteikiamas teises, gali būti pagal sutartį įdarbinti Agentūros vykdomojo direktoriaus.“; |
| --- | --- | --- |

b)

95 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.

| c) | 96 straipsnis papildomas šia pastraipa:

  „Šveicarija Agentūrai taiko šio priedo A priede pateiktą Protokolą dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų pagal A priedo priedėlį.“; |
| --- | --- |

c)

96 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Šveicarija Agentūrai taiko šio priedo A priede pateiktą Protokolą dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų pagal A priedo priedėlį.“;

| d) | 102 straipsnis papildomas šia dalimi:






  „5. | Šveicarija visateisiškai dalyvauja valdančiojoje taryboje ir joje turi tokias pat teises ir įsipareigojimus kaip ir Europos Sąjungos valstybės narės, išskyrus teisę balsuoti.“; |
| --- | --- | --- |

d)

102 straipsnis papildomas šia dalimi:

„5.

| e) | 120 straipsnis papildomas šia dalimi:






  „13. | Šveicarija prie šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto finansinio įnašo prisideda pagal šią formulę:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C,
  čia:







  S | = | Agentūros biudžeto dalis, nedengiama iš 1 dalies c ir d punktuose paminėtų mokesčių ir rinkliavų; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | = | asocijuotųjų valstybių skaičius; |
| b | = | ES valstybių narių skaičius; |
| c | = | Šveicarijos įnašas į Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) biudžetą; |
| C | = | visas ES valstybių narių ir asocijuotųjų valstybių įnašas į ICAO biudžetą.“; |

e)

120 straipsnis papildomas šia dalimi:

„13.

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C,

čia:

S

=

Agentūros biudžeto dalis, nedengiama iš 1 dalies c ir d punktuose paminėtų mokesčių ir rinkliavų;

a

=

asocijuotųjų valstybių skaičius;

b

=

ES valstybių narių skaičius;

c

=

Šveicarijos įnašas į Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) biudžetą;

C

=

visas ES valstybių narių ir asocijuotųjų valstybių įnašas į ICAO biudžetą.“;

| f) | 122 straipsnis papildomas šia dalimi:






  „6. | Nuostatos, susijusios su Sąjungos vykdoma Agentūros veikloje dalyvaujančių subjektų finansine kontrole Šveicarijoje, išdėstytos šio priedo B priede.“; |
| --- | --- | --- |

f)

122 straipsnis papildomas šia dalimi:

„6.

| g) | į reglamento I priedą papildomai įtraukiami šie orlaiviai kaip gaminiai, kuriems taikomas 2012 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 748/2012, kuriuo nustatomos orlaivio tinkamumo skraidyti sertifikavimo, orlaivio ir susijusių gaminių, dalių bei prietaisų aplinkosauginio sertifikavimo, taip pat projektavimo ir gamybinių organizacijų sertifikavimo įgyvendinimo taisyklės (1), 3 straipsnio 1 dalies a punktas: | orlaiviai [HB-JES] – tipas „Gulfstream G-V“; |
| --- | --- | --- |

g)

į reglamento I priedą papildomai įtraukiami šie orlaiviai kaip gaminiai, kuriems taikomas 2012 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 748/2012, kuriuo nustatomos orlaivio tinkamumo skraidyti sertifikavimo, orlaivio ir susijusių gaminių, dalių bei prietaisų aplinkosauginio sertifikavimo, taip pat projektavimo ir gamybinių organizacijų sertifikavimo įgyvendinimo taisyklės (1), 3 straipsnio 1 dalies a punktas:

orlaiviai [HB-JES] – tipas „Gulfstream G-V“;

| | orlaiviai [HB-ZDF] – tipas MD900; |
| --- | --- |

orlaiviai [HB-ZDF] – tipas MD900;

| h) | 132 straipsnio 1 dalyje esanti nuoroda į Reglamentą (ES) 2016/679 Šveicarijos atžvilgiu laikoma nuoroda į atitinkamą nacionalinės teisės aktą; |
| --- | --- |

h)

132 straipsnio 1 dalyje esanti nuoroda į Reglamentą (ES) 2016/679 Šveicarijos atžvilgiu laikoma nuoroda į atitinkamą nacionalinės teisės aktą;

| i) | 140 straipsnio 6 dalis Šveicarijai netaikoma. |
| --- | --- |

i)

140 straipsnio 6 dalis Šveicarijai netaikoma.

2011 m. lapkričio 3 d.
  Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1178/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su civilinės aviacijos orlaivių įgula susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros (OL L 311, 2011 11 25, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 290/2012 (OL L 100, 2012 4 5, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 290/2012 (OL L 100, 2012 4 5, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 70/2014 (OL L 23, 2014 1 28, p. 25), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 70/2014 (OL L 23, 2014 1 28, p. 25),

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 245/2014 (OL L 74, 2014 3 14, p. 33), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 245/2014 (OL L 74, 2014 3 14, p. 33),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2015/445 (OL L 74, 2015 3 18, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2015/445 (OL L 74, 2015 3 18, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2016/539 (OL L 91, 2016 4 7, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2016/539 (OL L 91, 2016 4 7, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2018/1065 (OL L 192, 2018 7 30, p. 21), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2018/1065 (OL L 192, 2018 7 30, p. 21),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2018/1119 (OL L 204, 2018 8 13, p. 13), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2018/1119 (OL L 204, 2018 8 13, p. 13),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2018/1974 (OL L 326, 2018 12 20, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2018/1974 (OL L 326, 2018 12 20, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2019/27 (OL L 8, 2019 1 10, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2019/27 (OL L 8, 2019 1 10, p. 1),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/430 (OL L 75, 2019 3 19, p. 66), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/430 (OL L 75, 2019 3 19, p. 66),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1747 (OL L 268, 2019 10 22, p. 23), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1747 (OL L 268, 2019 10 22, p. 23),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/359 (OL L 67, 2020 3 5, p. 82), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/359 (OL L 67, 2020 3 5, p. 82),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/723 (OL L 170, 2020 6 2, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/723 (OL L 170, 2020 6 2, p. 1),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/2193 (OL L 434, 2020 12 23, p. 13), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/2193 (OL L 434, 2020 12 23, p. 13),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1310 (OL L 284, 2021 8 9, p. 15). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1310 (OL L 284, 2021 8 9, p. 15).

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/2227 (OL L 448, 2021 12 15, p. 39), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/2227 (OL L 448, 2021 12 15, p. 39),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/844 (OL L 148, 2022 5 31, p. 24). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/844 (OL L 148, 2022 5 31, p. 24).

2020 m. kovo 4 d.
  Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/723, kuriuo nustatomos trečiosios valstybės išduotų pilotų pažymėjimų pripažinimo išsamios taisyklės ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1178/2011 (OL L 170, 2020 6 2, p. 1).

1991 m. gruodžio 16 d.
  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje (OL L 373, 1991 12 31, p. 4) (1–3 straipsniai, 4 straipsnio 2 dalis, 5–11 ir 13 straipsniai) su pakeitimais, padarytais:

| — | Reglamentu (EB) Nr. 1899/2006 (OL L 377, 2006 12 27, p. 1), |
| --- | --- |

—

Reglamentu (EB) Nr. 1899/2006 (OL L 377, 2006 12 27, p. 1),

| — | Reglamentu (EB) Nr. 1900/2006 (OL L 377, 2006 12 27, p. 176), |
| --- | --- |

—

Reglamentu (EB) Nr. 1900/2006 (OL L 377, 2006 12 27, p. 176),

| — | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 8/2008 (OL L 10, 2008 1 12, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 8/2008 (OL L 10, 2008 1 12, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 859/2008 (OL L 254, 2008 9 20, p. 1). |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 859/2008 (OL L 254, 2008 9 20, p. 1).

Pagal Reglamento (ES) 2018/1139 139 straipsnį Reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 panaikinamas nuo išsamių taisyklių, priimtų pagal Reglamento (ES) 2018/1139 32 straipsnio 1 dalies a punktą dėl skrydžių ir darbo laiko apribojimų ir poilsio laiko reikalavimų oro taksi, greitosios medicinos pagalbos paslaugų ir vieno piloto vykdomų komercinių skrydžių lėktuvais atžvilgiu, taikymo pradžios datos.

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 996/2010 dėl civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimo ir prevencijos, kuriuo panaikinama Direktyva 94/56/EB (OL L 295, 2010 11 12, p. 35), su pakeitimais, padarytais:

| — | Reglamentu (ES) Nr. 376/2014 (OL L 122, 2014 4 24, p. 18), |
| --- | --- |

—

Reglamentu (ES) Nr. 376/2014 (OL L 122, 2014 4 24, p. 18),

| — | Reglamentu (ES) 2018/1139 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1). |
| --- | --- |

—

Reglamentu (ES) 2018/1139 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1).

2004 m. sausio 22 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 104/2004, nustatantis taisykles dėl Europos aviacijos saugos agentūros Apeliacinės valdybos organizacijos ir sudėties (OL L 16, 2004 1 23, p. 20).

2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2111/2005 dėl oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašo sudarymo ir oro transporto keleivių informavimo apie skrydį vykdančio oro vežėjo tapatybę bei panaikinantis Direktyvos 2004/36/EB 9 straipsnį (Tekstas svarbus EEE) (OL L 344, 2005 12 27, p. 15) su pakeitimais, padarytais:

| — | Reglamentu (ES) 2018/1139 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1). |
| --- | --- |

—

Reglamentu (ES) 2018/1139 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1).

2006 m. kovo 22 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 473/2006, nustatantis oro vežėjų, kuriems galioja Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2111/2005 II skyriuje nurodytas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašo taikymo taisykles (Tekstas svarbus EEE) (OL L 84, 2006 3 23, p. 8).

2006 m. kovo 22 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 474/2006, sudarantis oro vežėjų, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2111/2005 II skyriuje nurodytas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašą (OL L 84, 2006 3 23, p. 14), su paskutiniais pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/862 (OL L 151, 2022 6 2, p. 45). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/862 (OL L 151, 2022 6 2, p. 45).

2011 m. gruodžio 16 d.
  Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1332/2011, kuriuo nustatomi bendri oro erdvės naudojimo reikalavimai ir veiklos procedūros, kad būtų išvengta susidūrimų ore (Tekstas svarbus EEE) (OL L 336, 2011 12 20, p. 20), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2016/583 (OL L 101, 2016 4 16, p. 7). |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2016/583 (OL L 101, 2016 4 16, p. 7).

2012 m. liepos 16 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 646/2012, kuriuo nustatomos taisyklės, susijusios su vienkartinėmis ir periodinėmis baudomis, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 187, 2012 7 17, p. 29).

2012 m. rugpjūčio 3 d.
  Komisijos reglamentas (ES) Nr. 748/2012, kuriuo nustatomos orlaivio tinkamumo skraidyti sertifikavimo, orlaivio ir susijusių gaminių, dalių bei prietaisų aplinkosauginio sertifikavimo, taip pat projektavimo ir gamybinių organizacijų sertifikavimo įgyvendinimo taisyklės (OL L 224, 2012 8 21, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 7/2013 (OL L 4, 2013 1 9, p. 36), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 7/2013 (OL L 4, 2013 1 9, p. 36),

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 69/2014 (OL L 23, 2014 1 28, p. 12), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 69/2014 (OL L 23, 2014 1 28, p. 12),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2015/1039 (OL L 167, 2015 7 1, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2015/1039 (OL L 167, 2015 7 1, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2016/5 (OL L 3, 2016 1 6, p. 3), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2016/5 (OL L 3, 2016 1 6, p. 3),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/897 (OL L 144, 2019 6 3, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/897 (OL L 144, 2019 6 3, p. 1),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/570 (OL L 132, 2020 4 27, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/570 (OL L 132, 2020 4 27, p. 1),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/699 (OL L 145, 2021 4 28, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/699 (OL L 145, 2021 4 28, p. 1),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/1088 (OL L 236, 2021 7 5, p. 3), |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/1088 (OL L 236, 2021 7 5, p. 3),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/201 (OL L 33, 2022 2 15, p. 7), |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/201 (OL L 33, 2022 2 15, p. 7),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/203 (OL L 33, 2022 2 15, p. 46). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/203 (OL L 33, 2022 2 15, p. 46).

2012 m. spalio 5 d.
  Komisijos reglamentas (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros (OL L 296, 2012 10 25, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 800/2013 (OL L 227, 2013 8 24, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 800/2013 (OL L 227, 2013 8 24, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 71/2014 (OL L 23, 2014 1 28, p. 27), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 71/2014 (OL L 23, 2014 1 28, p. 27),

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 83/2014 (OL L 28, 2014 1 31, p. 17), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 83/2014 (OL L 28, 2014 1 31, p. 17),

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 379/2014 (OL L 123, 2014 4 24, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 379/2014 (OL L 123, 2014 4 24, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2015/140 (OL L 24, 2015 1 30, p. 5), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2015/140 (OL L 24, 2015 1 30, p. 5),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2015/1329 (OL L 206, 2015 8 1, p. 21), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2015/1329 (OL L 206, 2015 8 1, p. 21),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2015/640 (OL L 106, 2015 4 24, p. 18), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2015/640 (OL L 106, 2015 4 24, p. 18),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2015/2338 (OL L 330, 2015 12 16, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2015/2338 (OL L 330, 2015 12 16, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2016/1199 (OL L 198, 2016 7 23, p. 13), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2016/1199 (OL L 198, 2016 7 23, p. 13),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2017/363 (OL L 55, 2017 3 2, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2017/363 (OL L 55, 2017 3 2, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2018/394 (OL L 71, 2018 3 14, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2018/394 (OL L 71, 2018 3 14, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2018/1042 (OL L 188, 2018 7 25, p. 3) su pakeitimais, padarytais:






  — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/745 (OL L 176, 2020 6 5, p. 11), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2018/1042 (OL L 188, 2018 7 25, p. 3) su pakeitimais, padarytais:

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/745 (OL L 176, 2020 6 5, p. 11),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/1975 (OL L 326, 2018 12 20, p. 53), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/1975 (OL L 326, 2018 12 20, p. 53),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1387 (OL L 229, 2019 9 5, p. 1) su pakeitimais, padarytais:






  — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1176 (OL L 259, 2020 8 10, p. 10), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1387 (OL L 229, 2019 9 5, p. 1) su pakeitimais, padarytais:

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1176 (OL L 259, 2020 8 10, p. 10),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1384 (OL L 228, 2019 9 4, p. 106), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1384 (OL L 228, 2019 9 4, p. 106),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/2036 (OL L 416, 2020 12 11, p. 24); Reglamento (ES) 2020/2036 priedo 4–6 punktai Šveicarijai taikomi nuo 2020 12 31, |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/2036 (OL L 416, 2020 12 11, p. 24); Reglamento (ES) 2020/2036 priedo 4–6 punktai Šveicarijai taikomi nuo 2020 12 31,

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1062 (OL L 229, 2021 6 29, p. 3), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1062 (OL L 229, 2021 6 29, p. 3),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1296 (OL L 282, 2021 8 5, p. 5), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1296 (OL L 282, 2021 8 5, p. 5),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/2237 (OL L 450, 2021 12 16, p. 21), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/2237 (OL L 450, 2021 12 16, p. 21),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/414 (OL L 85, 2022 3 14, p. 4), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/414 (OL L 85, 2022 3 14, p. 4),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/790 (OL L 141, 2022 5 20, p. 13). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/790 (OL L 141, 2022 5 20, p. 13).

2013 m. birželio 28 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 628/2013 dėl Europos aviacijos saugos agentūros darbo metodų, taikomų atliekant standartizacijos patikrinimus ir vykdant Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 216/2008 nustatytų taisyklių taikymo stebėseną, kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 736/2006 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 179, 2013 6 29, p. 46).

2014 m. vasario 12 d.
  Komisijos reglamentas (ES) Nr. 139/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su aerodromais susiję reikalavimai ir administracinės procedūros (Tekstas svarbus EEE) (OL L 44, 2014 2 14, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2017/161 (OL L 27, 2017 2 1, p. 99), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2017/161 (OL L 27, 2017 2 1, p. 99),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2018/401 (OL L 72, 2018 3 15, p. 17), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2018/401 (OL L 72, 2018 3 15, p. 17),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/469 (OL L 104, 2020 4 3, p. 1) su pakeitimais, padarytais:






  — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1177 (OL L 259, 2020 8 10, p. 12), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/469 (OL L 104, 2020 4 3, p. 1) su pakeitimais, padarytais:

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1177 (OL L 259, 2020 8 10, p. 12),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/1234 (OL L 282, 2020 8 31, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/1234 (OL L 282, 2020 8 31, p. 1),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/2148 (OL L 428, 2020 12 18, p. 10), |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/2148 (OL L 428, 2020 12 18, p. 10),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/208 (OL L 35, 2022 2 17, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/208 (OL L 35, 2022 2 17, p. 1),

| — | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/697 (OL L 130, 2022 5 4, p. 1). |
| --- | --- |

—

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/697 (OL L 130, 2022 5 4, p. 1).

2019 m. gruodžio 16 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/2153 dėl Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros renkamų mokesčių ir rinkliavų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 319/2014 (OL L 327, 2019 12 17, p. 36).

2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 376/2014 dėl pranešimo apie civilinės aviacijos įvykius, jų analizės ir tolesnės veiklos, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 996/2010 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/42/EB ir Komisijos reglamentai (EB) Nr. 1321/2007 ir (EB) Nr. 1330/2007 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 122, 2014 4 24, p. 18), su pakeitimais, padarytais:

| — | Reglamentu (ES) 2018/1139 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1). |
| --- | --- |

—

Reglamentu (ES) 2018/1139 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1).

2021 m. lapkričio 26 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2082, kuriuo nustatoma Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 376/2014 nuostatų dėl bendros Europos rizikos klasifikacijos sistemos įgyvendinimo tvarka (OL L 426, 2021 11 29, p. 32).

2014 m. balandžio 29 d.
  Komisijos reglamentas (ES) Nr. 452/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams, vykdomiems trečiųjų šalių vežėjų, susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros (Tekstas svarbus EEE) (OL L 133, 2014 5 6, p. 12), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2016/1158 (OL L 192, 2016 7 16, p. 21). |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2016/1158 (OL L 192, 2016 7 16, p. 21).

2014 m. lapkričio 26 d.
  Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1321/2014 dėl orlaivių nepertraukiamojo tinkamumo skraidyti ir aviacijos produktų, dalių bei prietaisų tinkamumo naudoti ir šias užduotis atliekančių organizacijų bei darbuotojų patvirtinimo (Tekstas svarbus EEE) (OL L 362, 2014 12 17, p. 1) su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2015/1088 (OL L 176, 2015 7 7, p. 4), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2015/1088 (OL L 176, 2015 7 7, p. 4),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2015/1536 (OL L 241, 2015 9 17, p. 16), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2015/1536 (OL L 241, 2015 9 17, p. 16),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2017/334 (OL L 50, 2017 2 28, p. 13), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2017/334 (OL L 50, 2017 2 28, p. 13),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2018/750 (OL L 126, 2018 5 23, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2018/750 (OL L 126, 2018 5 23, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2018/1142 (OL L 207, 2018 8 16, p. 2), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2018/1142 (OL L 207, 2018 8 16, p. 2),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1383 (OL L 228, 2019 9 4, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1383 (OL L 228, 2019 9 4, p. 1),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1384 (OL L 228, 2019 9 4, p. 106), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1384 (OL L 228, 2019 9 4, p. 106),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/270 (OL L 56, 2020 2 27, p. 20), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/270 (OL L 56, 2020 2 27, p. 20),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1159 (OL L 257, 2020 8 6, p. 14), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1159 (OL L 257, 2020 8 6, p. 14),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/685 (OL L 143, 2021 4 27, p. 6), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/685 (OL L 143, 2021 4 27, p. 6),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/700 (OL L 145, 2021 4 28, p. 20); Reglamento (ES) 2021/700 1 straipsnio 1 punktas ir I priedo 5, 6 ir 8 punktai Šveicarijai taikomi nuo 2021 05 18, |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/700 (OL L 145, 2021 4 28, p. 20); Reglamento (ES) 2021/700 1 straipsnio 1 punktas ir I priedo 5, 6 ir 8 punktai Šveicarijai taikomi nuo 2021 05 18,

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1963 (OL L 400, 2021 11 12, p. 18), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1963 (OL L 400, 2021 11 12, p. 18),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/410 (OL L 84, 2022 3 11, p. 20). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/410 (OL L 84, 2022 3 11, p. 20).

2015 m. vasario 20 d.
  Komisijos reglamentas (ES) 2015/340, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su skrydžių vadovų licencijomis ir pažymėjimais susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros, iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 923/2012 ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 805/2011 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 63, 2015 3 6, p. 1).

2015 m. balandžio 23 d.
  Komisijos reglamentas (ES) 2015/640 dėl papildomų tinkamumo skraidyti specifikacijų, susijusių su tam tikro tipo skrydžiais, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 965/2012 (OL L 106, 2015 4 24, p. 18), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/133 (OL L 25, 2019 1 29, p. 14), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/133 (OL L 25, 2019 1 29, p. 14),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1159 (OL L 257, 2020 8 6, p. 14), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1159 (OL L 257, 2020 8 6, p. 14),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/97 (OL L 31, 2021 1 29, p. 208); Reglamento (ES) 2021/97 1 straipsnis Šveicarijai taikomas nuo 2021 02 26, išskyrus I priedo 1 punktą, kuris Šveicarijai taikomas nuo 2021 02 16. |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/97 (OL L 31, 2021 1 29, p. 208); Reglamento (ES) 2021/97 1 straipsnis Šveicarijai taikomas nuo 2021 02 26, išskyrus I priedo 1 punktą, kuris Šveicarijai taikomas nuo 2021 02 16.

2015 m. birželio 29 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1018, kuriuo nustatomas civilinės aviacijos įvykių, apie kuriuos privaloma pranešti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 376/2014, klasifikacinis sąrašas (Tekstas svarbus EEE) (OL L 163, 2015 6 30, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/3 (OL L 1, 2022 1 5, p. 3). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/3 (OL L 1, 2022 1 5, p. 3).

2016 m. gruodžio 19 d.
  Komisijos sprendimas (ES) 2016/2357 dėl Graikijos aviacijos akademijos (Graikijos ATA) išduodamų pažymėjimų ir pagal juos išduodamų 66 dalies licencijų faktinės neatitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 216/2008 ir jo įgyvendinimo taisyklėms (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 8645) (OL L 348, 2016 12 21, p. 72).

2018 m. kovo 13 d.
  Komisijos reglamentas (ES) 2018/395, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1139 nustatomos išsamios skrydžių oro balionais vykdymo ir oro balionų skrydžio įgulos licencijavimo taisyklės (OL L 71, 2018 3 14, p. 10) su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/357 (OL L 67, 2020 3 5, p. 34), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/357 (OL L 67, 2020 3 5, p. 34),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1874 (OL L 378, 2021 10 26, p. 4). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1874 (OL L 378, 2021 10 26, p. 4).

2018 m. gruodžio 14 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1976, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1139 nustatomos išsamios skrydžių vykdymo sklandytuvais ir sklandytuvų skrydžio įgulos licencijavimo taisyklės (OL L 326, 2018 12 20, p. 64) su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/358 (OL L 67, 2020 3 5, p. 57), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/358 (OL L 67, 2020 3 5, p. 57),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1874 (OL L 378, 2021 10 26, p. 4). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1874 (OL L 378, 2021 10 26, p. 4).

2019 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/494 dėl tam tikrų aviacijos saugos aspektų, susijusių su Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimu iš Sąjungos (OL L 85 I, 2019 3 27, p. 11).

2019 m. kovo 12 d.
  Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/945 dėl bepiločių orlaivių sistemų ir trečiųjų valstybių bepiločių orlaivių sistemų naudotojų (OL L 152, 2019 6 11, p. 1) su pakeitimais, padarytais:

| — | 2020 m. balandžio 27 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/1058 (OL L 232, 2020 7 20, p. 1), |
| --- | --- |

—

2020 m. balandžio 27 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/1058 (OL L 232, 2020 7 20, p. 1),

| — | 2022 m. kovo 22 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/851 (OL L 150, 2022 6 1, p. 21). |
| --- | --- |

—

2022 m. kovo 22 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/851 (OL L 150, 2022 6 1, p. 21).

Kalbant apie Reglamento (ES) 2019/945 2 straipsnio 1 dalyje išvardytus gaminius, Šveicarija taiko tame reglamente nurodytus aktus, kurie yra įtraukti į šį priedą, be kita ko, kaip nurodyta toliau; be to, susitariama, kad priedo antra įtrauka taip pat taikoma šiems aktams:

| — | Reglamentui (EB) Nr. 765/2008 (2), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/945 3 straipsnio 9 punkte, 15 straipsnyje, 19 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 1 dalies a punkte, |
| --- | --- |

—

Reglamentui (EB) Nr. 765/2008 (2), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/945 3 straipsnio 9 punkte, 15 straipsnyje, 19 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 1 dalies a punkte,

| — | Reglamentui (ES) Nr. 1025/2012 (3), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/945 3 straipsnio 20 punkte ir 37 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- |

—

Reglamentui (ES) Nr. 1025/2012 (3), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/945 3 straipsnio 20 punkte ir 37 straipsnio 3 dalyje,

| — | Direktyvai 2009/48/EB (4), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/945 4 straipsnio 2 dalyje ir 13 straipsnio 2 dalies c punkte, taip pat priedo 1 dalies 10 punkte, |
| --- | --- |

—

Direktyvai 2009/48/EB (4), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/945 4 straipsnio 2 dalyje ir 13 straipsnio 2 dalies c punkte, taip pat priedo 1 dalies 10 punkte,

| — | Direktyvai 2006/42/EB (5), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/945 4 straipsnio 2 dalyje, įskaitant:






  — | Direktyvą 73/23/EEB (6), kaip nurodyta Direktyvos 2006/42/EB 1 straipsnio 2 dalies k punkte ir jos I priedo 1.5.1 punkte, atsižvelgiant į tai, kad Direktyva 73/23/EEB buvo panaikinta ir nuorodos į ją turi būti laikomos nuorodomis į atitinkamas Direktyvos 2014/35/ES (7) nuostatas, |
| --- | --- | --- |

—

Direktyvai 2006/42/EB (5), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/945 4 straipsnio 2 dalyje, įskaitant:

—

Direktyvą 73/23/EEB (6), kaip nurodyta Direktyvos 2006/42/EB 1 straipsnio 2 dalies k punkte ir jos I priedo 1.5.1 punkte, atsižvelgiant į tai, kad Direktyva 73/23/EEB buvo panaikinta ir nuorodos į ją turi būti laikomos nuorodomis į atitinkamas Direktyvos 2014/35/ES (7) nuostatas,

| — | Reglamentui (ES) 2019/1020 (8), įskaitant nuorodas į jį, pateiktas Reglamento (ES) 2019/945 5 straipsnio 3 dalyje, 35 straipsnyje ir 36 straipsnio 1 dalyje, atsižvelgiant į tai, kad nuorodos į išbrauktas Reglamento (EB) Nr. 765/2008 nuostatas turi būti laikomos nuorodomis į atitinkamas Reglamento (ES) 2019/1020 (9) nuostatas, įskaitant:






  — | Reglamentą (ES) 2019/515 (10), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1020 8 straipsnio 2 dalyje, kiek tai susiję su gaminių kontaktiniais centrais, |
| --- | --- | --- |

—

Reglamentui (ES) 2019/1020 (8), įskaitant nuorodas į jį, pateiktas Reglamento (ES) 2019/945 5 straipsnio 3 dalyje, 35 straipsnyje ir 36 straipsnio 1 dalyje, atsižvelgiant į tai, kad nuorodos į išbrauktas Reglamento (EB) Nr. 765/2008 nuostatas turi būti laikomos nuorodomis į atitinkamas Reglamento (ES) 2019/1020 (9) nuostatas, įskaitant:

—

Reglamentą (ES) 2019/515 (10), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1020 8 straipsnio 2 dalyje, kiek tai susiję su gaminių kontaktiniais centrais,

| — | Reglamentą (EB) Nr. 765/2008, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1020 11 straipsnio 5 dalyje, |
| --- | --- |

—

Reglamentą (EB) Nr. 765/2008, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1020 11 straipsnio 5 dalyje,

| — | Direktyvą 2001/95/EB (11), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1020 20 straipsnio 4 dalyje ir 34 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

—

Direktyvą 2001/95/EB (11), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1020 20 straipsnio 4 dalyje ir 34 straipsnio 4 dalyje.

Laikoma, kad nuorodos į Sąjungą, pateiktos Reglamento (ES) 2019/1020 1 straipsnio 1 dalyje (paskutinėje sakinio dalyje), 3 straipsnio 1, 2 ir 9 punktuose, 12 punkte (pirmoje sakinio dalyje) ir 21 punkte, 4 straipsnio 1 dalyje (paskutinėje sakinio dalyje), 4 straipsnio 2 dalies a, b ir d punktuose, 5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnyje, 21 straipsnio 1 dalyje (paskutinėje sakinio dalyje), 29 straipsnio 2 dalyje ir 31 straipsnio 2 dalies p punkte, taip pat taikomos Šveicarijai.

Nuorodos į Sąjungos teisę, pateiktos Reglamento (ES) 2019/1020 14 straipsnio 2 dalyje ir 17 straipsnyje, Šveicarijos atžvilgiu laikomos nuorodomis į jos atitinkamus nacionalinės teisės aktus.

Laikoma, kad nuorodos į Sąjungą, pateiktos Reglamento (ES) 2019/945 1 straipsnio 2 dalyje, 2 straipsnio 3 dalyje, 3 straipsnio 14, 15, 18 ir 19 punktuose, 6 straipsnio 1 dalyje, 7 straipsnio 2 dalies a punkte, 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 9 straipsnio 1 dalyje, 35 straipsnio 1 dalyje, 36 straipsnio 3 dalyje, 38 straipsnio 2 dalyje ir 41 straipsnio 3 dalyje, taip pat pirmoji nuoroda, pateikta 5 skirsnio pavadinime, taip pat taikomos Šveicarijai.

2019 m. gegužės 24 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/947 dėl bepiločių orlaivių naudojimo taisyklių ir tvarkos (OL L 152, 2019 6 11, p. 45) su pakeitimais, padarytais:

| — | 2020 m. gegužės 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/639 (OL L 150, 2020 5 13, p. 1), |
| --- | --- |

—

2020 m. gegužės 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/639 (OL L 150, 2020 5 13, p. 1),

| — | 2020 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/746 (OL L 176, 2020 6 5, p. 13), |
| --- | --- |

—

2020 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/746 (OL L 176, 2020 6 5, p. 13),

| — | 2021 m. liepos 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1166 (OL L 253, 2021 7 16, p. 49), |
| --- | --- |

—

2021 m. liepos 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1166 (OL L 253, 2021 7 16, p. 49),

| — | 2022 m. kovo 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/425 (OL L 87, 2022 3 15, p. 20), |
| --- | --- |

—

2022 m. kovo 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/425 (OL L 87, 2022 3 15, p. 20),

| — | 2022 m. balandžio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/525 (OL L 105, 2022 4 4, p. 3). |
| --- | --- |

—

2022 m. balandžio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/525 (OL L 105, 2022 4 4, p. 3).

Kalbant apie bepiločių orlaivių naudojimą, Šveicarija taiko Reglamente (ES) 2019/947 nurodytus aktus, kurie yra įtraukti į šį priedą, be kita ko, kaip nurodyta toliau; be to, susitariama, kad priedo antra įtrauka taip pat taikoma šiems aktams:

| — | Direktyvai 2009/48/EB (12), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/947 9 straipsnio 2 dalies a punkte ir 14 straipsnio 5 dalies a punkto ii papunktyje. |
| --- | --- |

—

Direktyvai 2009/48/EB (12), kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/947 9 straipsnio 2 dalies a punkte ir 14 straipsnio 5 dalies a punkto ii papunktyje.

Reglamento (ES) 2019/947 priedo B dalies UAS.SPEC.050 dalies 1 punkto a papunkčio iv papunktyje pateikta nuoroda į Reglamentą (ES) 2016/679 (13) Šveicarijos atžvilgiu suprantama kaip nuoroda į jos atitinkamus nacionalinės teisės aktus.

2019 m. liepos 1 d.
  Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1128 dėl prieigos prie saugos rekomendacijų ir su jomis susijusių atsakymų, laikomų Europos centrinėje saugykloje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2012/780/ES (Tekstas svarbus EEE) (OL L 177, 2019 7 2, p. 112).

2020 m. spalio 6 d.
  Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/2034, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 376/2014 papildomas nuostatomis dėl bendros Europos rizikos klasifikacijos sistemos (Tekstas svarbus EEE) (OL L 416, 2020 12 11, p. 1).

2021 m. balandžio 22 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/664 dėl sistemos „U-space“ reglamentavimo sistemos (OL L 139, 2021 4 23, p. 161).

4.   Aviacijos saugumas

2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 97, 2008 4 9, p. 72) su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 18/2010 (OL L 7, 2010 1 12, p. 3). |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 18/2010 (OL L 7, 2010 1 12, p. 3).

2009 m. balandžio 2 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 272/2009, kuriuo papildomi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 300/2008 priede nustatyti bendrieji pagrindiniai civilinės aviacijos saugumo standartai (OL L 91, 2009 4 3, p. 7), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 297/2010 (OL L 90, 2010 4 10, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 297/2010 (OL L 90, 2010 4 10, p. 1),

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 720/2011 (OL L 193, 2011 7 23, p. 19), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 720/2011 (OL L 193, 2011 7 23, p. 19),

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1141/2011 (OL L 293, 2011 11 11, p. 22), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1141/2011 (OL L 293, 2011 11 11, p. 22),

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 245/2013 (OL L 77, 2013 3 20, p. 5). |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 245/2013 (OL L 77, 2013 3 20, p. 5).

2009 m. gruodžio 18 d.
  Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1254/2009, kuriuo nustatomi kriterijai, kurių laikydamosi valstybės narės gali netaikyti bendrųjų pagrindinių civilinės aviacijos saugumo standartų ir imtis alternatyvių saugumo priemonių (Tekstas svarbus EEE) (OL L 338, 2009 12 19, p. 17), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2016/2096 (OL L 326, 2016 12 1, p. 7). |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2016/2096 (OL L 326, 2016 12 1, p. 7).

2010 m. sausio 26 d.
  Komisijos reglamentas (ES) Nr. 72/2010, kuriuo nustatoma Komisijos atliekamų patikrinimų aviacijos saugumo srityje tvarka (Tekstas svarbus EEE) (OL L 23, 2010 1 27, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/472 (OL L 85, 2016 4 1, p. 28). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/472 (OL L 85, 2016 4 1, p. 28).

2015 m. lapkričio 5 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1998, kuriuo nustatomos išsamios bendrųjų pagrindinių aviacijos saugumo standartų įgyvendinimo priemonės (Tekstas svarbus EEE) (OL L 299, 2015 11 14, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2426 (OL L 334, 2015 12 22, p. 5), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2426 (OL L 334, 2015 12 22, p. 5),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/815 (OL L 122, 2017 5 13, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/815 (OL L 122, 2017 5 13, p. 1),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/55 (OL L 10, 2018 1 13, p. 5), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/55 (OL L 10, 2018 1 13, p. 5),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/103 (OL L 21, 2019 1 24, p. 13) su pakeitimais, padarytais:






  — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/910 (OL L 208, 2020 7 1, p. 43), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/103 (OL L 21, 2019 1 24, p. 13) su pakeitimais, padarytais:

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/910 (OL L 208, 2020 7 1, p. 43),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/413 (OL L 73, 2019 3 15, p. 98), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/413 (OL L 73, 2019 3 15, p. 98),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1583 (OL L 246, 2019 9 26, p. 15) su pakeitimais, padarytais:






  — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/910 (OL L 208, 2020 7 1, p. 43), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1583 (OL L 246, 2019 9 26, p. 15) su pakeitimais, padarytais:

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/910 (OL L 208, 2020 7 1, p. 43),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/111 (OL L 21, 2020 1 27, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/111 (OL L 21, 2020 1 27, p. 1),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/910 (OL L 208, 2020 7 1, p. 43), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/910 (OL L 208, 2020 7 1, p. 43),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/255 (OL L 58, 2021 2 19, p. 23); Reglamento (ES) 2021/255 priedo 15, 18–19 ir 32 punktai Šveicarijai taikomi nuo 2021 03 11, |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/255 (OL L 58, 2021 2 19, p. 23); Reglamento (ES) 2021/255 priedo 15, 18–19 ir 32 punktai Šveicarijai taikomi nuo 2021 03 11,

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/421 (OL L 87, 2022 3 15, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/421 (OL L 87, 2022 3 15, p. 1),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/463 (OL L 94, 2022 3 23, p. 3), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/463 (OL L 94, 2022 3 23, p. 3),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1174 (OL L 183, 2022 7 8, p. 35), išskyrus Reglamento (ES) 2015/1998 priedo 11.1.1 punkto b papunktį, naujai išdėstytą Reglamento (ES) 2022/1174 priedo 35 punkte. |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1174 (OL L 183, 2022 7 8, p. 35), išskyrus Reglamento (ES) 2015/1998 priedo 11.1.1 punkto b papunktį, naujai išdėstytą Reglamento (ES) 2022/1174 priedo 35 punkte.

2015 m. lapkričio 16 d.
  Komisijos įgyvendinimo sprendimas C(2015) 8005, kuriuo nustatomos visapusiškos bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti skirtos priemonės, kuriose pateikiama Reglamento (EB) Nr. 300/2008 18 straipsnio a punkte nurodyta informacija (nepaskelbtas OL), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2017) 3030,

| — | Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2018) 4857,

| — | Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2019) 132 su pakeitimais, padarytais:






  — | Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2020) 4241, |
| --- | --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2019) 132 su pakeitimais, padarytais:

—

Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2020) 4241,

| — | Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2021) 0996, |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2021) 0996,

| — | Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2022) 4638. |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2022) 4638.

2021 m. gruodžio 3 d.
  Komisijos sprendimas (ES) 2021/2147 dėl civilinės aviacijos saugumo įrangos patvirtinimo ES spaudo ženklu (OL L 433, 2021 12 6, p. 25).

5.   Oro eismo valdymas

2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 549/2004, nustatantis bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (pagrindų reglamentas) (Tekstas svarbus EEE) (OL L 96, 2004 3 31, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009 (OL L 300, 2009 11 14, p. 34). |
| --- | --- |

—

Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009 (OL L 300, 2009 11 14, p. 34).

Komisija turi teisę Šveicarijoje naudotis pagal 6, 8, 10, 11 ir 12 straipsnius jai suteiktais įgaliojimais.

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

2 dalyje žodžiai „Bendrijos lygmens“ turėtų būti pakeisti žodžiais „Bendrijos lygmens, įskaitant Šveicariją“.

Nepaisant Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl oro transporto priedo antrojoje įtraukoje nurodyto horizontalaus suderinimo, Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnyje ar toje nuostatoje minimo Sprendimo 1999/468/EB nuostatose daromos nuorodos į valstybes nares nėra laikomos nuorodomis į Šveicariją.

2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (paslaugų teikimo reglamentas) (Tekstas svarbus EEE) (OL L 96, 2004 3 31, p. 10) su pakeitimais, padarytais:

| — | Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009 (OL L 300, 2009 11 14, p. 34). |
| --- | --- |

—

Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009 (OL L 300, 2009 11 14, p. 34).

Komisija turi teisę Šveicarijoje naudotis pagal 9a, 9b, 15, 15a, 16 ir 17 straipsnius jai suteiktais įgaliojimais.

Taikant šį Susitarimą, Reglamento nuostatos iš dalies keičiamos taip:

| a) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
  2 dalyje po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ir Šveicarijoje“; |
| --- | --- |

a)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

2 dalyje po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ir Šveicarijoje“;

| b) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
  1 ir 6 dalyse po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ir Šveicarijoje“; |
| --- | --- |

b)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

1 ir 6 dalyse po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ir Šveicarijoje“;

| c) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
  1 dalyje po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ir Šveicarijoje“; |
| --- | --- |

c)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

1 dalyje po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ir Šveicarijoje“;

| d) | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
  1 dalyje po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ir Šveicarijoje“; |
| --- | --- |

d)

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

1 dalyje po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ir Šveicarijoje“;

| e) | 16 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:






  „3. | Komisija adresuoja savo sprendimą valstybėms narėms ir praneša apie tai paslaugų teikėjui, jei jis yra teisiškai suinteresuotas.“ |
| --- | --- | --- |

e)

16 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.

2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo (oro erdvės reglamentas) (Tekstas svarbus EEE) (OL L 96, 2004 3 31, p. 20) su pakeitimais, padarytais:

| — | Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009 (OL L 300, 2009 11 14, p. 34). |
| --- | --- |

—

Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009 (OL L 300, 2009 11 14, p. 34).

Komisija turi teisę Šveicarijoje naudotis pagal 3a, 6 ir 10 straipsnius jai suteiktais įgaliojimais.

2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 552/2004 dėl Europos oro eismo valdymo tinklo sąveikos (sąveikos reglamentas) (Tekstas svarbus EEE) (OL L 96, 2004 3 31, p. 26) su pakeitimais, padarytais:

| — | Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009 (OL L 300, 2009 11 14, p. 34). |
| --- | --- |

—

Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009 (OL L 300, 2009 11 14, p. 34).

Komisija turi teisę Šveicarijoje naudotis pagal 4 straipsnį, 7 straipsnį ir 10 straipsnio 3 dalį jai suteiktais įgaliojimais.

Taikant šį Susitarimą, Reglamento nuostatos iš dalies keičiamos taip:

| a) | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
  2 dalyje po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ar Šveicarijoje“; |
| --- | --- |

a)

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

2 dalyje po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ar Šveicarijoje“;

| b) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
  4 dalyje po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ar Šveicarijoje“; |
| --- | --- |

b)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

4 dalyje po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ar Šveicarijoje“;

| c) | III priedas iš dalies keičiamas taip:
  3 skirsnio antroje ir paskutinėje įtraukose po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ar Šveicarijoje“.
  Pagal Reglamento (ES) 2018/1139 139 straipsnį Reglamentas (EB) Nr. 552/2004 panaikinamas nuo 2018 09 11. Tačiau to reglamento 4, 5, 6, 6a ir 7 straipsniai ir III bei IV priedai toliau taikomi iki Reglamento (ES) 2018/1139 47 straipsnyje nurodytų deleguotųjų aktų taikymo pradžios dienos tiek, kiek tais aktais reglamentuojamas atitinkamų Reglamento (EB) Nr. 552/2004 nuostatų dalykas, ir bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip iki 2023 m. rugsėjo 12 d. |
| --- | --- |

c)

III priedas iš dalies keičiamas taip:

3 skirsnio antroje ir paskutinėje įtraukose po žodžio „Bendrijoje“ įterpiami žodžiai „ar Šveicarijoje“.

Pagal Reglamento (ES) 2018/1139 139 straipsnį Reglamentas (EB) Nr. 552/2004 panaikinamas nuo 2018 09 11. Tačiau to reglamento 4, 5, 6, 6a ir 7 straipsniai ir III bei IV priedai toliau taikomi iki Reglamento (ES) 2018/1139 47 straipsnyje nurodytų deleguotųjų aktų taikymo pradžios dienos tiek, kiek tais aktais reglamentuojamas atitinkamų Reglamento (EB) Nr. 552/2004 nuostatų dalykas, ir bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip iki 2023 m. rugsėjo 12 d.

2005 m. gruodžio 23 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2150/2005, nustatantis lankstaus oro erdvės naudojimo bendrąsias taisykles (Tekstas svarbus EEE) (OL L 342, 2005 12 24, p. 20).

2006 m. liepos 4 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1033/2006, nustatantis bendro Europos dangaus priešskrydinio etapo skrydžių planų procedūrų reikalavimus (Tekstas svarbus EEE) (OL L 186, 2006 7 7, p. 46), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 923/2012 (OL L 281, 2012 10 13, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 923/2012 (OL L 281, 2012 10 13, p. 1),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 428/2013 (OL L 127, 2013 5 9, p. 23), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 428/2013 (OL L 127, 2013 5 9, p. 23),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2120 (OL L 329, 2016 12 3, p. 70), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2120 (OL L 329, 2016 12 3, p. 70),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/139 (OL L 25, 2018 1 30, p. 4). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/139 (OL L 25, 2018 1 30, p. 4).

2006 m. liepos 6 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1032/2006, nustatantis automatinių sistemų, kurias skrydžių valdymo tarnybos naudoja keisdamosi skrydžio duomenimis, perduodamos pranešimus, derindamos ir vienos kitai perduodamos skrydžių valdymą, reikalavimus (Tekstas svarbus EEE) (OL L 186, 2006 7 7, p. 27), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 30/2009 (OL L 13, 2009 1 17, p. 20). |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 30/2009 (OL L 13, 2009 1 17, p. 20).

2007 m. vasario 27 d.
  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (OL L 64, 2007 3 2, p. 1) su pakeitimais, padarytais:

| — | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1361/2008 (OL L 352, 2008 12 31, p. 12), |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1361/2008 (OL L 352, 2008 12 31, p. 12),

| — | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 721/2014 (OL L 192, 2014 7 1, p. 1). |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 721/2014 (OL L 192, 2014 7 1, p. 1).

2007 m. birželio 7 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 633/2007, nustatantis pranešimo apie skrydžio duomenis ir paskaičiuotąjį laiką perdavimo protokolo, naudojamo pranešti, koordinuoti ir perduoti skrydžių valdymui iš vienos skrydžių valdymo tarnybos į kitą, taikymo reikalavimus (Tekstas svarbus EEE) (OL L 146, 2007 6 8, p. 7), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 283/2011 (OL L 77, 2011 3 23, p. 23). |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 283/2011 (OL L 77, 2011 3 23, p. 23).

2017 m. kovo 1 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/373, kuriuo nustatomi oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų teikėjų, kitų oro eismo valdymo tinklo funkcijų vykdytojų ir tų subjektų priežiūros bendrieji reikalavimai, panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 482/2008, įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 1034/2011, (ES) Nr. 1035/2011 ir (ES) 2016/1377 ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 677/2011 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 62, 2017 3 8, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/469 (OL L 104, 2020 4 3, p. 1) su pakeitimais, padarytais:






  — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1177 (OL L 259, 2020 8 10, p. 12), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/469 (OL L 104, 2020 4 3, p. 1) su pakeitimais, padarytais:

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1177 (OL L 259, 2020 8 10, p. 12),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/665 (OL L 139, 2021 4 23, p. 184), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/665 (OL L 139, 2021 4 23, p. 184),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1338 (OL L 289, 2021 8 12, p. 12). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1338 (OL L 289, 2021 8 12, p. 12).

2009 m. sausio 16 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 29/2009, nustatantis bendro Europos dangaus duomenų ryšio paslaugų reikalavimus (Tekstas svarbus EEE) (OL L 13, 2009 1 17, p. 3), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/310 (OL L 56, 2015 2 27, p. 30), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/310 (OL L 56, 2015 2 27, p. 30),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1170 (OL L 183, 2019 7 9, p. 6), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1170 (OL L 183, 2019 7 9, p. 6),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/208 (OL L 43, 2020 2 17, p. 72). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/208 (OL L 43, 2020 2 17, p. 72).

Taikant šį Susitarimą, Reglamento tekstas pritaikomas taip:

| | I priedo A dalyje papildomai įrašoma „Switzerland UIR“. |
| --- | --- |

I priedo A dalyje papildomai įrašoma „Switzerland UIR“.

2009 m. kovo 30 d.
  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 262/2009, kuriuo nustatomi suderinto S režimo užklausiklio kodų skyrimo ir naudojimo bendrame Europos danguje reikalavimai (Tekstas svarbus EEE) (OL L 84, 2009 3 31, p. 20), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2345 (OL L 348, 2016 12 21, p. 11). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2345 (OL L 348, 2016 12 21, p. 11).

2010 m. kovo 25 d.
  Komisijos reglamentas (ES) Nr. 255/2010, kuriuo nustatomos bendrosios oro eismo srautų valdymo taisyklės (Tekstas svarbus EEE) (OL L 80, 2010 3 26, p. 10), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 923/2012 (OL L 281, 2012 10 13, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 923/2012 (OL L 281, 2012 10 13, p. 1),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1006 (OL L 165, 2016 6 23, p. 8), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1006 (OL L 165, 2016 6 23, p. 8),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2159 (OL L 304, 2017 11 21, p. 45). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2159 (OL L 304, 2017 11 21, p. 45).

2010 m. liepos 29 d.
  Komisijos sprendimas C(2010) 5134 dėl Bendro Europos dangaus veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos paskyrimo (nepaskelbtas OL).

2011 m. vasario 24 d.
  Komisijos reglamentas (ES) Nr. 176/2011 dėl informacijos, pateiktinos prieš nustatant ir keičiant funkcinį oro erdvės bloką (OL L 51, 2011 2 25, p. 2).

2011 m. liepos 7 d.
  Komisijos sprendimas C(2011) 4130 dėl tinklo valdytojo paskyrimo bendro Europos dangaus oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijoms vykdyti (Tekstas svarbus EEE) (nepaskelbtas OL).

2011 m. lapkričio 22 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1206/2011, kuriuo nustatomi bendro Europos dangaus su apžvalga susiję orlaivių atpažinimo reikalavimai (Tekstas svarbus EEE) (OL L 305, 2011 11 23, p. 23), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/587 (OL L 138, 2020 4 30, p. 1). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/587 (OL L 138, 2020 4 30, p. 1).

Taikant šį Susitarimą, Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1206/2011 tekstas pritaikomas taip:

| | I priede papildomai įrašoma „Switzerland UIR“. |
| --- | --- |

I priede papildomai įrašoma „Switzerland UIR“.

2011 m. lapkričio 22 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1207/2011, kuriuo nustatomi bendro Europos dangaus su apžvalga susiję veikimo charakteristikų ir sąveikos reikalavimai (Tekstas svarbus EEE) (OL L 305, 2011 11 23, p. 35), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1028/2014 (OL L 284, 2014 9 30, p. 7), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1028/2014 (OL L 284, 2014 9 30, p. 7),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/386 (OL L 59, 2017 3 7, p. 34), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/386 (OL L 59, 2017 3 7, p. 34),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/587 (OL L 138, 2020 4 30, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/587 (OL L 138, 2020 4 30, p. 1),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/2 (OL L 1, 2022 1 5, p. 1). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/2 (OL L 1, 2022 1 5, p. 1).

2012 m. rugsėjo 26 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 923/2012, kuriuo nustatomos bendrosios skrydžių taisyklės ir veiklos nuostatos dėl oro navigacijos paslaugų ir procedūrų ir iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1035/2011 ir reglamentai (EB) Nr. 1265/2007, (EB) Nr. 1794/2006, (EB) Nr. 730/2006, (EB) Nr. 1033/2006 ir (ES) Nr. 255/2010 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 281, 2012 10 13, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos reglamentu (ES) 2015/340 (OL L 63, 2015 3 6, p. 1), |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamentu (ES) 2015/340 (OL L 63, 2015 3 6, p. 1),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1185 (OL L 196, 2016 7 21, p. 3), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1185 (OL L 196, 2016 7 21, p. 3),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/835 (OL L 124, 2017 5 17, p. 35), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/835 (OL L 124, 2017 5 17, p. 35),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/469 (OL L 104, 2020 4 3, p. 1) su pakeitimais, padarytais:






  — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1177 (OL L 259, 2020 8 10, p. 12), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/469 (OL L 104, 2020 4 3, p. 1) su pakeitimais, padarytais:

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1177 (OL L 259, 2020 8 10, p. 12),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/886 (OL L 205, 2020 6 29, p. 14), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/886 (OL L 205, 2020 6 29, p. 14),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/666 (OL L 139, 2021 4 23, p. 187). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/666 (OL L 139, 2021 4 23, p. 187).

2012 m. lapkričio 16 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1079/2012, kuriuo nustatomi bendrame Europos danguje naudojamų kalbinio ryšio kanalų išskirstymo reikalavimai (Tekstas svarbus EEE) (OL L 320, 2012 11 17, p. 14), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 657/2013 (OL L 190, 2013 7 11, p. 37), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 657/2013 (OL L 190, 2013 7 11, p. 37),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2345 (OL L 348, 2016 12 21, p. 11), |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2345 (OL L 348, 2016 12 21, p. 11),

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2160 (OL L 304, 2017 11 21, p. 47). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2160 (OL L 304, 2017 11 21, p. 47).

2013 m. gegužės 3 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 409/2013 dėl Europos oro eismo valdymo planui įgyvendinti būtinų bendrų projektų apibrėžimo, valdymo struktūrų parengimo ir paskatų sukūrimo (Tekstas svarbus EEE) (OL L 123, 2013 5 4, p. 1) su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/116 (OL L 36, 2021 2 2, p. 10). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/116 (OL L 36, 2021 2 2, p. 10).

2021 m. vasario 1 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/116 dėl Pirmojo bendro projekto, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 550/2004 padedama įgyvendinti Europos oro eismo valdymo pagrindinį planą, sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 409/2013 ir panaikinamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 716/2014 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 36, 2021 2 2, p. 10).

Taikant šį Susitarimą, Reglamento priedas pritaikomas taip:

| (a) | Po 1.2.1 punkto r papunkčio įrašomas šis papunktis: „s) Ciuricho Kloteno.“; |
| --- | --- |

(a)

Po 1.2.1 punkto r papunkčio įrašomas šis papunktis: „s) Ciuricho Kloteno.“;

| (b) | Po 2.2.1 punkto r papunkčio įrašomas šis papunktis: „s) Ciuricho Kloteno.“; |
| --- | --- |

(b)

Po 2.2.1 punkto r papunkčio įrašomas šis papunktis: „s) Ciuricho Kloteno.“;

| (c) | Po 2.2.2 punkto r papunkčio įrašomas šis papunktis: „s) Ciuricho Kloteno.“; |
| --- | --- |

(c)

Po 2.2.2 punkto r papunkčio įrašomas šis papunktis: „s) Ciuricho Kloteno.“;

| (d) | Po 2.2.3 punkto bb papunkčio įrašomi šie papunkčiai: „cc) Ženevos; dd) Ciuricho Kloteno.“ |
| --- | --- |

(d)

Po 2.2.3 punkto bb papunkčio įrašomi šie papunkčiai: „cc) Ženevos; dd) Ciuricho Kloteno.“

2018 m. liepos 18 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1048, kuriuo nustatomi su nustatytų charakteristikų navigacija susiję oro erdvės naudojimo reikalavimai ir veiklos procedūros (OL L 189, 2018 7 26, p. 3).

2019 m. sausio 24 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/123, kuriuo nustatomos išsamios oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijų vykdymo taisyklės ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 677/2011 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 28, 2019 1 31, p. 1).

2019 m. vasario 11 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/317, kuriuo nustatoma Bendro Europos dangaus veiklos rezultatų ir mokesčių sistema ir panaikinami įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 56, 2019 2 25, p. 1), su pakeitimais, padarytais:

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1880 (OL L 380, 2021 10 27, p. 1). |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1880 (OL L 380, 2021 10 27, p. 1).

2019 m. gegužės 6 d.
  Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/709 dėl tinklo valdytojo, atsakingo už Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijas, paskyrimo (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 3228) (OL L 120, 2019 5 8, p. 27).

2021 m. birželio 2 d.
  Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/891, kuriuo nustatomi trečiojo ataskaitinio laikotarpio (2020–2024 m.) Sąjungos masto oro eismo valdymo tinklo persvarstyti tiksliniai veiklos rodikliai ir panaikinamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/903 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 195, 2021 6 3, p. 3).

2019 m. gruodžio 17 d.
  Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/2167, kuriuo patvirtinamas 2020–2029 m. tinklo strateginis planas dėl bendro Europos dangaus oro eismo valdymo tinklo funkcijų (OL L 328, 2019 12 18, p. 89).

2019 m. gruodžio 17 d.
  Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/2168 dėl tinklo valdybos pirmininko ir narių bei jų pakaitinių narių, taip pat Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio narių ir jų pakaitinių narių skyrimo oro eismo valdymo tinklo funkcijoms vykdyti trečiuoju, 2020–2024 m., ataskaitiniu laikotarpiu (OL L 328, 2019 12 18, p. 90).

2019 m. lapkričio 29 d.
  Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/2012 dėl išimčių pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 29/2009, nustatančio bendro Europos dangaus duomenų ryšio paslaugų reikalavimus, 14 straipsnį (Tekstas svarbus EEE) (OL L 312, 2019 12 3, p. 95).

2020 m. lapkričio 3 d.
  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1627 dėl išskirtinių priemonių, dėl COVID-19 pandemijos taikomų Bendro Europos dangaus veiklos rezultatų ir mokesčių sistemos trečiuoju ataskaitiniu laikotarpiu (2020–2024 m.) (OL L 366, 2020 11 4, p. 7).

6.   Aplinka ir triukšmas

2002 m. kovo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/30/EB dėl taisyklių ir tvarkos, reglamentuojančios triukšmingų operacijų apribojimų įvedimą Bendrijos oro uostuose, nustatymo (Tekstas svarbus EEE) (1–12 ir 14–18 straipsniai) (OL L 85, 2002 3 28, p. 40).

(Taikomi I priedo pakeitimai, susiję su Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų II priedo 8 skyriaus („Transporto politika“) G skirsnio („Oro transportas“) 2 punktu.)

1989 m. gruodžio 4 d.
  Tarybos direktyva 89/629/EEB dėl civilinių ikigarsinių reaktyvinių lėktuvų triukšmo skleidimo ribojimo (OL L 363, 1989 12 13, p. 27)

(1–8 straipsniai).

2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/93/EB dėl lėktuvų, kuriems taikomi Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos antrosios redakcijos (1988 m.) 16 priedo 1 tomo II dalies 3 skyriaus reikalavimai, naudojimo reglamentavimo (kodifikuota redakcija) (Tekstas svarbus EEE) (OL L 374, 2006 12 27, p. 1).

7.   Vartotojų apsauga

1990 m. birželio 13 d.
  Tarybos direktyva 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų (OL L 158, 1990 6 23, p. 59) (1–10 straipsniai).

1993 m. balandžio 5 d.
  Tarybos direktyva 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais (OL L 95, 1993 4 21, p. 29) (1–11 straipsniai) su pakeitimais, padarytais:

| — | Direktyva 2011/83/ES (OL L 304, 2011 11 22, p. 64). |
| --- | --- |

—

Direktyva 2011/83/ES (OL L 304, 2011 11 22, p. 64).

1997 m. spalio 9 d.
  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2027/97 dėl oro vežėjo atsakomybės už keleivių ir jų bagažo vežimą oru (OL L 285, 1997 10 17, p. 1) (1–8 straipsniai) su pakeitimais, padarytais:

| — | Reglamentu (EB) Nr. 889/2002 (OL L 140, 2002 5 30, p. 2). |
| --- | --- |

—

Reglamentu (EB) Nr. 889/2002 (OL L 140, 2002 5 30, p. 2).

2004 m. vasario 11 d. Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 261/2004, nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 295/91 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 46, 2004 2 17, p. 1) (1–18 straipsniai).

2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2006 dėl neįgalių asmenų ir ribotos judėsenos asmenų teisių keliaujant oru (Tekstas svarbus EEE) (OL L 204, 2006 7 26, p. 1).

8.   Kita

2003 m. spalio 27 d.
  Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (Tekstas svarbus EEE) (OL L 283, 2003 10 31, p. 51)

(14 straipsnio 1 dalies b punktas ir 14 straipsnio 2 dalis).

9.   Priedai

| A. | : | Protokolas dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų |
| --- | --- | --- |
| B. | : | Nuostatos, susijusios su Europos Sąjungos vykdoma Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) veikloje dalyvaujančių Šveicarijos subjektų finansine kontrole |

A.

:

Protokolas dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų

B.

:

Nuostatos, susijusios su Europos Sąjungos vykdoma Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) veikloje dalyvaujančių Šveicarijos subjektų finansine kontrole

---

(1)  
  OL L 224, 2012 8 21, p. 1.

(2)  
  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30), su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2019/1020 (OL L 169, 2019 6 25, p. 1).

(3)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1535 (OL L 241, 2015 9 17, p. 1).

(4)  
  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/48/EB dėl žaislų saugos (OL L 170, 2009 6 30, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva (ES) 2021/903 (OL L 197, 2021 6 4, p. 110).

(5)  
  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/42/EB dėl mašinų, iš dalies keičianti Direktyvą 95/16/EB (nauja redakcija) (OL L 157, 2006 6 9, p. 24), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2019/1243 (OL L 198, 2019 7 25, p. 241).

(6)  
  1973 m. vasario 19 d. Tarybos direktyva 73/23/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su elektrotechniniais gaminiais, skirtais naudoti tam tikrose įtampos ribose, suderinimo (OL L 77, 1973 3 26, p. 29), panaikinta

| — | 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/95/EB (OL L 374, 2006 12 27, p. 10), panaikinta |
| --- | --- |

—

2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/95/EB (OL L 374, 2006 12 27, p. 10), panaikinta

| — | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/35/ES (OL L 96, 2014 3 29, p. 357.). |
| --- | --- |

—

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/35/ES (OL L 96, 2014 3 29, p. 357.).

(7)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/35/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tam tikrose įtampos ribose skirtų naudoti elektros įrenginių tiekimu rinkai, suderinimo (OL L 96, 2014 3 29, p. 357).

(8)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1020 dėl rinkos priežiūros ir gaminių atitikties, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2004/42/EB ir reglamentai (EB) Nr. 765/2008 ir (ES) Nr. 305/2011 (OL L 169, 2019 6 25, p. 1).

(9)  Žr. 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1020 dėl rinkos priežiūros ir gaminių atitikties, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2004/42/EB ir reglamentai (EB) Nr. 765/2008 ir (ES) Nr. 305/2011, 39 straipsnį.

(10)  
  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/515 dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 764/2008 (OL L 91, 2019 3 29, p. 1).

(11)  
  2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (OL L 11, 2002 1 15, p. 4) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 596/2009 (OL L 188, 2009 7 18, p. 14).

(12)  
  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/48/EB dėl žaislų saugos (OL L 170, 2009 6 30, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva (ES) 2021/903 (OL L 197, 2021 6 4, p. 110).

(13)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

---

A PRIEDAS

PROTOKOLAS DĖL EUROPOS SĄJUNGOS PRIVILEGIJŲ IR IMUNITETŲ

AUKŠTOSIOS SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS,

(2)

ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 343 straipsniu ir Europos atominės energijos bendrijos (toliau – EAEB) steigimo sutarties 191 straipsniu Europos Sąjunga ir EAEB valstybių narių teritorijose naudojasi privilegijomis ir imunitetais, būtinais jos užduotims atlikti,

SUSITARĖ dėl šių nuostatų, kurios pridedamos prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:

I SKYRIUS

EUROPOS SĄJUNGOS NUOSAVYBĖ, LĖŠOS, TURTAS IR VEIKLA

EUROPOS SĄJUNGOS NUOSAVYBĖ, LĖŠOS, TURTAS IR VEIKLA

1 straipsnis

Sąjungos patalpos ir pastatai yra neliečiami. Juose neatliekama krata, jie nerekvizuojami, nekonfiskuojami ar neeksproprijuojami. Be Teisingumo Teismo leidimo Sąjungos nuosavybei ir turtui netaikomos jokios administracinės ar teisinės suvaržymo priemonės.

2 straipsnis

Sąjungos archyvai yra neliečiami.

3 straipsnis

Sąjunga, jos turtas, pajamos ir kita nuosavybė yra atleidžiami nuo visų tiesioginių mokesčių.

Jei įmanoma, valstybių narių Vyriausybės imasi atitinkamų priemonių, kad būtų netaikomi arba kompensuojami netiesioginiai ar apyvartos mokesčiai, įeinantys į kilnojamojo ar nekilnojamojo turto kainą, tais atvejais, kai Sąjunga savo oficialiam naudojimui perka didelės vertės pirkinius, į kurių kainą įeina minimi mokesčiai. Tačiau šios nuostatos netaikomos tais atvejais, kai tai gali iškreipti konkurenciją Sąjungoje.

Atsiskaitymui už komunalines paslaugas netaikomos jokios mokesčių ir rinkliavų lengvatos.

4 straipsnis

Sąjungos oficialiam naudojimui skirtiems daiktams netaikomi jokie muitai, importo ir eksporto draudimai ir apribojimai; taip importuotų daiktų šalies, į kurią jie importuoti, teritorijoje negalima nei mokamai, nei nemokamai perleisti kitiems, išskyrus atvejus, kai tai daroma tos šalies vyriausybės patvirtintomis sąlygomis.

Jokie muitai, importo ir eksporto draudimai ir apribojimai netaikomi ir Sąjungos leidiniams.

II SKYRIUS

KOMUNIKACIJA IR LAISSEZ-PASSER

KOMUNIKACIJA IR LAISSEZ-PASSER

5 straipsnis

Oficialiai Sąjungos institucijų komunikacijai ir visų jų dokumentų perdavimui kiekvienos valstybės narės teritorijoje galioja tos pačios nuostatos kaip toje valstybėje esančioms diplomatinėms atstovybėms.

Oficiali Sąjungos institucijų korespondencija ir kita oficiali jų komunikacija necenzūruojamos.

6 straipsnis

Sąjungos institucijų pirmininkai gali išduoti šių institucijų nariams ir tarnautojams Tarybos paprasta balsų dauguma nustatytos formos laissez-passer, kurį valstybių narių valdžios institucijos pripažįsta kaip galiojantį kelionės dokumentą. Šie laissez-passer pareigūnams ir kitiems tarnautojams išduodami pagal Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas.

Komisija gali sudaryti susitarimus dėl šių laissez-passer pripažinimo galiojančiais kelionės dokumentais trečiųjų šalių teritorijose.

III SKYRIUS

EUROPOS PARLAMENTO NARIAI

EUROPOS PARLAMENTO NARIAI

7 straipsnis

Laisvam Europos Parlamento narių, vykstančių į Europos Parlamento posėdžius ar grįžtantiems iš jų, judėjimui netaikomi jokie administraciniai ar kitokie apribojimai.

Muitinio tikrinimo ir valiutos keitimo kontrolės atžvilgiu Europos Parlamento nariams:

| a) | jų pačių Vyriausybės sudaro tokias pat sąlygas, kokios yra sudaromos aukšto rango pareigūnams, keliaujantiems į užsienį laikinų oficialių vizitų; |
| --- | --- |

a)

jų pačių Vyriausybės sudaro tokias pat sąlygas, kokios yra sudaromos aukšto rango pareigūnams, keliaujantiems į užsienį laikinų oficialių vizitų;

| b) | kitų valstybių narių Vyriausybės sudaro tokias pat sąlygas, kokios yra sudaromos užsienio Vyriausybių atstovams per jų laikinus oficialius vizitus. |
| --- | --- |

b)

kitų valstybių narių Vyriausybės sudaro tokias pat sąlygas, kokios yra sudaromos užsienio Vyriausybių atstovams per jų laikinus oficialius vizitus.

8 straipsnis

Europos Parlamento nariai neapklausiami, nesulaikomi ir netraukiami teisinėn atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo.

9 straipsnis

Europos Parlamento nariai sesijų metu naudojasi:

| a) | savo valstybės teritorijoje – imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

a)

savo valstybės teritorijoje – imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams;

| b) | visų kitų valstybių narių teritorijose – imunitetu, saugančiu nuo bet kokios sulaikymo priemonės ir patraukimo teisinėn atsakomybėn. |
| --- | --- |

b)

visų kitų valstybių narių teritorijose – imunitetu, saugančiu nuo bet kokios sulaikymo priemonės ir patraukimo teisinėn atsakomybėn.

Imunitetas taip pat galioja Europos Parlamento nariams vykstant į Europos Parlamento posėdžių vietą arba grįžtant iš jos.

Imunitetu negali naudotis narys, užkluptas darant nusikaltimą; be to, imunitetas negali sukliudyti Europos Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš narių imunitetą.

IV SKYRIUS

VALSTYBIŲ NARIŲ ATSTOVAI, DALYVAUJANTYS EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ VEIKLOJE

VALSTYBIŲ NARIŲ ATSTOVAI, DALYVAUJANTYS EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ VEIKLOJE

10 straipsnis

Sąjungos institucijų veikloje dalyvaujantys valstybių narių atstovai, jų patarėjai ir techniniai ekspertai, eidami savo pareigas ir vykdami į susitikimų vietą bei grįždami iš jos, naudojasi visomis įprastomis privilegijomis, imunitetais ir lengvatomis.

Šis straipsnis taikomas ir Sąjungos patariamųjų organų nariams.

V SKYRIUS

EUROPOS SĄJUNGOS PAREIGŪNAI IR KITI TARNAUTOJAI

EUROPOS SĄJUNGOS PAREIGŪNAI IR KITI TARNAUTOJAI

11 straipsnis

Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams, nepriklausomai nuo jų pilietybės, kiekvienos valstybės narės teritorijoje:

| a) | pagal Sutarčių nuostatas dėl pareigūnų ir kitų tarnautojų atsakomybės Sąjungai ir dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijos spręsti Sąjungos ir jos pareigūnų bei kitų tarnautojų ginčus suteikiamas imunitetas, saugantis nuo patraukimo teisinėn atsakomybėn už einant pareigas atliktus veiksmus, įskaitant pasakytas ar rašytines kalbas. Šis imunitetas lieka galioti ir jiems nustojus eiti pareigas; |
| --- | --- |

a)

pagal Sutarčių nuostatas dėl pareigūnų ir kitų tarnautojų atsakomybės Sąjungai ir dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijos spręsti Sąjungos ir jos pareigūnų bei kitų tarnautojų ginčus suteikiamas imunitetas, saugantis nuo patraukimo teisinėn atsakomybėn už einant pareigas atliktus veiksmus, įskaitant pasakytas ar rašytines kalbas. Šis imunitetas lieka galioti ir jiems nustojus eiti pareigas;

| b) | kartu su sutuoktiniu ir išlaikomais šeimos nariais netaikomi imigracijos apribojimai bei užsieniečių registracijos formalumai; |
| --- | --- |

b)

kartu su sutuoktiniu ir išlaikomais šeimos nariais netaikomi imigracijos apribojimai bei užsieniečių registracijos formalumai;

| c) | taikant valiutų ar jų keitimo taisykles, sudaromos tokios pat sąlygos, kokios toje šalyje paprastai yra sudaromos tarptautinių organizacijų pareigūnams; |
| --- | --- |

c)

taikant valiutų ar jų keitimo taisykles, sudaromos tokios pat sąlygos, kokios toje šalyje paprastai yra sudaromos tarptautinių organizacijų pareigūnams;

| d) | pirmą kartą atvykstant į konkrečią šalį eiti pareigų, suteikiama teisė be muito importuoti savo baldus ir turtą, taip pat be muito, toje šalyje baigus eiti pareigas, iš tos šalies reeksportuoti savo baldus ir turtą, abiem atvejais laikantis tos šalies, kurioje naudojamasi šia teise, Vyriausybės nustatytų privalomų sąlygų; |
| --- | --- |

d)

pirmą kartą atvykstant į konkrečią šalį eiti pareigų, suteikiama teisė be muito importuoti savo baldus ir turtą, taip pat be muito, toje šalyje baigus eiti pareigas, iš tos šalies reeksportuoti savo baldus ir turtą, abiem atvejais laikantis tos šalies, kurioje naudojamasi šia teise, Vyriausybės nustatytų privalomų sąlygų;

| e) | suteikiama teisė asmeniniam naudojimui be muito importuoti ir vėliau reeksportuoti automobilį, įsigytą pagal vidaus rinkos sąlygas šalyje, kurioje gyveno prieš tai, arba šalyje, kurios piliečiai jie yra, abiem atvejais laikantis atitinkamos šalies Vyriausybės nustatytų privalomų sąlygų. |
| --- | --- |

e)

suteikiama teisė asmeniniam naudojimui be muito importuoti ir vėliau reeksportuoti automobilį, įsigytą pagal vidaus rinkos sąlygas šalyje, kurioje gyveno prieš tai, arba šalyje, kurios piliečiai jie yra, abiem atvejais laikantis atitinkamos šalies Vyriausybės nustatytų privalomų sąlygų.

12 straipsnis

Sąjungos pareigūnai ir kiti tarnautojai moka Sąjungai mokesčius nuo Sąjungos jiems mokamų atlyginimų, darbo užmokesčio ir atlygių pagal sąlygas ir tvarką, kurias nustato Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavę su atitinkamomis institucijomis.

Iš Sąjungos gaunamiems atlyginimams, darbo užmokesčiui ir atlygiams netaikomi nacionaliniai mokesčiai.

13 straipsnis

Taikant pajamų mokestį, turto mokestį ir palikimo mokestį, taip pat tarp Sąjungos valstybių narių pasirašytas sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, Sąjungos pareigūnai ir kiti tarnautojai, kurie vien todėl, kad eina pareigas Sąjungos tarnyboje, įgyja gyvenamąją vietą kitos valstybės narės nei šalies, kurioje prieš pradedant eiti pareigas buvo jų nuolatinė gyvenamoji vieta mokesčių mokėjimo tikslais, teritorijoje, yra ir šalyje, kurioje faktiškai gyvena, ir nuolatinės gyvenamosios vietos mokesčių mokėjimo tikslais šalyje laikomi išlaikiusiais nuolatinę gyvenamąją vietą pastarojoje šalyje, jei ši yra Sąjungos narė. Ši nuostata taikoma ir sutuoktiniui, jei jis atskirai neužsiima mokama veikla, bei vaikams, kuriuos išlaiko ir kuriais rūpinasi šiame straipsnyje minimi asmenys.

Pirmesnėje pastraipoje minimiems asmenims priklausantis jų buvimo šalyje esantis kilnojamasis turtas yra atleidžiamas nuo toje šalyje galiojančio palikimo mokesčio; apskaičiuojant palikimo mokestį, tokia nuosavybė yra laikoma esančia nuolatinės gyvenamosios vietos mokesčių mokėjimo tikslais šalyje, atsižvelgiant į trečiųjų šalių teises ir į galimą tarptautinių sutarčių dėl dvigubo apmokestinimo nuostatų taikymą.

Taikant šio straipsnio nuostatas neatsižvelgiama į nuolatines gyvenamąsias vietas, kurias minėti asmenys įgijo vien todėl, kad eina pareigas kitose tarptautinėse organizacijose.

14 straipsnis

Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavę su atitinkamomis institucijomis, nustato Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų socialinio draudimo išmokų sistemą.

15 straipsnis

Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavę su kitomis atitinkamomis institucijomis, nustato Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų kategorijas, kurioms taikomos visos arba kai kurios 11 straipsnio, 12 straipsnio antrosios pastraipos ir 13 straipsnio nuostatos.

Prie tokių kategorijų priskirtų pareigūnų ir kitų tarnautojų pavardės, pareigybių lygiai ir adresai periodiškai pateikiami valstybių narių Vyriausybėms.

VI SKYRIUS

EUROPOS SĄJUNGOJE AKREDITUOTŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ MISIJŲ PRIVILEGIJOS IR IMUNITETAI

EUROPOS SĄJUNGOJE AKREDITUOTŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ MISIJŲ PRIVILEGIJOS IR IMUNITETAI

16 straipsnis

Valstybė narė, kurios teritorijoje yra Sąjungos būstinė, suteikia įprastus diplomatinius imunitetus ir privilegijas Sąjungoje akredituotoms trečiųjų šalių misijoms.

VII SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

BENDROSIOS NUOSTATOS

17 straipsnis

Privilegijos, imunitetai ir lengvatos Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams suteikiami vadovaujantis tik Sąjungos interesais.

Kiekviena Sąjungos institucija privalo atšaukti savo pareigūno ar kito tarnautojo imunitetą, jei, šios institucijos nuomone, tokio imuniteto atšaukimas neprieštarauja Sąjungos interesams.

18 straipsnis

Taikydamos šį protokolą, Sąjungos institucijos bendradarbiauja su atsakingomis suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijomis.

19 straipsnis

11–14 straipsniai ir 17 straipsnis taikomi Komisijos nariams.

20 straipsnis

11–14 ir 17 straipsniai Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjams, generaliniams advokatams, kancleriams ir pranešėjų pavaduotojams taikomi nepažeidžiant Protokolo dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 3 straipsnio nuostatų, susijusių su teisėjų ir generalinių advokatų imunitetu nuo jurisdikcijos.

21 straipsnis

Šis Protokolas taip pat taikomas Europos investicijų bankui, jo organų nariams, personalui ir valstybių narių atstovams, dalyvaujantiems Banko veikloje, nepažeidžiant Protokolo dėl banko statuto nuostatų.

Be to, Europos investicijų bankas yra atleidžiamas nuo bet kokių mokesčių mokėjimo ar panašaus pobūdžio prievolių dėl bet kokio jo kapitalo padidėjimo ir nuo įvairių formalumų, kurie gali būti su tuo susiję, valstybėje, kurioje yra Banko buveinė. Jo išformavimas ar likvidavimas taip pat negali būti apmokestinimo priežastis. Galiausiai pagal Statutą vykdomai banko ir jo organų veiklai netaikomas joks apyvartos mokestis.

22 straipsnis

Šis protokolas taip pat taikomas Europos Centriniam Bankui, jo organų nariams ir jo darbuotojams nepažeidžiant Protokolo dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto nuostatų.

Be to, Europos Centrinis bankas valstybėje, kurioje yra banko buveinė, yra atleidžiamas nuo bet kokio apmokestinimo ar panašaus pobūdžio prievolių taikymo padidėjus jo kapitalui ir nuo įvairių galimų su tuo susijusių formalumų. Pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą vykdomai banko ir jo organų veiklai netaikomas joks apyvartos mokestis.

---

A PRIEDO priedėlis

EUROPOS SĄJUNGOS PROTOKOLO DĖL PRIVILEGIJŲ IR IMUNITETŲ TAIKYMO ŠVEICARIJOJE TVARKA

1.   Taikymas Šveicarijai

Protokole dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų (toliau – Protokolas) daromos nuorodos į valstybes nares turi būti laikomos ir nuorodomis į Šveicariją, nebent toliau pateiktose nuostatose nustatyta kitaip.

2.   Agentūros atleidimas nuo netiesioginių mokesčių (įskaitant PVM)

Iš Šveicarijos eksportuojamoms prekėms ir paslaugoms Šveicarijos pridėtinės vertės mokestis (PVM) netaikomas. Vadovaujantis Protokolo 3 straipsnio antra pastraipa, atleidimas nuo PVM, taikomo Šveicarijoje oficialiam Agentūros naudojimui tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms, vykdomas sugrąžinant sumokėtą mokestį. Nuo PVM atleidžiama tuo atveju, jei sąskaitoje faktūroje ar lygiaverčiame dokumente nurodyta bendra faktinė prekių ir paslaugų pirkimo kaina yra ne mažesnė kaip 100 Šveicarijos frankų (įskaitant mokestį).

PVM grąžinamas pateikus Šveicarijos federalinės mokesčių administracijos pagrindiniam PVM skyriui tuo tikslu Šveicarijos parengtas formas. Prašymai dėl grąžinimo paprastai apsvarstomi per tris mėnesius nuo prašymo ir reikiamų patvirtinamųjų dokumentų pateikimo dienos.

3.   Su Agentūros darbuotojais susijusių taisyklių taikymo tvarka

Taikant Protokolo 12 straipsnio antrąją pastraipą, Šveicarija, vadovaudamasi savo nacionalinės teisės principais, Agentūros pareigūnų ir kitų tarnautojų, kaip apibrėžta Reglamento (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 549/69 (1) 2 straipsnyje, atlyginimams, darbo užmokesčiui ir atlygiams, kuriuos moka ir savo naudai vidaus mokesčiu apmokestina Europos Sąjunga, netaiko federalinių, kantonų ir savivaldybių mokesčių.

Taikant Protokolo 13 straipsnį, Šveicarija nelaikoma valstybe nare pagal šio priedėlio 1 punktą.

Agentūros pareigūnai ir kiti tarnautojai, taip pat jų šeimos nariai, kurie priklauso Europos Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomai socialinio draudimo sistemai, neprivalo tapti Šveicarijos socialinio draudimo sistemos nariais.

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi išimtinę jurisdikciją spręsti visus su Agentūros ar Komisijos ir jų darbuotojų santykiais susijusius klausimus dėl Tarybos reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (2) ir kitų Europos Sąjungos teisės nuostatų, kuriomis nustatomos darbo sąlygos, taikymo.

---

(1)  
  1969 m. kovo 25 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 549/69, nustatantis Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų kategorijas, kurioms taikomos Bendrijų protokolo dėl privilegijų ir imunitetų 12 straipsnio, 13 straipsnio antrosios pastraipos ir 14 straipsnio nuostatos (OL L 74, 1969 3 27, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1749/2002 (OL L 264, 2002 10 2, p. 13).

(2)  
  1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantis Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams laikinai taikomas specialias priemones (Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos) (OL L 56, 1968 3 4, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2104/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 7).

---

B PRIEDAS

EUROPOS AVIACIJOS SAUGOS AGENTŪROS VEIKLOJE DALYVAUJANČIŲ ŠVEICARIJOS SUBJEKTŲ FINANSINĖ KONTROLĖ

1 STRAIPSNIS

Tiesioginis bendravimas

Agentūra ir Komisija tiesiogiai bendrauja su visais Šveicarijoje įsisteigusiais asmenimis ar subjektais, kurie dalyvauja Agentūros veikloje: rangovais, Agentūros programų dalyviais, išmokų iš Agentūros arba Bendrijos biudžeto gavėjais ar subrangovais. Šie asmenys gali tiesiogiai siųsti Komisijai ir Agentūrai bet kokią svarbią informaciją ir dokumentus, kuriuos jie turi pateikti pagal šiame sprendime nurodytas priemones, taip pat pagal sudarytas sutartis ar susitarimus ir vadovaujantis tomis sutartis ar susitarimais priimtus sprendimus.

2 straipsnis

Patikros

1.   Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1) ir 2003 m. kovo 26 d. Agentūros valdančiosios tarybos priimtą finansinį reglamentą, taip pat 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (2), ir pagal kitas šiame sprendime nurodytas priemones su Šveicarijoje įsisteigusiais gavėjais sudarytose sutartyse ar susitarimuose bei priimtuose sprendimuose gali būti numatyta, kad Agentūros ir Komisijos pareigūnai arba kiti Agentūros ir Komisijos įgalioti asmenys bet kuriuo metu gavėjų ir jų subrangovų patalpose gali atlikti mokslinį, finansinį, technologinį ar kitokį auditą.

2.   Agentūros ir Komisijos pareigūnams ir kitiems Agentūros ir Komisijos įgaliotiems asmenims sudaromos tinkamos sąlygos patekti į patalpas, susipažinti su darbais, dokumentais ir visa informacija, įskaitant informaciją elektronine forma, kurios reikia tokiam auditui atlikti. Tokia prieigos teisė aiškiai nurodoma sutartyse ar susitarimuose, sudarytuose šiame sprendime nurodytoms priemonėms įgyvendinti.

3.   Europos Audito Rūmai turi tokias pat teises kaip ir Komisija.

4.   Auditas gali būti atliekamas dar penkerius metus po šio sprendimo galiojimo pabaigos arba laikantis sutartyse, susitarimuose ar priimtuose sprendimuose numatytų terminų.

5.   Šveicarijos federalinei audito tarnybai iš anksto pranešama apie Šveicarijos teritorijoje planuojamą atlikti auditą. Toks informavimas nėra teisinė sąlyga tokiam auditui atlikti.

3 straipsnis

Patikros vietoje

1.   Pagal šį susitarimą Komisijai (OLAF) suteikiami įgaliojimai Šveicarijos teritorijoje atlikti patikras ir inspektavimą vietoje, laikantis 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (3) nustatytų sąlygų ir tvarkos.

2.   Komisija, ruošdamasi atlikti ir atlikdama patikras ir inspektavimą vietoje, glaudžiai bendradarbiauja su Šveicarijos federaline audito tarnyba ar kitomis Šveicarijos federalinės audito tarnybos paskirtomis kompetentingomis Šveicarijos institucijomis, kurioms tinkamu laiku pranešama apie patikrų ir inspektavimo objektus, tikslus bei teisinį pagrindą, kad jos galėtų suteikti visą reikiamą pagalbą. Tuo tikslu Šveicarijos kompetentingų institucijų pareigūnai gali dalyvauti vietoje atliekamose patikrose ir inspektavime.

3.   Susijusių Šveicarijos kompetentingų institucijų pageidavimu Komisija patikras ir inspektavimą vietoje gali atlikti drauge su tomis institucijomis.

4.   Jei programos dalyviai nesutinka, kad būtų atlikta patikra ar inspektavimas vietoje, Šveicarijos institucijos, laikydamosi nacionalinių taisyklių, suteikia Komisijos inspektoriams reikalingą pagalbą, kad šie galėtų įvykdyti savo pareigą ir atlikti patikrą ar inspektavimą vietoje.

5.   Komisija kuo greičiau praneša Šveicarijos federalinei audito tarnybai apie bet kokį faktą ar įtarimą, susijusį su pažeidimu, kurį ji pastebėjo atlikdama patikrą ar inspektavimą vietoje. Bet kokiu atveju Komisija privalo minėtajai institucijai pranešti apie tokių patikrų ir inspektavimo rezultatus.

4 straipsnis

Informavimas ir konsultacijos

1.   Siekdamos tinkamai įgyvendinti šį priedą, Šveicarijos ir Bendrijos kompetentingos institucijos reguliariai keičiasi informacija ir vienos iš šalių prašymu rengia konsultacijas.

2.   Šveicarijos kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša Agentūrai ir Komisijai apie bet kokį jų pastebėtą faktą ar įtarimą, susijusį su sutarčių ar susitarimų, sudarytų taikant šiame sprendime nurodytas priemones, sudarymo ar vykdymo pažeidimu.

5 straipsnis

Konfidencialumas

Pagal šį priedą bet kokia forma perduota ar gauta informacija yra profesinė paslaptis ir yra saugoma taip pat, kaip panaši informacija saugoma pagal nacionalinę Šveicarijos teisę ir Bendrijos institucijoms taikomas atitinkamas nuostatas. Tokia informacija teikiama tik tiems asmenims, kuriems ją reikia žinoti vykdant savo pareigas Bendrijos institucijose, valstybėse narėse ar Šveicarijoje, ir gali būti naudojama tik veiksmingos susitariančiųjų šalių finansinių interesų apsaugos tikslais.

6 straipsnis

Administracinės priemonės ir nuobaudos

Nepažeisdama Šveicarijos baudžiamosios teisės taikymo principų, Agentūra ar Komisija gali taikyti administracines priemones ir nuobaudas pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 ir 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (4).

7 straipsnis

Išieškojimas ir vykdymas

Pagal šį sprendimą Agentūros ar Komisijos priimti sprendimai dėl asmenų, išskyrus valstybes, piniginės prievolės yra vykdytini Šveicarijoje.

Vykdomąjį raštą, patikrinusi tik akto autentiškumą, išduoda Šveicarijos Vyriausybės paskirta institucija, kuri apie tai privalo pranešti Agentūrai arba Komisijai. Sprendimas vykdomas Šveicarijoje galiojančia tvarka. Vykdymo sprendimo teisėtumą kontroliuoja Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

Pagal arbitražinę išlygą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo priimti sprendimai vykdomi tokiomis pačiomis sąlygomis.

---

(1)  
  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

1

(2)  
  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

2

(3)  
  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

3

(4)  
  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

4

---