# Eiropas Savienības L 316/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 316 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 8. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 316

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 8. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2387 (2022. gada 30. augusts), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/655, lai noteikumus par tādu gāzveida piesārņotāju emisiju uzraudzību, ko rada ekspluatācijā esoši iekšdedzes motori, kuri uzstādīti autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā, pielāgotu tā, lai tie ietvertu motorus, kuru jauda ir mazāka par 56 kW vai lielāka par 560 kW | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2022/2388 (2022. gada 7. decembris), ar ko attiecībā uz perfluoralkilvielu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju noteiktos pārtikas produktos groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2389 (2022. gada 7. decembris), ar ko paredz noteikumus par to, kā vienveidīgi piemērot tādu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu, kuras veic augu, augu produktu un citu objektu sūtījumiem, ko ieved Savienībā (
  1
  ) | 42 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2390 (2022. gada 7. decembris), ar ko pēc daļējas termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 19. pantu, groza galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/823 noteikts konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam | 52 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/2391 (2022. gada 25. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē attiecībā uz olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamo tirdzniecības standartu | 86 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Tirdzniecības komitejas Lēmums Nr. 1/2022 (2022. gada 16. novembris), ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2022/2392] | 88 |
| | * | Tirdzniecības komitejas Lēmums Nr. 2/2022 (2022. gada 16. novembris), ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2022/2393] | 91 |
| | * | Tirdzniecības Komitejas Lēmums Nr. 3/2022 (2022. gada 16. novembris), ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2022/2394] | 93 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2387 (2022. gada 30. augusts), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/655, lai noteikumus par tādu gāzveida piesārņotāju emisiju uzraudzību, ko rada ekspluatācijā esoši iekšdedzes motori, kuri uzstādīti autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā, pielāgotu tā, lai tie ietvertu motorus, kuru jauda ir mazāka par 56 kW vai lielāka par 560 kW

1

*

Komisijas Regula (ES) 2022/2388 (2022. gada 7. decembris), ar ko attiecībā uz perfluoralkilvielu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju noteiktos pārtikas produktos groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (
  1
  )

1

38

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2389 (2022. gada 7. decembris), ar ko paredz noteikumus par to, kā vienveidīgi piemērot tādu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu, kuras veic augu, augu produktu un citu objektu sūtījumiem, ko ieved Savienībā (
  1
  )

1

42

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2390 (2022. gada 7. decembris), ar ko pēc daļējas termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 19. pantu, groza galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/823 noteikts konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam

52

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/2391 (2022. gada 25. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē attiecībā uz olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamo tirdzniecības standartu

86

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Tirdzniecības komitejas Lēmums Nr. 1/2022 (2022. gada 16. novembris), ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2022/2392]

88

*

Tirdzniecības komitejas Lēmums Nr. 2/2022 (2022. gada 16. novembris), ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2022/2393]

91

*

Tirdzniecības Komitejas Lēmums Nr. 3/2022 (2022. gada 16. novembris), ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2022/2394]

93

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Deleģētais lēmums Nr. 196/22/COL (2022. gada 26. oktobris) par ārkārtas pasākumiem Norvēģijā saistībā ar augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429259. panta 1. punkta c) apakšpunktu un Deleģētās regulas (ES) 2020/687 21., 39. un 55. pantu [2022/2395] Labots ar 2022. gada 7. novembra EBTA Uzraudzības iestādes Deleģēto lēmumu Nr. 201/22/COL | 95 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Deleģētais lēmums Nr. 196/22/COL (2022. gada 26. oktobris) par ārkārtas pasākumiem Norvēģijā saistībā ar augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429259. panta 1. punkta c) apakšpunktu un Deleģētās regulas (ES) 2020/687 21., 39. un 55. pantu [2022/2395] Labots ar 2022. gada 7. novembra EBTA Uzraudzības iestādes Deleģēto lēmumu Nr. 201/22/COL

95

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2292 (2022. gada 6. septembris), ar ko attiecībā uz prasībām par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 ( OV L 304, 24.11.2022. ) | 100 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2292 (2022. gada 6. septembris), ar ko attiecībā uz prasībām par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 ( OV L 304, 24.11.2022. )

( OV L 304, 24.11.2022. )

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 8.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 316/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/2387

(2022. gada 30. augusts),

ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/655, lai noteikumus par tādu gāzveida piesārņotāju emisiju uzraudzību, ko rada ekspluatācijā esoši iekšdedzes motori, kuri uzstādīti autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā, pielāgotu tā, lai tie ietvertu motorus, kuru jauda ir mazāka par 56 kW vai lielāka par 560 kW

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1628 (2016. gada 14. septembris) par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK (1), un jo īpaši tās 19. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija sadarbībā ar ražotājiem ir īstenojusi papildu uzraudzības ekspluatācijā programmas, lai novērtētu uzraudzības testu un datu analīžu piemērotību tādu emisiju mērīšanai, ko rada autoceļiem neparedzēta mobilā tehnika ar NRE-v-5 un NRE-v-6 apakškategorijā neiekļautiem motoriem reālajā darbībā normālajos darbības ciklos. Tāpēc Deleģētajā regulā (ES) 2017/655 (2) būtu jāparedz attiecīgi noteikumi par uzraudzību ekspluatācijā šīm apakškategorijām. |
| --- | --- |

(1)

Komisija sadarbībā ar ražotājiem ir īstenojusi papildu uzraudzības ekspluatācijā programmas, lai novērtētu uzraudzības testu un datu analīžu piemērotību tādu emisiju mērīšanai, ko rada autoceļiem neparedzēta mobilā tehnika ar NRE-v-5 un NRE-v-6 apakškategorijā neiekļautiem motoriem reālajā darbībā normālajos darbības ciklos. Tāpēc Deleģētajā regulā (ES) 2017/655 (2) būtu jāparedz attiecīgi noteikumi par uzraudzību ekspluatācijā šīm apakškategorijām.

| (2) | Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas izraisītos traucējumus un to ietekmi uz ražotāju spēju veikt uzraudzības ekspluatācijā testus, lai ražotājiem būtu pietiekami daudz laika testu veikšanai un lai Komisijai būtu pietiekami daudz laika novērtēt testu rezultātus un sagatavot ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kā noteikts Regulā (ES) 2016/1628, ir jāmaina uzraudzības ekspluatācijā testu ziņojumu iesniegšanas termiņi. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas izraisītos traucējumus un to ietekmi uz ražotāju spēju veikt uzraudzības ekspluatācijā testus, lai ražotājiem būtu pietiekami daudz laika testu veikšanai un lai Komisijai būtu pietiekami daudz laika novērtēt testu rezultātus un sagatavot ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kā noteikts Regulā (ES) 2016/1628, ir jāmaina uzraudzības ekspluatācijā testu ziņojumu iesniegšanas termiņi.

| (3) | Covid-19 pandēmija parādīja, ka neparedzēti notikumi, kas ir ārpus ražotāja kontroles, var neļaut veikt ekspluatācijā esošo motoru uzraudzību tā, kā plānots. Ņemot vērā, ka Covid-19 pandēmija joprojām izraisa traucējumus, apstiprinātājai iestādei būtu jāpiekrīt pamatotu korekciju veikšanai sākotnējā plānā, kas bija noteikts katras motoru grupas, par kuru jāveic uzraudzība ekspluatācijā (ISM grupas), uzraudzībai. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 pandēmija parādīja, ka neparedzēti notikumi, kas ir ārpus ražotāja kontroles, var neļaut veikt ekspluatācijā esošo motoru uzraudzību tā, kā plānots. Ņemot vērā, ka Covid-19 pandēmija joprojām izraisa traucējumus, apstiprinātājai iestādei būtu jāpiekrīt pamatotu korekciju veikšanai sākotnējā plānā, kas bija noteikts katras motoru grupas, par kuru jāveic uzraudzība ekspluatācijā (ISM grupas), uzraudzībai.

| (4) | Šajā regulā izklāstītajiem grozījumiem nevajadzētu ietekmēt to gāzveida piesārņotāju emisiju uzraudzību, kuras rada ekspluatācijā esoši iekšdedzes motori ar jaudu no 56 kW līdz 560 kW (NRE-v-5 un NRE-v-6 apakškategorija). Attiecībā uz šīm apakškategorijām ieviestās izmaiņas aprobežojas ar administratīvām korekcijām, kas ietver to iekļaušanu ISM grupā, tādējādi tās nav būtiskas minētajai uzraudzībai. Tāpēc ir lietderīgi, ka paliek spēkā ES tipa apstiprinājumi motoru tipiem vai motoru saimēm, kas apstiprināti saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/655 pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā izklāstītajiem grozījumiem nevajadzētu ietekmēt to gāzveida piesārņotāju emisiju uzraudzību, kuras rada ekspluatācijā esoši iekšdedzes motori ar jaudu no 56 kW līdz 560 kW (NRE-v-5 un NRE-v-6 apakškategorija). Attiecībā uz šīm apakškategorijām ieviestās izmaiņas aprobežojas ar administratīvām korekcijām, kas ietver to iekļaušanu ISM grupā, tādējādi tās nav būtiskas minētajai uzraudzībai. Tāpēc ir lietderīgi, ka paliek spēkā ES tipa apstiprinājumi motoru tipiem vai motoru saimēm, kas apstiprināti saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/655 pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

| (5) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2017/655 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2017/655 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) 2017/655

Deleģēto regulu (ES) 2017/655 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Šī regula attiecas uz gāzveida piesārņotāju emisiju uzraudzību no šādu kategoriju ekspluatācijā esošiem V posma emisiju motoriem, kas uzstādīti autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā, neatkarīgi no tā, kad šiem motoriem piešķirts ES tipa apstiprinājums:






  a) | NRE un NRG (visas apakškategorijas); |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Šī regula attiecas uz gāzveida piesārņotāju emisiju uzraudzību no šādu kategoriju ekspluatācijā esošiem V posma emisiju motoriem, kas uzstādīti autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā, neatkarīgi no tā, kad šiem motoriem piešķirts ES tipa apstiprinājums:

a)

NRE un NRG (visas apakškategorijas);

| b) | NRS-vi-1b, NRS-vr-1b, NRS-v-2a, NRS-v-2b un NRS-v-3; |
| --- | --- |

b)

NRS-vi-1b, NRS-vr-1b, NRS-v-2a, NRS-v-2b un NRS-v-3;

| c) | IWP un IWA (visas apakškategorijas); |
| --- | --- |

c)

IWP un IWA (visas apakškategorijas);

| d) | RLL un RLR (visas apakškategorijas); |
| --- | --- |

d)

RLL un RLR (visas apakškategorijas);

| e) | ATS; |
| --- | --- |

e)

ATS;

| f) | SMB; |
| --- | --- |

f)

SMB;

| g) | NRSh (visas apakškategorijas); |
| --- | --- |

g)

NRSh (visas apakškategorijas);

| h) | NRS-vi-1a un NRS-vr-1a.”; |
| --- | --- |

h)

NRS-vi-1a un NRS-vr-1a.”;

| 2) | regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:

  “3. pants
  Procedūras un prasības attiecībā uz ekspluatācijā esošu motoru emisiju uzraudzību
  Gāzveida piesārņotāju emisijas no ekspluatācijā esošiem motoriem, kas minēti Regulas (ES) 2016/1628 19. panta 1. punktā, uzrauga šādi:






  a) | to motoru uzraudzību, kas minēti 2. panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā, veic saskaņā ar šīs regulas pielikumu; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Procedūras un prasības attiecībā uz ekspluatācijā esošu motoru emisiju uzraudzību

Gāzveida piesārņotāju emisijas no ekspluatācijā esošiem motoriem, kas minēti Regulas (ES) 2016/1628 19. panta 1. punktā, uzrauga šādi:

a)

to motoru uzraudzību, kas minēti 2. panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā, veic saskaņā ar šīs regulas pielikumu;

| b) | attiecībā uz 2. panta 1. punkta g) un h) apakšpunktā minētajiem motoriem:






  i) | šīs regulas pielikumu nepiemēro; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz 2. panta 1. punkta g) un h) apakšpunktā minētajiem motoriem:

i)

šīs regulas pielikumu nepiemēro;

| ii) | vecināšanas procedūra, ko izmanto, lai noteiktu nolietošanas koeficientu (DF) motora tipam vai attiecīgā gadījumā motoru saimei, kā noteikts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/654 (*1) III pielikuma 4.3. punktā, tai skaitā jebkurš automatizēts elements, ir izstrādāta tā, lai ražotājs varētu pienācīgi prognozēt ekspluatācijas laikā radīto emisiju pasliktināšanos, kas gaidāma šo motoru emisijas noturības periodā (EDP) tipiskas ekspluatācijas apstākļos; |
| --- | --- |

ii)

vecināšanas procedūra, ko izmanto, lai noteiktu nolietošanas koeficientu (DF) motora tipam vai attiecīgā gadījumā motoru saimei, kā noteikts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/654 (*1) III pielikuma 4.3. punktā, tai skaitā jebkurš automatizēts elements, ir izstrādāta tā, lai ražotājs varētu pienācīgi prognozēt ekspluatācijas laikā radīto emisiju pasliktināšanos, kas gaidāma šo motoru emisijas noturības periodā (EDP) tipiskas ekspluatācijas apstākļos;

| iii) | Komisija ik pēc pieciem gadiem sadarbībā ar ražotājiem veic izmēģinājuma programmu, kurā tiek izmantoti jaunākie motoru tipi, lai pārliecinātos, ka Deleģētās regulas (ES) 2017/654 III pielikuma 4. iedaļā aprakstītā DF noteikšanas procedūra joprojām ir piemērota un efektīva piesārņotāju emisiju kontrolēšanai motoru normatīvajā mūžā. |
| --- | --- |

iii)

Komisija ik pēc pieciem gadiem sadarbībā ar ražotājiem veic izmēģinājuma programmu, kurā tiek izmantoti jaunākie motoru tipi, lai pārliecinātos, ka Deleģētās regulas (ES) 2017/654 III pielikuma 4. iedaļā aprakstītā DF noteikšanas procedūra joprojām ir piemērota un efektīva piesārņotāju emisiju kontrolēšanai motoru normatīvajā mūžā.

(*1)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/654 (2016. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1628 par tehniskām un vispārējām prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprinājumu (OV L 102, 13.4.2017., 1. lpp.).”;"

*1

| 3) | regulas 3.a pantam pievieno šādu 3. punktu:

  “3.   ES tipa apstiprinājumi motoru tipiem vai motoru saimēm, kas saskaņā ar šo regulu ir apstiprināti līdz 2022. gada 26. decembrim, nav jāpārskata vai jāpaplašina tādas testēšanas rezultātu dēļ, kas veikta saskaņā ar pielikumā noteiktajām prasībām.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 3.a pantam pievieno šādu 3. punktu:

“3.   ES tipa apstiprinājumi motoru tipiem vai motoru saimēm, kas saskaņā ar šo regulu ir apstiprināti līdz 2022. gada 26. decembrim, nav jāpārskata vai jāpaplašina tādas testēšanas rezultātu dēļ, kas veikta saskaņā ar pielikumā noteiktajām prasībām.”;

| 4) | Deleģētās regulas (ES) 2017/655 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

4)

Deleģētās regulas (ES) 2017/655 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 30. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 252, 16.9.2016., 53. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/655 (2016. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1628 attiecībā uz tādu gāzveida piesārņotāju emisiju uzraudzību, ko rada ekspluatācijā esoši iekšdedzes motori, kas uzstādīti autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā (OV L 102, 13.4.2017., 334. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Deleģētās regulas (ES) 2017/655 pielikumu groza šādi:

| 1) | aiz 1.2. punkta iekļauj šādu 1.2.a un 1.2.b punktu:
  “1.2.a   Motoru grupa, par kuru jāveic uzraudzība ekspluatācijā (ISM grupa)
  Lai veiktu ekspluatācijā esošu motoru testēšanu, visus ražotāja ražoto motoru tipus un motoru saimes grupē saskaņā ar to apakškategoriju, kā norādīts 1. tabulā un parādīts 1. attēlā. Vienam ražotājam var būt viena ISM grupa katram iespējamajam ISM grupas tipam.

  1. tabula



  ISM grupas








  ISM grupa | Motoru kategorija (apakškategorija) |
| --- | --- | --- |
| A | NRE-v-5, NRE-v-6 |
| B | NRE-c-5, NRE-c-6 |
| C | NRE-v-3, NRE-v-4 |
| D | NRE-c-3, NRE-c-4 |
| E | NRE-v-1, NRE-c-1, NRE-v-2, NRE-c-2 |
| F | NRE-v-7, NRE-c-7 |
| G | NRG-v-1, NRG-c-1 |
| H | NRS-v-2b, NRS-v-3 |
| I | NRS-vr-1b, NRS-vi-1b, NRS-v-2a |
| J | IWP-v-1, IWP-c-1, IWA-v-1, IWA-c-1, IWP-v-2, IWP-c-2, IWA-v-2, IWA-c-2 |
| K | IWP-v-3, IWP-c-3, IWA-v-3, IWA-c-3 |
| L | IWP-v-4, IWP-c-4, IWA-v-4, IWA-c-4 |
| M | RLL-v-1, RLL-c-1 |
| N | RLR-v-1, RLR-c-1 |
| O | SMB-v-1 |
| P | ATS-v-1 |

1)

aiz 1.2. punkta iekļauj šādu 1.2.a un 1.2.b punktu:

“1.2.a   Motoru grupa, par kuru jāveic uzraudzība ekspluatācijā (ISM grupa)

Lai veiktu ekspluatācijā esošu motoru testēšanu, visus ražotāja ražoto motoru tipus un motoru saimes grupē saskaņā ar to apakškategoriju, kā norādīts 1. tabulā un parādīts 1. attēlā. Vienam ražotājam var būt viena ISM grupa katram iespējamajam ISM grupas tipam.

1. tabula

ISM grupas

ISM grupa

Motoru kategorija (apakškategorija)

A

NRE-v-5, NRE-v-6

B

NRE-c-5, NRE-c-6

C

NRE-v-3, NRE-v-4

D

NRE-c-3, NRE-c-4

E

NRE-v-1, NRE-c-1, NRE-v-2, NRE-c-2

F

NRE-v-7, NRE-c-7

G

NRG-v-1, NRG-c-1

H

NRS-v-2b, NRS-v-3

I

NRS-vr-1b, NRS-vi-1b, NRS-v-2a

J

IWP-v-1, IWP-c-1, IWA-v-1, IWA-c-1, IWP-v-2, IWP-c-2, IWA-v-2, IWA-c-2

K

IWP-v-3, IWP-c-3, IWA-v-3, IWA-c-3

L

IWP-v-4, IWP-c-4, IWA-v-4, IWA-c-4

M

RLL-v-1, RLL-c-1

N

RLR-v-1, RLR-c-1

O

SMB-v-1

P

ATS-v-1

1. attēls

ISM grupu ilustrācija

Image 1

| 1.2.b | Apstiprinātāja iestāde, kas pārliecinās par atbilstību šai regulai, ir:






  a) | apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi motora tipa vai motoru saimes tipa apstiprinājumu, ja ISM grupā ir tikai viens tipa apstiprinājums; |
| --- | --- | --- |

1.2.b

a)

apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi motora tipa vai motoru saimes tipa apstiprinājumu, ja ISM grupā ir tikai viens tipa apstiprinājums;

| b) | apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu vairākiem motoru tipiem un/vai motoru saimēm vienā ISM grupā; |
| --- | --- |

b)

apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu vairākiem motoru tipiem un/vai motoru saimēm vienā ISM grupā;

| c) | ja ISM grupā ir motoru tipi un/vai motoru saimes, ko apstiprinājušas dažādas apstiprinātājas iestādes, – apstiprinātāja iestāde, ko izraudzījušās visas iesaistītās apstiprinātājas iestādes.”; |
| --- | --- |

c)

ja ISM grupā ir motoru tipi un/vai motoru saimes, ko apstiprinājušas dažādas apstiprinātājas iestādes, – apstiprinātāja iestāde, ko izraudzījušās visas iesaistītās apstiprinātājas iestādes.”;

| 2) | pielikuma 1.3. punktā svītro b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

2)

pielikuma 1.3. punktā svītro b) apakšpunktu;

| 3) | pielikuma 1.4. punktu aizstāj ar šādu:






  “1.4. | Ja motoram ir elektroniskais vadības bloks (ECU) un diagnostikas pieslēgvieta, kas paredzēta nepieciešamo datu iegūšanai, kā norādīts 7. papildinājumā, bet trūkst pieslēgvietas vai datu vai ja nav iespējams nepārprotami identificēt un validēt nepieciešamos signālus, motors nav piemērots uzraudzības ekspluatācijā testa veikšanai un jāizvēlas cits motors.
  Apstiprinātāja iestāde nepieņem ECU vai diagnostikas pieslēgvietas neesību vai neesošus vai nederīgus signālus, vai ECU griezes momenta signāla neatbilstību kā iemeslu samazināt saskaņā ar šo regulu testējamo motoru skaitu.”; |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma 1.4. punktu aizstāj ar šādu:

“1.4.

Apstiprinātāja iestāde nepieņem ECU vai diagnostikas pieslēgvietas neesību vai neesošus vai nederīgus signālus, vai ECU griezes momenta signāla neatbilstību kā iemeslu samazināt saskaņā ar šo regulu testējamo motoru skaitu.”;

| 4) | pielikuma 2.1. punktu aizstāj ar šādu:






  “2.1. | Ražotājs apstiprinātājai iestādei iesniedz sākotnējo katras ISM grupas uzraudzības plānu šādos termiņos:






  a) | attiecībā uz ISM A grupu – viena mēneša laikā pēc jebkura ISM grupas motora tipa vai motoru saimes ražošanas sākšanas; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

pielikuma 2.1. punktu aizstāj ar šādu:

“2.1.

a)

attiecībā uz ISM A grupu – viena mēneša laikā pēc jebkura ISM grupas motora tipa vai motoru saimes ražošanas sākšanas;

| b) | attiecībā uz jebkuru citu ISM grupu – līdz vēlākajam no šiem datumiem:






  i) | līdz 2023. gada 26. jūnijam; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz jebkuru citu ISM grupu – līdz vēlākajam no šiem datumiem:

i)

līdz 2023. gada 26. jūnijam;

| ii) | viena mēneša laikā pēc jebkura ISM grupas motora tipa vai motoru saimes ražošanas sākšanas.”; |
| --- | --- |

ii)

viena mēneša laikā pēc jebkura ISM grupas motora tipa vai motoru saimes ražošanas sākšanas.”;

| 5) | pielikuma 2.2. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:






  “2.2. | Sākotnējā plānā ietver ISM grupas motoru tipu un motoru saimju sarakstu, kā arī kritērijus un pamatojumu tam:”; |
| --- | --- | --- |

5)

pielikuma 2.2. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“2.2.

| 6) | pielikuma 2.3. punktu aizstāj ar šādu:






  “2.3. | Ražotāji apstiprinātājai iestādei iesniedz atjauninātu plānu ekspluatācijā esošu motoru uzraudzībai vienmēr, kad tiek mainīts ISM grupā iekļauto motoru saimju saraksts vai tiek pabeigts vai pārskatīts atlasītā(-o) konkrētā(-o) motora(-u) un autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas saraksts. Atjauninātajā plānā ietver izraudzīšanās kritēriju pamatojumu un attiecīgos gadījumos iepriekšējā saraksta pārskatīšanas iemeslus. Ja mainās ISM grupas motoru saimju skaits vai gada ražošanas apjoms Savienības tirgum, attiecīgi koriģē arī plānu ar to testu skaitu, kas jāveic saskaņā ar 2.6. punktu.”; |
| --- | --- | --- |

6)

pielikuma 2.3. punktu aizstāj ar šādu:

“2.3.

| 7) | pielikuma 2.6. līdz 2.6.4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.6.   Testējamo motoru atlases kritēriji
  Testējamo motoru skaits attiecas uz ISM grupu, nevis uz ISM grupā ietilpstošajām motoru apakškategorijām, motoru saimēm vai motoru tipiem.
  Ražotājs atlasa motorus, kas proporcionāli pārstāv ISM grupā iekļautās apakškategorijas, motoru saimes un motoru tipus. Tas nebūt nenozīmē, ka ir jātestē motori, kas pieder pie katras motoru apakškategorijas, motoru saimes vai motora tipa.

  ISM grupām, kurās ir gan IWP, gan IWA kategorija, motoru atlasē pēc iespējas iekļauj abu kategoriju motorus.
  2.6.1.   ISM A grupas testēšanas shēma
  Ražotājs izvēlas vienu no šādām 2.6.1.1. un 2.6.1.2. punktā aprakstītajām uzraudzības ekspluatācijā testēšanas shēmām.
  2.6.1.1.   Testēšanas shēma, kas pamatojas uz emisijas noturības periodu (EDP)








  2.6.1.1.1. | Deviņu tādu ISM grupā ietvertu motoru testēšana, kuru uzkrātā ekspluatācija ir mazāka nekā a % no EDP saskaņā ar 2. tabulu. Testa rezultātus apstiprinātājai iestādei iesniedz līdz 2024. gada 26. decembrim. |
| --- | --- | --- |

7)

pielikuma 2.6. līdz 2.6.4. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.6.   Testējamo motoru atlases kritēriji

Testējamo motoru skaits attiecas uz ISM grupu, nevis uz ISM grupā ietilpstošajām motoru apakškategorijām, motoru saimēm vai motoru tipiem.

Ražotājs atlasa motorus, kas proporcionāli pārstāv ISM grupā iekļautās apakškategorijas, motoru saimes un motoru tipus. Tas nebūt nenozīmē, ka ir jātestē motori, kas pieder pie katras motoru apakškategorijas, motoru saimes vai motora tipa.

ISM grupām, kurās ir gan IWP, gan IWA kategorija, motoru atlasē pēc iespējas iekļauj abu kategoriju motorus.

2.6.1.   ISM A grupas testēšanas shēma

Ražotājs izvēlas vienu no šādām 2.6.1.1. un 2.6.1.2. punktā aprakstītajām uzraudzības ekspluatācijā testēšanas shēmām.

2.6.1.1.   Testēšanas shēma, kas pamatojas uz emisijas noturības periodu (EDP)

2.6.1.1.1.

| 2.6.1.1.2. | Deviņu tādu ISM grupā ietvertu motoru testēšana, kuru uzkrātā ekspluatācija ir lielāka nekā b % no EDP saskaņā ar 2. tabulu. Testa ziņojumus apstiprinātājai iestādei iesniedz līdz 2026. gada 26. decembrim. |
| --- | --- |

2.6.1.1.2.

| 2.6.1.1.3. | Ja ražotājs nespēj izpildīt 2.6.1.1. punktā noteiktās prasības tāpēc, ka nav pieejami motori ar nepieciešamo uzkrāto ekspluatāciju, kas norādīta 2.6.1.1.2. punktā, apstiprinātāja iestāde var atļaut saskaņā ar šo punktu testēt motorus, kuru uzkrātā ekspluatācija ir robežās no vērtības, kas ir divreiz lielāka par a % no EDP, līdz b % no EDP, ja ražotājs sniedz pārliecinošus pierādījumus, ka tas ir atlasījis motorus ar lielāko pieejamo uzkrāto ekspluatāciju. Kā alternatīvu apstiprinātāja iestāde pieņem testēšanas shēmas nomaiņu pret 2.6.1.2. punktā noteikto uz četru gadu periodu balstīto testēšanas shēmu. Tādā gadījumā saskaņā ar 2.6.1.2. punktu testējamo motoru kopējo skaitu samazina par to motoru skaitu, kuri jau testēti un par kuriem ziņots saskaņā ar 2.6.1.1. punktu.

  2. tabula


  % no EDP vērtībām 2.6.1. punktā definētajai ISM grupai








  Atlasītā motora standarta jauda (kW) | a | b |
| --- | --- | --- | --- |
| 56 ≤ P < 130 | 20 | 55 |
| 130 ≤ P ≤ 560 | 30 | 70 |

2.6.1.1.3.

2. tabula

% no EDP vērtībām 2.6.1. punktā definētajai ISM grupai

Atlasītā motora standarta jauda (kW)

a

b

56 ≤ P < 130

20

55

130 ≤ P ≤ 560

30

70

2.6.1.2.   Uz četru gadu periodu balstīta testēšanas shēma

Katrs ražotājs četrus gadus pēc kārtas testē vidēji deviņus ISM grupas motorus gadā. Testa ziņojumus par veiktajiem testiem apstiprinātājai iestādei iesniedz katru gadu. Testēšanas un rezultātu iesniegšanas grafiku iekļauj ražotāja iesniegtajā un apstiprinātājas iestādes apstiprinātajā sākotnējā un vēlāk atjauninātajā (ja tāds ir) ekspluatācijā esošu motoru uzraudzības plānā.

| 2.6.1.2.1. | Pirmo deviņu motoru testu rezultātus iesniedz ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc pirmā motora uzstādīšanas autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā un ne vēlāk kā 30 mēnešus pēc apstiprinātā, attiecīgajā ISM grupā iekļautā motora tipa vai motoru saimes ražošanas sākuma. |
| --- | --- |

2.6.1.2.1.

| 2.6.1.2.2. | Ja ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka 30 mēnešus pēc ražošanas sākšanas autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā nav uzstādīts neviens motors, testēšanas rezultātus iesniedz pēc pirmā motora uzstādīšanas datumā, par kuru vienojas ar apstiprinātāju iestādi. |
| --- | --- |

2.6.1.2.2.

| 2.6.1.2.3. | Maza apjoma ražotāji
  Maza apjoma ražotāju gadījumā testēto motoru skaitu pielāgo šādi:






  a) | ražotāji, kas ražo tikai divas motoru saimes ISM grupā, gadā iesniedz vidēji sešu motoru testēšanas rezultātus; |
| --- | --- | --- |

2.6.1.2.3.

Maza apjoma ražotāju gadījumā testēto motoru skaitu pielāgo šādi:

a)

ražotāji, kas ražo tikai divas motoru saimes ISM grupā, gadā iesniedz vidēji sešu motoru testēšanas rezultātus;

| b) | ražotāji, kas gadā Savienības tirgum saražo vairāk nekā 250 motorus ISM grupā, kurā ir tikai viena motoru saime, gadā iesniedz vidēji trīs motoru testēšanas rezultātus; |
| --- | --- |

b)

ražotāji, kas gadā Savienības tirgum saražo vairāk nekā 250 motorus ISM grupā, kurā ir tikai viena motoru saime, gadā iesniedz vidēji trīs motoru testēšanas rezultātus;

| c) | ražotāji, kas gadā Savienības tirgum saražo no 125 līdz 250 motoriem ISM grupā, kurā ir tikai viena motoru saime, gadā iesniedz vidēji divu motoru testēšanas rezultātus; |
| --- | --- |

c)

ražotāji, kas gadā Savienības tirgum saražo no 125 līdz 250 motoriem ISM grupā, kurā ir tikai viena motoru saime, gadā iesniedz vidēji divu motoru testēšanas rezultātus;

| d) | ražotāji, kas gadā Savienības tirgum saražo mazāk nekā 125 motorus ISM grupā, kurā ir tikai viena motoru saime, gadā iesniedz vidēji viena motora testēšanas rezultātus. |
| --- | --- |

d)

ražotāji, kas gadā Savienības tirgum saražo mazāk nekā 125 motorus ISM grupā, kurā ir tikai viena motoru saime, gadā iesniedz vidēji viena motora testēšanas rezultātus.

Apstiprinātāja iestāde pārbauda, vai deklarētie ražošanas apjomi netiek pārsniegti četru gadu laikposmā, kurā ražotājs veic testēšanu. Ja šie apjomi kādā brīdī tiek pārsniegti, ražotājs atlikušajos četru gadu perioda gados, par kuriem rezultāti nav paziņoti, gadā testē vidēji deviņus motorus.

2.6.2.   Testēšanas shēma ISM grupām B, F, G, J, K, L, M un N

Ražotājs attiecībā uz katru grupu izvēlas vienu no šādām 2.6.2.1. un 2.6.2.2. punktā aprakstītajām uzraudzības ekspluatācijā testēšanas shēmām.

2.6.2.1.   Testēšanas shēma, kas pamatojas uz emisijas noturības periodu (EDP)

| 2.6.2.1.1. | X tādu ISM grupā ietvertu motoru testēšana, kuru uzkrātā ekspluatācija ir mazāka nekā c % no EDP saskaņā ar 3. tabulu. Testa rezultātus apstiprinātājai iestādei iesniedz līdz 2024. gada 26. decembrim. |
| --- | --- |

2.6.2.1.1.

| 2.6.2.1.2. | X tādu ISM grupā ietvertu motoru testēšana, kuru uzkrātā ekspluatācija ir lielāka nekā d % no EDP saskaņā ar 3. tabulu. Testēšanas rezultātus apstiprinātājai iestādei iesniedz līdz 2026. gada 26. decembrim. |
| --- | --- |

2.6.2.1.2.

| 2.6.2.1.3. | Ja ražotājs nespēj izpildīt 2.6.2.1.1. un 2.6.2.1.2. punktā noteiktās prasības tāpēc, ka nav pieejami motori ar nepieciešamo uzkrāto ekspluatāciju, apstiprinātāja iestāde var atļaut saskaņā ar šo punktu testēt motorus, kuru uzkrātā ekspluatācija ir robežās no vērtības, kas ir divreiz lielāka par c % no EDP, līdz d %, ja ražotājs sniedz pārliecinošus pierādījumus, ka tas ir atlasījis motorus ar lielāko pieejamo uzkrāto ekspluatāciju. Kā alternatīvu apstiprinātāja iestāde pieņem testēšanas shēmas nomaiņu pret 2.6.2.2. punktā noteikto uz četru gadu periodu balstīto testēšanas shēmu. Tādā gadījumā saskaņā ar 2.6.2.2. punktu testējamo motoru kopējo skaitu samazina par to motoru skaitu, kas jau testēti un par kuriem ziņots saskaņā ar 2.6.2.1.1. un 2.6.2.1.2. punktu. |
| --- | --- |

2.6.2.1.3.

| 2.6.2.1.4. | Ja RLL kategorijai līdzvērtīgas IIIB posma motoru saimes testa ziņojums tiek izmantots, lai saņemtu atbilstošu V posma tipa apstiprinājumu attiecīgajai motoru saimei saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 7. panta 2. punktu, un motora ražotājs nevar izpildīt 2.6.2.1.1. un 2.6.2.1.2. punktā minētās prasības, jo nav pieejami V posma motori ar nepieciešamo uzkrāto ekspluatāciju, apstiprinātāja iestāde piekrīt, ka tiek atlasīts IIIB posma motors, lai nodrošinātu atbilstību 2.6.2.1.1. un 2.6.2.1.2. punkta prasībām.

  3. tabula


  % no EDP vērtībām 2.6.2.1. punktā definētajām ISM grupām








  Atlasītā motora standarta jauda (kW) | c | d |
| --- | --- | --- | --- |
| P < 56 | 10 | 40 |
| 56 ≤ P < 130 | 20 | 55 |
| P ≥ 130 | 30 | 70 |

2.6.2.1.4.

3. tabula

% no EDP vērtībām 2.6.2.1. punktā definētajām ISM grupām

Atlasītā motora standarta jauda (kW)

c

d

P < 56

10

40

56 ≤ P < 130

20

55

P ≥ 130

30

70

4. tabula

Testējamo motoru skaits 2.6.2., 2.6.3.1. un 2.6.4.1. punktā definētajām ISM grupām

| N | CA | x |
| --- | --- | --- |
| 1 | — | 1 |
| 2 ≤ N ≤ 4 | — | 2 |
| > 4 | ≤ 50 | 2 |
| 5 ≤ N ≤ 6 | > 50 | 3 |
| ≥ 7 | > 50 | 4 |

N

CA

x

1

—

1

2 ≤ N ≤ 4

—

2

> 4

≤ 50

2

5 ≤ N ≤ 6

> 50

3

≥ 7

> 50

4

kur:

| N | = | to ES motoru saimju kopējais skaits, ko ražotājs ražo ISM grupā; |
| --- | --- | --- |
| CA | = | atlikušo ražotāja ražoto un ISM grupā ietilpstošo motoru saimju kopējais gada ražošanas apjoms ES tirgum pēc tam, kad ir izslēgtas četras saimes ar lielāko gada ražošanas apjomu ES tirgum; |
| x | = | testējamo motoru skaits. |

N

=

to ES motoru saimju kopējais skaits, ko ražotājs ražo ISM grupā;

CA

=

atlikušo ražotāja ražoto un ISM grupā ietilpstošo motoru saimju kopējais gada ražošanas apjoms ES tirgum pēc tam, kad ir izslēgtas četras saimes ar lielāko gada ražošanas apjomu ES tirgum;

x

=

testējamo motoru skaits.

2.6.2.2.   Uz četru gadu periodu balstīta testēšanas shēma

Vidēji x ISM grupas motoru testēšana katru gadu četrus gadus pēc kārtas saskaņā ar 4. tabulu. Testa ziņojumus par veiktajiem testiem apstiprinātājai iestādei iesniedz katru gadu. Testēšanas un rezultātu iesniegšanas grafiku iekļauj ražotāja iesniegtajā un apstiprinātājas iestādes apstiprinātajā sākotnējā un vēlāk atjauninātajā (ja tāds ir) ekspluatācijā esošu motoru uzraudzības plānā.

| 2.6.2.2.1. | Pirmo x motoru testu rezultātus iesniedz līdz vēlākajam no šiem datumiem (neieskaitot):






  a) | līdz 2024. gada 26. decembrim; |
| --- | --- | --- |

2.6.2.2.1.

a)

līdz 2024. gada 26. decembrim;

| b) | 12 mēnešus pēc pirmā motora uzstādīšanas autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā; |
| --- | --- |

b)

12 mēnešus pēc pirmā motora uzstādīšanas autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā;

| c) | 18 mēnešus pēc apstiprināta ISM grupas motora tipa vai motoru saimes ražošanas sākšanas. |
| --- | --- |

c)

18 mēnešus pēc apstiprināta ISM grupas motora tipa vai motoru saimes ražošanas sākšanas.

| 2.6.2.2.2. | Ja ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka 18 mēnešus pēc ražošanas sākšanas autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā nav uzstādīts neviens motors, testēšanas rezultātus iesniedz pēc pirmā motora uzstādīšanas datumā, par kuru vienojas ar apstiprinātāju iestādi. |
| --- | --- |

2.6.2.2.2.

| 2.6.2.2.3. | Maza apjoma ražotāji
  Ja visu ISM grupas motoru saimju kopējais ražošanas apjoms gadā nepārsniedz 50 motorus (maza apjoma ražotāji), testējamo motoru skaitu pielāgo šādi:






  a) | ražotāji, kas Savienības tirgum saražo no 25 līdz 50 motoriem gadā attiecīgās ISM grupas visās saimēs kopā, iesniedz:






  i) | viena tāda motora testa rezultātus, kura uzkrātā ekspluatācija ir robežās no c % līdz d % no EDP, kā noteikts 3. tabulā, līdz 2025. gada 26. decembrim; vai |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2.2.3.

Ja visu ISM grupas motoru saimju kopējais ražošanas apjoms gadā nepārsniedz 50 motorus (maza apjoma ražotāji), testējamo motoru skaitu pielāgo šādi:

a)

ražotāji, kas Savienības tirgum saražo no 25 līdz 50 motoriem gadā attiecīgās ISM grupas visās saimēs kopā, iesniedz:

i)

viena tāda motora testa rezultātus, kura uzkrātā ekspluatācija ir robežās no c % līdz d % no EDP, kā noteikts 3. tabulā, līdz 2025. gada 26. decembrim; vai

| ii) | vidēji viena motora testa rezultātus gadā 2 gadu periodā, kas sākas 12 mēnešus pēc pirmā motora uzstādīšanas autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā; |
| --- | --- |

ii)

vidēji viena motora testa rezultātus gadā 2 gadu periodā, kas sākas 12 mēnešus pēc pirmā motora uzstādīšanas autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā;

| b) | ražotājiem, kas ES tirgum saražo mazāk nekā 25 motorus gadā attiecīgās ISM grupas visās saimēs kopā, nav jāiesniedz neviens motora tests, ja vien slīdošā divu gadu periodā netiek saražots vairāk par 35 motoriem; šādā gadījumā ražotājs ievēro to pašu shēmu, kas noteikta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

ražotājiem, kas ES tirgum saražo mazāk nekā 25 motorus gadā attiecīgās ISM grupas visās saimēs kopā, nav jāiesniedz neviens motora tests, ja vien slīdošā divu gadu periodā netiek saražots vairāk par 35 motoriem; šādā gadījumā ražotājs ievēro to pašu shēmu, kas noteikta a) apakšpunktā.

Apstiprinātāja iestāde pārbauda, vai deklarētie ražošanas apjomi netiek pārsniegti pirmās daļas a) apakšpunktā noteiktajos periodos. Ja minētie apjomi kādā brīdī tiek pārsniegti, ražotājs pāriet uz kādu no 2.6.2.1. un 2.6.2.2. punktā noteiktajām testēšanas shēmām. Tādā gadījumā saskaņā ar minētajiem punktiem testējamo motoru kopējo skaitu samazina par to motoru skaitu, kas jau testēti un par kuriem ziņots saskaņā ar šo punktu.

2.6.3.   ISM grupas C, D, E, H un I

Ražotājs izvēlas vienu no 2.6.2. punktā aprakstītajām testēšanas shēmām vai testēšanas shēmu, kuras pamatā ir tehnikas vecums, kura aprakstīta 2.6.3.1. punktā, katras grupas uzraudzībai ekspluatācijas laikā.

2.6.3.1.   Testēšanas shēma, kuras pamatā ir autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas vecums (atsaucei sk. 2. attēlu)

| 2.6.3.1.1. | Saskaņā ar 4. tabulu testē x motorus no ISM grupas, kurā iekļautās autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas ražošanas gads nav senāks par diviem gadiem pirms šā testa datuma (sk. 2. attēlu). Testa rezultātus apstiprinātājai iestādei iesniedz līdz 2024. gada 26. decembrim. |
| --- | --- |

2.6.3.1.1.

| 2.6.3.1.2. | Saskaņā ar 4. tabulu testē x motorus no ISM grupas, kurā iekļautās autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas ražošanas gads nav mazāks par četriem gadiem pirms šā testa datuma (sk. 2. attēlu). Testēšanas rezultātus apstiprinātājai iestādei iesniedz līdz 2026. gada 26. decembrim. |
| --- | --- |

2.6.3.1.2.

| 2.6.3.1.2.1. | Apstiprinātājai iestādei iesniedz pārliecinošus pierādījumus, ka katrs testēšanai saskaņā ar 2.6.3.1.2. punktu izraudzītais motors katru gadu ir ticis izmantots tādā veidā un apjomā, kas ir līdzīgs Savienības tirgū laisto atbilstošo motoru vairuma ekspluatācijas veidam un apjomam. Piemēroti pierādījumi var būt raksturlielumi, kas apliecina parastu nolietojumu, ekspluatācijas uzskaites dokumentācija, tehniskās apkopes uzskaites dokumentācija un patērētās degvielas uzskaites dokumentācija. |
| --- | --- |

2.6.3.1.2.1.

| 2.6.3.1.3. | Ja ražotājs nevar izpildīt 2.6.3.1.1. un 2.6.3.1.2. punktā noteiktās prasības, jo nav pieejami motori ar vajadzīgo autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas ražošanas gadu vai nav pietiekamu pierādījumu par to ekspluatāciju, apstiprinātāja iestāde pieņem testēšanas shēmas nomaiņu pret 2.6.2.2. punktā noteikto uz četru gadu periodu balstīto testēšanas shēmu. Tādā gadījumā saskaņā ar 2.6.2.2. punktu testējamo motoru kopējo skaitu samazina par to motoru skaitu, kas jau testēti un par kuriem ziņots saskaņā ar 2.6.3.1.1. un 2.6.3.1.2. punktu. |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.

2. attēls

Ilustrācija ar ISM testam atbilstīgajiem motoriem atkarībā no autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas vecuma

Image 2

2.6.4.   ISM grupas O un P

Ražotājs katrai ISM grupai izvēlas vienu no 2.6.2. punktā aprakstītajām testēšanas shēmām. Ja izvēlas 2.6.2.1. punktā noteikto testēšanas shēmu, ražotājiem ir iespēja tajā pašā ISM grupā piemērot testēšanas shēmu, kuras pamatā ir odometra rādījums un kura aprakstīta 2.6.4.1. punktā.

Ja ražotājs izvēlas 2.6.2.1. punktā noteikto procedūru, tad nepieciešamā uzkrātā ekspluatācija ir tā, kas norādīta 5. tabulā, nevis 3. tabulā.

5. tabula

% no EDP vērtībām ISM O un P grupai

| Grupa | c | d |
| --- | --- | --- |
| O | 20 | 55 |
| P | 10 | 40 |

Grupa

c

d

O

20

55

P

10

40

2.6.4.1.   Testēšanas shēma, kuras pamatā ir autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas odometra rādījums

| 2.6.4.1.1. | Saskaņā ar 4. tabulu un 6. tabulu testē x motorus no ISM grupas, kurā iekļautās autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas odometra rādījums, kas norāda uzkrāto ekspluatāciju, ir mazāks par c (km). Testa rezultātus apstiprinātājai iestādei iesniedz līdz 2024. gada 26. decembrim. |
| --- | --- |

2.6.4.1.1.

| 2.6.4.1.2. | Saskaņā ar 4. tabulu un 6. tabulu testē x motorus no ISM grupas, kurā iekļautās autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas odometra rādījums, kas norāda uzkrāto ekspluatāciju, ir lielāks par d (km). Testēšanas rezultātus apstiprinātājai iestādei iesniedz līdz 2026. gada 26. decembrim.

  6. tabula


  Uzkrātā ekspluatācija ISM grupām O un P









  Grupa | Motora darba tilpums (cm3) | c (km) | d (km) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| O | Jebkurš | 1 600 | 4 400 |
| P | < 100 | 1 350 | 5 400 |
| ≥ 100 | 2 700 | 10 800 ”; |

2.6.4.1.2.

6. tabula

Uzkrātā ekspluatācija ISM grupām O un P

Grupa

Motora darba tilpums (cm3)

c (km)

d (km)

O

Jebkurš

1 600

4 400

P

< 100

1 350

5 400

≥ 100

2 700

10 800 ”;

| 8) | aiz 2.6.4.1.2. punkta iekļauj šādu 2.6.5. un 2.6.6. punktu:






  “2.6.5. | Ražotājs drīkst veikt vairāk testu un ziņot par vairāk testiem, nekā noteikts 2.6.1., 2.6.2., 2.6.3. un 2.6.4. punktā aprakstītajās testēšanas shēmās. |
| --- | --- | --- |

8)

aiz 2.6.4.1.2. punkta iekļauj šādu 2.6.5. un 2.6.6. punktu:

“2.6.5.

| 2.6.6. | Vairākkārtēja viena un tā paša motora testēšana, lai sniegtu datus par secīgiem uzkrātās ekspluatācijas posmiem saskaņā ar 2.6.1., 2.6.2., 2.6.3. un 2.6.4. punktu, ir ieteicama, bet nav obligāta.”; |
| --- | --- |

2.6.6.

| 9) | 3.3.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “3.3.2. | Temperatūra ir vismaz 266 K (– 7 °C), izņemot ISM grupai O, kurai tā ir vismaz 253 K (– 20 °C), un mazāka vai vienāda ar temperatūru, ko iegūst, izmantojot šādu vienādojumu pie konkrētā atmosfēras spiediena:
  T = – 0,4514 * (101,3 – pb) + 311
  kur:






  — | T ir apkārtējā gaisa temperatūra, K, |
| --- | --- | --- | --- |

9)

3.3.2. punktu aizstāj ar šādu:

“3.3.2.

T = – 0,4514 * (101,3 – pb) + 311

kur:

—

T ir apkārtējā gaisa temperatūra, K,

| — | pb ir atmosfēras spiediens, kPa.”; |
| --- | --- |

—

pb ir atmosfēras spiediens, kPa.”;

| 10) | pielikuma 3.4.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “3.4.2. | Lai pierādītu atbilstību 3.4. punktam, paraugus ņem un glabā vismaz īsāko no turpmāk minētajiem laikposmiem:






  a) | 12 mēnešus pēc testa pabeigšanas; vai |
| --- | --- | --- | --- |

10)

pielikuma 3.4.2. punktu aizstāj ar šādu:

“3.4.2.

a)

12 mēnešus pēc testa pabeigšanas; vai

| b) | 1 mēnesi pēc tam, kad ražotājs ir iesniedzis apstiprinātājai iestādei attiecīgo testa ziņojumu.”; |
| --- | --- |

b)

1 mēnesi pēc tam, kad ražotājs ir iesniedzis apstiprinātājai iestādei attiecīgo testa ziņojumu.”;

| 11) | aiz 3.5. punkta iekļauj šādu 3.6. punktu:






  “3.6. | Ja testēšana tiek veikta ārpus Savienības, ražotājam jāiesniedz apstiprinātājai iestādei pierādījumi, kas apliecina, ka turpmāk minētie apstākļi precīzi atbilst testa apstākļiem, kādiem autoceļiem neparedzētā mobilā tehnika tiktu pakļauta, ja to testētu Savienībā:






  a) | autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas ekspluatācija; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

aiz 3.5. punkta iekļauj šādu 3.6. punktu:

“3.6.

a)

autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas ekspluatācija;

| b) | apkārtējās vides apstākļi; |
| --- | --- |

b)

apkārtējās vides apstākļi;

| c) | smēreļļa, degviela un reaģents; kā arī |
| --- | --- |

c)

smēreļļa, degviela un reaģents; kā arī

| d) | darbības apstākļi.”; |
| --- | --- |

d)

darbības apstākļi.”;

| 12) | pielikuma 4.1.1. punktu svītro; |
| --- | --- |

12)

pielikuma 4.1.1. punktu svītro;

| 13) | pielikuma 4.2.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “4.2.2. | Izmantojot datu paraugu kombinēto ņemšanu, ievēro šādas papildu prasības:






  a) | dažādos ekspluatācijas ciklus veic, izmantojot vienu un to pašu autoceļiem neparedzēto mobilo tehniku un motoru; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

pielikuma 4.2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“4.2.2.

a)

dažādos ekspluatācijas ciklus veic, izmantojot vienu un to pašu autoceļiem neparedzēto mobilo tehniku un motoru;

| b) | datu paraugu kombinētā ņemšana testos, kuri veikti apkārtējās vides temperatūrā, kas pārsniedz 273,15 K, ietver ne vairāk kā trīs ekspluatācijas ciklus; |
| --- | --- |

b)

datu paraugu kombinētā ņemšana testos, kuri veikti apkārtējās vides temperatūrā, kas pārsniedz 273,15 K, ietver ne vairāk kā trīs ekspluatācijas ciklus;

| c) | datu paraugu kombinētā ņemšana testos, kuri veikti apkārtējās vides temperatūrā, kas ir vienāda ar 273,15 K vai mazāka, ietver ne vairāk kā sešus ekspluatācijas ciklus; |
| --- | --- |

c)

datu paraugu kombinētā ņemšana testos, kuri veikti apkārtējās vides temperatūrā, kas ir vienāda ar 273,15 K vai mazāka, ietver ne vairāk kā sešus ekspluatācijas ciklus;

| d) | maksimālais laikposms starp pirmo un pēdējo ekspluatācijas ciklu ir 72 stundas; |
| --- | --- |

d)

maksimālais laikposms starp pirmo un pēdējo ekspluatācijas ciklu ir 72 stundas;

| e) | datu paraugu kombinēto ņemšanu neizmanto motora darbības traucējumu gadījumā, kā noteikts 2. papildinājuma 8. punktā; |
| --- | --- |

e)

datu paraugu kombinēto ņemšanu neizmanto motora darbības traucējumu gadījumā, kā noteikts 2. papildinājuma 8. punktā;

| f) | lai varētu veikt datu paraugu kombinēto ņemšanu, katrā uzraudzības ekspluatācijā testa ekspluatācijas ciklā iekļauj šādu minimālu darba apjomu (kWh) vai CO2 masu (g/cikls):






  i) | ISM A un C grupas motoriem – vismaz viens karstās iedarbināšanas NRTC atsauces darbs vai CO2 atsauces masa; |
| --- | --- | --- |

f)

lai varētu veikt datu paraugu kombinēto ņemšanu, katrā uzraudzības ekspluatācijā testa ekspluatācijas ciklā iekļauj šādu minimālu darba apjomu (kWh) vai CO2 masu (g/cikls):

i)

ISM A un C grupas motoriem – vismaz viens karstās iedarbināšanas NRTC atsauces darbs vai CO2 atsauces masa;

| ii) | ISM H grupas motoriem – vismaz viens LSI-NRTC atsauces darbs vai CO2 atsauces masa; |
| --- | --- |

ii)

ISM H grupas motoriem – vismaz viens LSI-NRTC atsauces darbs vai CO2 atsauces masa;

| iii) | visu pārējo ISM grupu motoriem – vismaz viens atsauces darbs vai CO2 atsauces masa, kas noteikta vienmērīgas darbības ciklā, izmantojot 9. papildinājumā izklāstīto metodi. |
| --- | --- |

iii)

visu pārējo ISM grupu motoriem – vismaz viens atsauces darbs vai CO2 atsauces masa, kas noteikta vienmērīgas darbības ciklā, izmantojot 9. papildinājumā izklāstīto metodi.

| iv) | motoriem, kuriem uzraudzības ekspluatācijā testēšanu veic 0 °C vai zemākā temperatūrā, vismaz trīs ceturtdaļas atsauces darba vai CO2 atsauces masas pirmajā ekspluatācijas ciklā un vismaz puse no vienmērīgas darbības cikla atsauces darba vai CO2 atsauces masas šādiem ekspluatācijas cikliem, ko nosaka, izmantojot 9. papildinājumā izklāstīto metodi. |
| --- | --- |

iv)

motoriem, kuriem uzraudzības ekspluatācijā testēšanu veic 0 °C vai zemākā temperatūrā, vismaz trīs ceturtdaļas atsauces darba vai CO2 atsauces masas pirmajā ekspluatācijas ciklā un vismaz puse no vienmērīgas darbības cikla atsauces darba vai CO2 atsauces masas šādiem ekspluatācijas cikliem, ko nosaka, izmantojot 9. papildinājumā izklāstīto metodi.

Motoru saimē iekļauta motora tipa ekspluatācijas testa gadījumā par atsauces vērtību izmanto cilmes motora tipa atsauces vērtību;

| g) | pirms ekspluatācijas ciklu apvienošanas katram ciklam atsevišķi veic visu nepieciešamo priekšapstrādi saskaņā ar 6.3. punktā izklāstītajām prasībām; |
| --- | --- |

g)

pirms ekspluatācijas ciklu apvienošanas katram ciklam atsevišķi veic visu nepieciešamo priekšapstrādi saskaņā ar 6.3. punktā izklāstītajām prasībām;

| h) | datu paraugu kombinētās ņemšanas ekspluatācijas ciklus apvieno hronoloģiskā secībā, iekļaujot visus datus, kas nav izslēgti ar f) apakšpunktu; |
| --- | --- |

h)

datu paraugu kombinētās ņemšanas ekspluatācijas ciklus apvieno hronoloģiskā secībā, iekļaujot visus datus, kas nav izslēgti ar f) apakšpunktu;

| i) | datu paraugu kombinēto ņemšanu uzskata par vienu ISM testu; |
| --- | --- |

i)

datu paraugu kombinēto ņemšanu uzskata par vienu ISM testu;

| j) | darba notikumu noteikšanu, kas izklāstīta 6.4. punktā, un aprēķinus, kas izklāstīti 8. punktā, piemēro visai datu paraugu kombinētajai ņemšanai.”; |
| --- | --- |

j)

darba notikumu noteikšanu, kas izklāstīta 6.4. punktā, un aprēķinus, kas izklāstīti 8. punktā, piemēro visai datu paraugu kombinētajai ņemšanai.”;

| 14) | aiz 4.2.2. punkta iekļauj šādu 4.3. punktu:
  “4.3.   Signāla īslaicīgs zudums
  Ar parametru ierakstīšanu nodrošināto datu pilnīgums ir ne mazāks par 98 %, t. i., no katra ekspluatācijas cikla drīkst izslēgt ne vairāk kā 2 % datu, kuru periods nav ilgāks par 30 sekundēm pēc kārtas, sākotnējā datu ierakstā radušās viena vai vairāku neparedzētu īslaicīgu signāla zudumu dēļ. Neviena ekspluatācijas cikla priekšapstrādes, apvienošanas vai pēcapstrādes laikā signāla zudumi nedrīkst rasties.”; |
| --- | --- |

14)

aiz 4.2.2. punkta iekļauj šādu 4.3. punktu:

“4.3.   Signāla īslaicīgs zudums

Ar parametru ierakstīšanu nodrošināto datu pilnīgums ir ne mazāks par 98 %, t. i., no katra ekspluatācijas cikla drīkst izslēgt ne vairāk kā 2 % datu, kuru periods nav ilgāks par 30 sekundēm pēc kārtas, sākotnējā datu ierakstā radušās viena vai vairāku neparedzētu īslaicīgu signāla zudumu dēļ. Neviena ekspluatācijas cikla priekšapstrādes, apvienošanas vai pēcapstrādes laikā signāla zudumi nedrīkst rasties.”;

| 15) | pielikuma 5. līdz 5.2.2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “5.   
  ECU datu plūsma









  5.1. | Motori, kas aprīkoti ar ECU un diagnostikas pieslēgvietu, nodrošina datu plūsmas informāciju mērinstrumentiem vai PEMS datu reģistrācijas ierīcei saskaņā ar 7. papildinājumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- | --- |

15)

pielikuma 5. līdz 5.2.2. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.   
  ECU datu plūsma

5.1.

| 5.2. | Pirms ekspluatācijas testa apstiprina 7. papildinājumā prasīto mērījumu datu pieejamību.”; |
| --- | --- |

5.2.

| 16) | aiz 5.2. punkta iekļauj šādu 5.3. un 5.4. punktu:






  “5.3. | ECU griezes momenta signāla atbilstību apstiprina uzraudzības ekspluatācijā laikā saskaņā ar 6. papildinājumā izklāstīto metodi. |
| --- | --- | --- |

16)

aiz 5.2. punkta iekļauj šādu 5.3. un 5.4. punktu:

“5.3.

| 5.4. | Ja motors, kas aprīkots ar ECU un diagnostikas pieslēgvietu, neļauj izpildīt 5.1., 5.2. un 5.3. punktā noteiktās prasības, piemēro 1.4. punktu.”; |
| --- | --- |

5.4.

| 17) | pielikuma 6.4. punktu aizstāj ar šādu:






  “6.4. | Ražotāji izpilda 4. papildinājumā noteiktās procedūras, lai noteiktu darba un nestrādes notikumus gāzveida piesārņotāju emisiju aprēķināšanai pēc tam, kad veikts autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā uzstādītu motoru uzraudzības ekspluatācijā tests ar PEMS.”; |
| --- | --- | --- |

17)

pielikuma 6.4. punktu aizstāj ar šādu:

“6.4.

| 18) | aiz 6.4. punkta iekļauj šādu 6.5. un 6.6. punktu:








  “6.5. | Saskaņā ar 4.2.2. punktu, ja izmanto datu paraugu kombinēto ņemšanu, 6.1. līdz 6.3. punkta prasības piemēro katram ekspluatācijas ciklam atsevišķi pirms ekspluatācijas ciklu apvienošanas. Darba un nestrādes notikumu noteikšanu, kas izklāstīta 6.4. punktā, un aprēķinus, kas izklāstīti 8. punktā, piemēro visai datu paraugu kombinētajai ņemšanai. |
| --- | --- | --- |

18)

aiz 6.4. punkta iekļauj šādu 6.5. un 6.6. punktu:

“6.5.

| 6.6. | 3. attēlā ir parādīta pilnīga uzraudzības ekspluatācijā veikšanas secība, tai skaitā plānošana, PEMS sagatavošana un uzstādīšana, testa procedūras, datu priekšapstrāde, datu aprēķini un validācija. |
| --- | --- |

6.6.

3. attēls

Visa uzraudzības ekspluatācijā veikšanas cikla ilustrācija

Image 3

”;

| 19) | pielikuma 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:
  “7.   Testa datu pieejamība

  Testa izejas datu datnē(-ēs), ko izmanto 6. punktā noteikto darbību veikšanai, nemodificē un nedzēš nekādus datus. Ražotājs minēto(-ās) testa izejas datu datni(-es) glabā vismaz 10 gadus un pēc pieprasījuma dara to/tās pieejamu(-as) apstiprinātājai iestādei un Komisijai.
  8.   Aprēķini

  Ražotāji izpilda 5. papildinājumā noteiktās procedūras gāzveida piesārņotāju emisiju aprēķiniem, veicot autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā uzstādītu motoru uzraudzību ekspluatācijā ar PEMS.








  8.1. | Ja motori ir aprīkoti ar ECU un tiem ir diagnostikas pieslēgvieta, kas paredzēta, lai varētu vākt datus par motora griezes momentu un apgriezienu skaitu, kā norādīts 7. papildinājuma 1. tabulā, aprēķinus veic un rezultātus paziņo gan attiecībā uz darba metodi, gan uz CO2 masas metodi. Visos pārējos gadījumos aprēķinus veic un rezultātus paziņo tikai attiecībā uz CO2 masas metodi. |
| --- | --- | --- |

19)

pielikuma 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:

“7.   Testa datu pieejamība

Testa izejas datu datnē(-ēs), ko izmanto 6. punktā noteikto darbību veikšanai, nemodificē un nedzēš nekādus datus. Ražotājs minēto(-ās) testa izejas datu datni(-es) glabā vismaz 10 gadus un pēc pieprasījuma dara to/tās pieejamu(-as) apstiprinātājai iestādei un Komisijai.

8.   Aprēķini

Ražotāji izpilda 5. papildinājumā noteiktās procedūras gāzveida piesārņotāju emisiju aprēķiniem, veicot autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā uzstādītu motoru uzraudzību ekspluatācijā ar PEMS.

8.1.

| 8.2. | Visos gadījumos aprēķinus veic divas reizes pēc datu priekšapstrādes saskaņā ar šā pielikuma 6.3. punktu:






  a) | pirmkārt, izmantojot tikai darba notikumus, kas noteikti saskaņā ar šā pielikuma 6.4. punktu, un derīgus intervālus; |
| --- | --- | --- |

8.2.

a)

pirmkārt, izmantojot tikai darba notikumus, kas noteikti saskaņā ar šā pielikuma 6.4. punktu, un derīgus intervālus;

| b) | otrkārt, izmantojot visus datus, kas nav izslēgti ar šā pielikuma 6.3. punktu, nepiemērojot šā pielikuma 6.4. punktu un neizslēdzot nederīgos intervālus, kā noteikts 5. papildinājuma 2.2.2. un 2.3.1. punktā.”; |
| --- | --- |

b)

otrkārt, izmantojot visus datus, kas nav izslēgti ar šā pielikuma 6.3. punktu, nepiemērojot šā pielikuma 6.4. punktu un neizslēdzot nederīgos intervālus, kā noteikts 5. papildinājuma 2.2.2. un 2.3.1. punktā.”;

| 20) | pielikuma 1. papildinājumu groza šādi:






  a) | papildinājuma 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | atgāzu plūsmas mērītājs (EFM), kas pamatojas uz Pito plūsmas vidējā ātruma noteikšanas vai līdzvērtīgu principu, izņemot gadījumus, kad var izmantot netiešu izplūdes gāzu plūsmas mērījumu, kā atļauts 2. papildinājuma 1. punkta tabulas 3. piezīmē;”; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

pielikuma 1. papildinājumu groza šādi:

a)

papildinājuma 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

atgāzu plūsmas mērītājs (EFM), kas pamatojas uz Pito plūsmas vidējā ātruma noteikšanas vai līdzvērtīgu principu, izņemot gadījumus, kad var izmantot netiešu izplūdes gāzu plūsmas mērījumu, kā atļauts 2. papildinājuma 1. punkta tabulas 3. piezīmē;”;

| b) | papildinājuma 2. līdz 2.2.2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.   Prasības mērinstrumentiem








  2.1. | Mērinstrumenti atbilst kalibrācijas un veiktspējas pārbaužu prasībām, kas noteiktas Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/654 (*1) par tehniskām un vispārējām prasībām VI pielikuma 8.1. punktā, izņemot 2.1.1. un 2.1.2. punktā noteiktās prasības. Īpašu uzmanību pievērš šādu darbību veikšanai:






  a) | PEMS vakuuma puses noplūžu verificēšana, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2017/654 par tehniskām un vispārējām prasībām VI pielikuma 8.1.8.7. punktā; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

papildinājuma 2. līdz 2.2.2. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Prasības mērinstrumentiem

2.1.

a)

PEMS vakuuma puses noplūžu verificēšana, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2017/654 par tehniskām un vispārējām prasībām VI pielikuma 8.1.8.7. punktā;

| b) | gāzu analizatora reakcijas un atjaunināšanas-reģistrēšanas verificēšana, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2017/654 par tehniskām un vispārējām prasībām VI pielikuma 8.1.5. punktā. |
| --- | --- |

b)

gāzu analizatora reakcijas un atjaunināšanas-reģistrēšanas verificēšana, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2017/654 par tehniskām un vispārējām prasībām VI pielikuma 8.1.5. punktā.

| 2.1.1. | Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 6.4. un 6.5. tabulā noteikto minimālo biežumu gāzu analizatora linearitātes pārbaudei un NO2–NO pārveidotāja pārveidošanas pārbaudei drīkst palielināt līdz trim mēnešiem. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | EFM veiktspējas un kalibrācijas pārbaužu minimālo biežumu un detalizētu informāciju par šīm pārbaudēm nosaka instrumenta ražotājs. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Mērinstrumenti atbilst specifikācijām, kas noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 9.4. punktā. |
| --- | --- |

2.2.

(*1)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/654 (2016. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1628 par tehniskām un vispārējām prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprinājumu (OV L 102, 13.4.2017., 1. lpp.).”;"

| c) | aiz 2.2. punkta iekļauj šādu 2.3. un 3. punktu:






  “2.3. | Analītiskās gāzes, ko izmanto mērinstrumentu kalibrēšanai, atbilst prasībām, kas noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 9.5.1. punktā. |
| --- | --- | --- |

c)

aiz 2.2. punkta iekļauj šādu 2.3. un 3. punktu:

“2.3.

3.   Prasības pārvades caurulei un paraugu ņemšanas zondei

| 3.1. | Pārvades caurule atbilst prasībām, kas noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 9.3.1.2. punktā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Paraugu ņemšanas zonde atbilst prasībām, kas noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 9.3.1.1. punktā.”; |
| --- | --- |

3.2.

| 21) | pielikuma 2. papildinājumu groza šādi:






  a) | papildinājuma 1. līdz 4.1. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Testa parametri









  1.1. | Veicot uzraudzības ekspluatācijā testu, mēra un reģistrē šādu gāzveida piesārņotāju emisijas: oglekļa monoksīds (CO), kopējais ogļūdeņražu (HC) daudzums un slāpekļa oksīdi (NOx). Papildus mēra oglekļa dioksīda (CO2) emisijas, lai varētu veikt 5. papildinājumā aprakstītās aprēķinu procedūras. |
| --- | --- | --- | --- |

21)

pielikuma 2. papildinājumu groza šādi:

a)

papildinājuma 1. līdz 4.1. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Testa parametri

1.1.

| 1.2. | Ja ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka nav praktiski iespējams apvienot plūsmu no vairākām izplūdes sistēmas caurulēm un ka to motora daļu tehniskā konfigurācija un darbība, no kurām notiek izplūde katrā caurulē, ir līdzīga, pietiek ar to, ka izmēra emisijas un izplūdes masas plūsmu no vienas izplūdes caurules. Tādā gadījumā, veicot 5. papildinājumā izklāstītos aprēķinus, no izplūdes caurules, pie kuras veic mērījumus, izplūstošo emisiju momentāno masas plūsmas ātrumu reizina ar izplūdes cauruļu kopējo skaitu, lai iegūtu motora emisiju kopējo momentāno masas plūsmas ātrumu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Veicot uzraudzības ekspluatācijā testu, tabulā noteiktos parametrus mēra un reģistrē datu paraugu ņemšanas periodā, kas nepārsniedz vienu sekundi:

  Tabula


  Testa parametri








  Parametrs | Mērvienība  (1) | Avots |
| --- | --- | --- | --- |
| HC koncentrācija  (2) | ppm | Gāzu analizators |
| CO koncentrācija  (2) | ppm | Gāzu analizators |
| NOx koncentrācija  (2) | ppm | Gāzu analizators |
| CO2 koncentrācija  (2) | ppm | Gāzu analizators |
| Izplūdes masas plūsma  (3) | kg/h | EFM |
| Izplūdes temperatūra  (4) | K | EFM vai ECU, vai sensors |
| Apkārtējās vides temperatūra  (5) | K | Sensors |
| Atmosfēras spiediens | kPa | Sensors |
| Relatīvais mitrums | % | Sensors |
| Motora griezes moments  (6)
  ,
   (7) | Nm | ECU vai sensors |
| Motora apgriezieni  (7) | apgr./min | ECU vai sensors |
| Degvielas plūsma uz motoru  (7) | g/s | ECU vai sensors |
| Motora dzesētāja temperatūra  (8) | K | ECU vai sensors |
| Motora ieplūdes gaisa temperatūra | K | ECU vai sensors |
| Autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums | grāds | GPS (nav obligāti) |
| Autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums | grāds | GPS (nav obligāti) |

1.3.

Tabula

Testa parametri

Parametrs

Mērvienība  (1)

Avots

HC koncentrācija  (2)

ppm

Gāzu analizators

CO koncentrācija  (2)

ppm

Gāzu analizators

NOx koncentrācija  (2)

ppm

Gāzu analizators

CO2 koncentrācija  (2)

ppm

Gāzu analizators

Izplūdes masas plūsma  (3)

kg/h

EFM

Izplūdes temperatūra  (4)

K

EFM vai ECU, vai sensors

Apkārtējās vides temperatūra  (5)

K

Sensors

Atmosfēras spiediens

kPa

Sensors

Relatīvais mitrums

%

Sensors

Motora griezes moments  (6)
  ,
   (7)

Nm

ECU vai sensors

Motora apgriezieni  (7)

apgr./min

ECU vai sensors

Degvielas plūsma uz motoru  (7)

g/s

ECU vai sensors

Motora dzesētāja temperatūra  (8)

K

ECU vai sensors

Motora ieplūdes gaisa temperatūra

K

ECU vai sensors

Autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums

grāds

GPS (nav obligāti)

Autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums

grāds

GPS (nav obligāti)

2.   Testa ilgums

| 2.1. | Tests, kas ietver visus ekspluatācijas ciklus, ir pietiekami ilgs, lai iegūtu šādu darba notikumu skaitu:






  a) | ISM A un C grupas motoriem – lai pieckāršā līdz septiņkāršā apmērā tiktu veikts karstās iedarbināšanas NRTC cikla atsauces darbs (kWh) tipa apstiprinājuma testa laikā vai lai pieckāršā līdz septiņkāršā apmērā tiktu iegūta CO2 atsauces masa (g/cikls) karstās iedarbināšanas NRTC ciklā tipa apstiprinājuma testa laikā, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 IV pielikumā noteiktā motora tipa vai motoru saimes ES tipa apstiprinājuma sertifikāta papildinājuma 11.3.1. un 11.3.2. punktā; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

ISM A un C grupas motoriem – lai pieckāršā līdz septiņkāršā apmērā tiktu veikts karstās iedarbināšanas NRTC cikla atsauces darbs (kWh) tipa apstiprinājuma testa laikā vai lai pieckāršā līdz septiņkāršā apmērā tiktu iegūta CO2 atsauces masa (g/cikls) karstās iedarbināšanas NRTC ciklā tipa apstiprinājuma testa laikā, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 IV pielikumā noteiktā motora tipa vai motoru saimes ES tipa apstiprinājuma sertifikāta papildinājuma 11.3.1. un 11.3.2. punktā;

| b) | ISM H grupas motoriem – lai pieckāršā līdz septiņkāršā apmērā tiktu veikts LSI-NRTC cikla atsauces darbs (kWh) tipa apstiprinājuma testa laikā vai lai pieckāršā līdz septiņkāršā apmērā tiktu iegūta CO2 atsauces masa (g/cikls) LSI-NRTC ciklā tipa apstiprinājuma testa laikā, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 IV pielikumā noteiktā motora tipa vai motoru saimes ES tipa apstiprinājuma sertifikāta papildinājuma 11.3.1. un 11.3.2. punktā; |
| --- | --- |

b)

ISM H grupas motoriem – lai pieckāršā līdz septiņkāršā apmērā tiktu veikts LSI-NRTC cikla atsauces darbs (kWh) tipa apstiprinājuma testa laikā vai lai pieckāršā līdz septiņkāršā apmērā tiktu iegūta CO2 atsauces masa (g/cikls) LSI-NRTC ciklā tipa apstiprinājuma testa laikā, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 IV pielikumā noteiktā motora tipa vai motoru saimes ES tipa apstiprinājuma sertifikāta papildinājuma 11.3.1. un 11.3.2. punktā;

| c) | ISM E, I, O un P grupas motoriem – lai trīskāršā līdz pieckāršā apmērā tiktu veikts attiecīgais atsauces darbs (kWh) vai iegūta attiecīgā CO2 atsauces masa (g/cikls), kas noteikta pēc tipa apstiprinājuma testa rezultātiem, izmantojot 9. papildinājumā izklāstīto metodi; |
| --- | --- |

c)

ISM E, I, O un P grupas motoriem – lai trīskāršā līdz pieckāršā apmērā tiktu veikts attiecīgais atsauces darbs (kWh) vai iegūta attiecīgā CO2 atsauces masa (g/cikls), kas noteikta pēc tipa apstiprinājuma testa rezultātiem, izmantojot 9. papildinājumā izklāstīto metodi;

| d) | motoriem ISM grupās, kas nav uzskaitītas a), b) vai c) apakšpunktā, – lai pieckāršā līdz septiņkāršā apmērā tiktu veikts attiecīgais atsauces darbs (kWh) vai iegūta CO2 atsauces masa (g/cikls), kas noteikta pēc tipa apstiprinājuma testa rezultātiem, izmantojot 9. papildinājumā izklāstīto metodi. |
| --- | --- |

d)

motoriem ISM grupās, kas nav uzskaitītas a), b) vai c) apakšpunktā, – lai pieckāršā līdz septiņkāršā apmērā tiktu veikts attiecīgais atsauces darbs (kWh) vai iegūta CO2 atsauces masa (g/cikls), kas noteikta pēc tipa apstiprinājuma testa rezultātiem, izmantojot 9. papildinājumā izklāstīto metodi.

| 2.2. | Visus datus, kas savākti visos ekspluatācijas ciklos, apkopo hronoloģiski, pat ja ir pārsniegts 2.1. punkta a)–d) apakšpunktā noteiktais maksimālais darba vai CO2 masas apjoms. Šādā gadījumā, veicot aprēķinu, kas izklāstīts šīs regulas 5. papildinājumā:






  a) | ja darba vai CO2 atsauces masas apjoms darba notikumos pārsniedz minēto maksimumu, aprēķinu veic tikai līdz tā laika inkrementa beigām, kurā tas notiek; un |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

ja darba vai CO2 atsauces masas apjoms darba notikumos pārsniedz minēto maksimumu, aprēķinu veic tikai līdz tā laika inkrementa beigām, kurā tas notiek; un

| b) | ISM testa rezultāti, kas paziņoti saskaņā ar šīs regulas pielikuma 10. punktu, ir šā saīsinātā aprēķina rezultāti. |
| --- | --- |

b)

ISM testa rezultāti, kas paziņoti saskaņā ar šīs regulas pielikuma 10. punktu, ir šā saīsinātā aprēķina rezultāti.

3.   Autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas sagatavošana

Autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas, kuras motors ir izvēlēts testēšanai saskaņā ar šā pielikuma 1.3. punktu, sagatavošanā ietilpst vismaz šādas darbības:

| a) | motora pārbaudīšana: visas atklātās problēmas, kad tās atrisinātas, reģistrē un paziņo apstiprinātājai iestādei; |
| --- | --- |

a)

motora pārbaudīšana: visas atklātās problēmas, kad tās atrisinātas, reģistrē un paziņo apstiprinātājai iestādei;

| b) | eļļas, degvielas un reaģenta, ja tāds ir, nomaiņa, ja nav dokumentētu pierādījumu, ka attiecīgais šķidrums atbilst motora tipam piemērojamajā tipa apstiprinājuma informācijas paketē norādītajai specifikācijai, un ja tas ir praktiski un ekonomiski iespējams; |
| --- | --- |

b)

eļļas, degvielas un reaģenta, ja tāds ir, nomaiņa, ja nav dokumentētu pierādījumu, ka attiecīgais šķidrums atbilst motora tipam piemērojamajā tipa apstiprinājuma informācijas paketē norādītajai specifikācijai, un ja tas ir praktiski un ekonomiski iespējams;

| c) | motori, kas aprīkoti ar ECU un diagnostikas pieslēgvietu, atbilst šā pielikuma 5. punkta prasībām. |
| --- | --- |

c)

motori, kas aprīkoti ar ECU un diagnostikas pieslēgvietu, atbilst šā pielikuma 5. punkta prasībām.

4.   
  PEMS uzstādīšana

4.1.   Uzstādīšanas ierobežojumi

| 4.1.1. | PEMS uzstādīšana neietekmē autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas gāzveida piesārņotāju emisijas vai veiktspēju. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Uzstādot PEMS, ievēro piemērojamos vietējos drošības noteikumus un apdrošināšanas prasības, kā arī PEMS, mērinstrumentu, pārvades caurules un paraugu ņemšanas zondes ražotāju dotos norādījumus. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Ja ISM M un N grupas motoriem nav iespējams uzstādīt PEMS sistēmas, nepārsniedzot dzelzceļa tīklam piemērojamo ritošā sastāva gabarītu, šā pielikuma 3.2.2. punkta piemērošana ietver dzelzceļa transportlīdzekļa testēšanu stacionārā stāvoklī, izmantojot reprezentatīvu testa noslodzes ciklu, ko nosaka ražotājs un par ko vienojas ar apstiprinātāju iestādi. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Motorus ISM E, I, O un P grupā drīkst demontēt no autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas un veikt uzraudzības testu ekspluatācijā uz dinamometriskā testa stenda. Šādā gadījumā piemēro šādus nosacījumus:






  a) | motoru, ieskaitot visu emisiju kontroles sistēmu, demontē no autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas un uzstāda uz dinamometriskā testa stenda, neveicot emisiju kontroles sistēmas regulēšanu; |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

a)

motoru, ieskaitot visu emisiju kontroles sistēmu, demontē no autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas un uzstāda uz dinamometriskā testa stenda, neveicot emisiju kontroles sistēmas regulēšanu;

| b) | nav jāpierāda apstiprinātājai iestādei, ka nav iespējams nodrošināt atbilstību šā pielikuma 3.2.1. punktam; |
| --- | --- |

b)

nav jāpierāda apstiprinātājai iestādei, ka nav iespējams nodrošināt atbilstību šā pielikuma 3.2.1. punktam;

| c) | neskarot a) un b) apakšpunktu, uzraudzības ekspluatācijā testu veic saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

c)

neskarot a) un b) apakšpunktu, uzraudzības ekspluatācijā testu veic saskaņā ar šo regulu;

| d) | pirms ISM testa veikšanas ar apstiprinātāju iestādi saskaņo procedūru, saskaņā ar kuru veic motora demontāžu no autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas un uzstāda testēšanas telpā, lai atveidotu tā darbību autoceļiem neparedzētajā mobilajā tehnikā; |
| --- | --- |

d)

pirms ISM testa veikšanas ar apstiprinātāju iestādi saskaņo procedūru, saskaņā ar kuru veic motora demontāžu no autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas un uzstāda testēšanas telpā, lai atveidotu tā darbību autoceļiem neparedzētajā mobilajā tehnikā;

| e) | izmanto reprezentatīvu testa noslodzes ciklu, ko nosaka ražotājs un ko saskaņo ar apstiprinātāju iestādi saskaņā ar šā pielikuma 3.2.2. punktu; |
| --- | --- |

e)

izmanto reprezentatīvu testa noslodzes ciklu, ko nosaka ražotājs un ko saskaņo ar apstiprinātāju iestādi saskaņā ar šā pielikuma 3.2.2. punktu;

| f) | e) apakšpunktā minētais testa noslodzes cikls ietver tādu ātruma un slodzes diapazonu, kas atbilst izvēlētās tehnikas darbībai reālajos ekspluatācijas apstākļos. Šā diapazona noteikšanas metodes ietver, bet neaprobežojas ar vienas vai vairāku salīdzināmu, ekspluatācijā esošu tehnikas vienību darbības datu reģistrēšanu; |
| --- | --- |

f)

e) apakšpunktā minētais testa noslodzes cikls ietver tādu ātruma un slodzes diapazonu, kas atbilst izvēlētās tehnikas darbībai reālajos ekspluatācijas apstākļos. Šā diapazona noteikšanas metodes ietver, bet neaprobežojas ar vienas vai vairāku salīdzināmu, ekspluatācijā esošu tehnikas vienību darbības datu reģistrēšanu;

| g) | lai iegūtu datus par to, cik lielā mērā rezultāti, kas iegūti, izmantojot PEMS sistēmu, atšķiras no rezultātiem, kas iegūti, izmantojot testa stenda sistēmu, uzraudzības ekspluatācijā mērījumus, kas veikti uz dinamometriskā testa stenda, izmantojot PEMS sistēmu, drīkst papildināt ar paralēliem mērījumiem, kuri veikti, izmantojot testa stenda instrumentus un emisiju mērīšanas sistēmu, kas atbilst Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 9. punkta prasībām un tiek lietoti saskaņā ar minētā pielikuma 8. punkta prasībām; |
| --- | --- |

g)

lai iegūtu datus par to, cik lielā mērā rezultāti, kas iegūti, izmantojot PEMS sistēmu, atšķiras no rezultātiem, kas iegūti, izmantojot testa stenda sistēmu, uzraudzības ekspluatācijā mērījumus, kas veikti uz dinamometriskā testa stenda, izmantojot PEMS sistēmu, drīkst papildināt ar paralēliem mērījumiem, kuri veikti, izmantojot testa stenda instrumentus un emisiju mērīšanas sistēmu, kas atbilst Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 9. punkta prasībām un tiek lietoti saskaņā ar minētā pielikuma 8. punkta prasībām;

| h) | šā pielikuma 6., 7., 8. un 10. punkta prasības papildus piemēro visiem saskaņā ar g) apakšpunktu paralēli veiktiem mērījumiem, un testa dati un testa ziņojums ietver šos mērījumus.”; |
| --- | --- |

h)

šā pielikuma 6., 7., 8. un 10. punkta prasības papildus piemēro visiem saskaņā ar g) apakšpunktu paralēli veiktiem mērījumiem, un testa dati un testa ziņojums ietver šos mērījumus.”;

| b) | papildinājuma 4.6. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.6.   Datu reģistrators
  Ja jāizmanto ECU dati, datu reģistrators ir savienots ar motora ECU, lai reģistrētu 7. papildinājuma 1. tabulā uzskaitītos pieejamos motora parametrus un attiecīgā gadījumā 7. papildinājuma 2. tabulā uzskaitītos motora parametrus.”; |
| --- | --- |

b)

papildinājuma 4.6. punktu aizstāj ar šādu:

“4.6.   Datu reģistrators

Ja jāizmanto ECU dati, datu reģistrators ir savienots ar motora ECU, lai reģistrētu 7. papildinājuma 1. tabulā uzskaitītos pieejamos motora parametrus un attiecīgā gadījumā 7. papildinājuma 2. tabulā uzskaitītos motora parametrus.”;

| c) | papildinājuma 5.1. punktu aizstāj ar šādu:






  “5.1. | Apkārtējās vides temperatūras mērīšana
  Apkārtējās vides temperatūru mēra vismaz ekspluatācijas cikla sākumā un ekspluatācijas cikla beigās. Mērījumus veic saprātīgā attālumā no autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas. Ir atļauts izmantot motora ieplūdes gaisa temperatūras sensoru vai ECU signālu.
  Ja apkārtējās vides temperatūras novērtēšanai izmanto ieplūdes gaisa temperatūru, reģistrētā apkārtējās vides temperatūra ir ieplūdes gaisa temperatūra, kas koriģēta, piemērojot attiecīgo ražotāja norādīto nominālo nobīdi starp apkārtējās vides un ieplūdes gaisa temperatūru.”; |
| --- | --- | --- |

c)

papildinājuma 5.1. punktu aizstāj ar šādu:

“5.1.

Apkārtējās vides temperatūru mēra vismaz ekspluatācijas cikla sākumā un ekspluatācijas cikla beigās. Mērījumus veic saprātīgā attālumā no autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas. Ir atļauts izmantot motora ieplūdes gaisa temperatūras sensoru vai ECU signālu.

Ja apkārtējās vides temperatūras novērtēšanai izmanto ieplūdes gaisa temperatūru, reģistrētā apkārtējās vides temperatūra ir ieplūdes gaisa temperatūra, kas koriģēta, piemērojot attiecīgo ražotāja norādīto nominālo nobīdi starp apkārtējās vides un ieplūdes gaisa temperatūru.”;

| d) | papildinājuma 6. līdz 8.2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “6.   Uzraudzības ekspluatācijā testa datu reģistrēšana

  6.1.   Pirms ekspluatācijas cikla
  Gāzveida piesārņotāju emisiju datu paraugu ņemšanu, izplūdes parametru mērīšanu, kā arī motora un apkārtējās vides datu reģistrēšanu sāk pirms motora iedarbināšanas.
  6.2.   Ekspluatācijas cikla laikā
  Gāzveida piesārņotāju emisiju datu paraugu ņemšanu, izplūdes parametru mērīšanu, kā arī motora un apkārtējās vides datu reģistrēšanu turpina visā motora parastās ekspluatācijas laikā.
  Motoru drīkst apturēt un iedarbināt, bet gāzveida piesārņotāju emisiju datu paraugu ņemšanu, izplūdes parametru mērīšanu, kā arī motora un apkārtējās vides datu reģistrēšanu turpina visā uzraudzības ekspluatācijā veiktā ekspluatācijas cikla laikā.
  6.3.   Pēc ekspluatācijas cikla
  Uzraudzības ekspluatācijā laikā veiktā ekspluatācijas cikla beigās nogaida pietiekami ilgi, lai paietu mērinstrumentu un datu reģistratora reaģēšanas laiki. Motoru drīkst izslēgt pirms vai pēc tam, kad izbeidz datu reģistrēšanu.
  7.   Gāzu analizatoru pārbaudīšana

  7.1.   Nulles iestatījuma periodiska verifikācija ekspluatācijas cikla laikā
  Ja tas ir praktiski un droši, ekspluatācijas cikla laikā gāzu analizatoru nulles iestatījuma verifikāciju drīkst veikt reizi divās stundās.
  7.2.   Nulles iestatījuma periodiska koriģēšana ekspluatācijas cikla laikā
  Rezultātus, kas iegūti, veicot pārbaudes saskaņā ar 7.1. punktu, drīkst izmantot, lai veiktu nulles novirzes korekciju konkrētā ekspluatācijas cikla laikā.
  7.3.   Novirzes verificēšana pēc ekspluatācijas cikla
  Novirzes verificēšanu veic tikai tad, ja nav veikta nulles novirzes korekcija ekspluatācijas cikla laikā saskaņā ar 7.2. punktu.








  7.3.1. | Ne vēlāk kā 30 minūtes pēc ekspluatācijas cikla pabeigšanas gāzu analizatorus iestata uz nulli un iestata diapazonu, lai verificētu to novirzi salīdzinājumā ar pirmstesta rezultātiem. |
| --- | --- | --- |

d)

papildinājuma 6. līdz 8.2. punktu aizstāj ar šādiem:

“6.   Uzraudzības ekspluatācijā testa datu reģistrēšana

6.1.   Pirms ekspluatācijas cikla

Gāzveida piesārņotāju emisiju datu paraugu ņemšanu, izplūdes parametru mērīšanu, kā arī motora un apkārtējās vides datu reģistrēšanu sāk pirms motora iedarbināšanas.

6.2.   Ekspluatācijas cikla laikā

Gāzveida piesārņotāju emisiju datu paraugu ņemšanu, izplūdes parametru mērīšanu, kā arī motora un apkārtējās vides datu reģistrēšanu turpina visā motora parastās ekspluatācijas laikā.

Motoru drīkst apturēt un iedarbināt, bet gāzveida piesārņotāju emisiju datu paraugu ņemšanu, izplūdes parametru mērīšanu, kā arī motora un apkārtējās vides datu reģistrēšanu turpina visā uzraudzības ekspluatācijā veiktā ekspluatācijas cikla laikā.

6.3.   Pēc ekspluatācijas cikla

Uzraudzības ekspluatācijā laikā veiktā ekspluatācijas cikla beigās nogaida pietiekami ilgi, lai paietu mērinstrumentu un datu reģistratora reaģēšanas laiki. Motoru drīkst izslēgt pirms vai pēc tam, kad izbeidz datu reģistrēšanu.

7.   Gāzu analizatoru pārbaudīšana

7.1.   Nulles iestatījuma periodiska verifikācija ekspluatācijas cikla laikā

Ja tas ir praktiski un droši, ekspluatācijas cikla laikā gāzu analizatoru nulles iestatījuma verifikāciju drīkst veikt reizi divās stundās.

7.2.   Nulles iestatījuma periodiska koriģēšana ekspluatācijas cikla laikā

Rezultātus, kas iegūti, veicot pārbaudes saskaņā ar 7.1. punktu, drīkst izmantot, lai veiktu nulles novirzes korekciju konkrētā ekspluatācijas cikla laikā.

7.3.   Novirzes verificēšana pēc ekspluatācijas cikla

Novirzes verificēšanu veic tikai tad, ja nav veikta nulles novirzes korekcija ekspluatācijas cikla laikā saskaņā ar 7.2. punktu.

7.3.1.

| 7.3.2. | Gāzu analizatoru nulles, iestatīšanas un linearitātes pārbaudes veic, kā noteikts 5.4. punktā. |
| --- | --- |

7.3.2.

8.   Motora vai tehnikas darbības traucējumi

| 8.1. | Gadījumā, ja ekspluatācijas cikla laikā rodas darbības traucējumi, kas ietekmē motora darbību un:






  a) | autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas iebūvētā diagnostikas sistēma par to nepārprotami informē tehnikas operatoru, izmantojot darbības traucējumu vizuālu brīdinājuma signālu, teksta ziņojumu vai citu indikatoru; vai |
| --- | --- | --- |

8.1.

a)

autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas iebūvētā diagnostikas sistēma par to nepārprotami informē tehnikas operatoru, izmantojot darbības traucējumu vizuālu brīdinājuma signālu, teksta ziņojumu vai citu indikatoru; vai

| b) | autoceļiem neparedzētā mobilā tehnika nav aprīkota ar darbības traucējumu diagnostikas vai brīdinājuma sistēmu, taču darbības traucējumi ir nepārprotami sadzirdami vai ieraugāmi,
  ekspluatācijas ciklu uzskata par nederīgu. |
| --- | --- |

b)

autoceļiem neparedzētā mobilā tehnika nav aprīkota ar darbības traucējumu diagnostikas vai brīdinājuma sistēmu, taču darbības traucējumi ir nepārprotami sadzirdami vai ieraugāmi,

ekspluatācijas ciklu uzskata par nederīgu.

| 8.2. | Pirms turpina jebkādu turpmāku motora ekspluatācijas ciklu, visus darbības traucējumus novērš.”; |
| --- | --- |

8.2.

| 22) | pielikuma 3. papildinājuma 2. līdz 6. punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.   Datu izslēgšana

  2.1.   Signāla īslaicīgs zudums








  2.1.1. | Nosaka visus signāla īslaicīga zuduma gadījumus. |
| --- | --- | --- |

22)

pielikuma 3. papildinājuma 2. līdz 6. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Datu izslēgšana

2.1.   Signāla īslaicīgs zudums

2.1.1.

| 2.1.2. | Saskaņā ar pielikuma 4.3. punktu no katra ekspluatācijas cikla drīkst izslēgt ne vairāk kā 2 % datu, kuru periods nav ilgāks par 30 sekundēm pēc kārtas, sākotnējā datu ierakstā radušās viena vai vairāku neparedzētu īslaicīgu signāla zudumu dēļ. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Ja testa ciklā ir signāla zudumi, kas pārsniedz 2 % datu vai ir ilgāki par 30 sekundēm pēc kārtas, visu testa ciklu uzskata par nederīgu un veic vēl vienu testu. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Mērinstrumentu periodiskas pārbaudes

| 2.2.1. | Visus datu punktus, kas atbilst gāzu analizatoru pārbaudei, kā noteikts 2. papildinājuma 7. punktā, identificē un izslēdz no turpmākas ekspluatācijas cikla apstrādes, izņemot gadījumus, kad tie nepieciešami, lai veiktu novirzes korekciju saskaņā ar šā papildinājuma 3. punktu. |
| --- | --- |

2.2.1.

2.3.   Apkārtējās vides apstākļi

| 2.3.1. | Norāda visus datu punktus ekspluatācijas ciklā, kas atbilst apkārtējās vides apstākļiem, kuri neatbilst šā pielikuma 3.3. punktā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Ja šā papildinājuma 2.3.1. punktā noteikto datu punktu īpatsvars pārsniedz 1 %, visu ciklu uzskata par nederīgu un veic vēl vienu testu. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Ja apkārtējās vides apstākļus mēra tikai testa sākumā un beigās, visu testa ciklu uzskata par nederīgu, ja kāds no mērījumiem neatbilst pielikuma 3.3. punktā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

2.3.3.

2.4.   Aukstās iedarbināšanas dati

Pirms gāzveida piesārņotāju emisiju aprēķinu veikšanas izslēdz aukstās iedarbināšanas gāzveida piesārņotāju emisiju izmērītos datus.

2.4.1.   Ar šķidrumu dzesējami motori

Derīgus gāzveida piesārņotāju emisiju aprēķinu datus sāk mērīt pēc tam, kad motora dzesētāja temperatūra pirmo reizi sasniedz 343 K (70 °C) vai kad motora dzesētāja temperatūra ir stabilizējusies +/–2 K robežās piecu minūšu periodā, vai kad motora dzesētāja temperatūra ir stabilizējusies +/– 5 K robežās piecu minūšu laikā testos, ko veic pie apkārtējās vides temperatūras 273,15 K vai zemākas, atkarībā no tā, kas notiek vispirms; jebkurā gadījumā tos sāk mērīt ne vēlāk kā 20 minūtes pēc motora iedarbināšanas.

2.4.2.   Gaisdzeses motori

Derīgus gāzveida piesārņotāju emisiju aprēķinu datus sāk mērīt pēc tam, kad Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 I pielikuma 3. papildinājuma C DAĻAS 3.7.2.2.1. punktā noteiktajā atskaites punktā izmērītā temperatūra ir stabilizējusies +/–5 % robežās piecu minūšu periodā; katrā ziņā tos sāk mērīt ne vēlāk kā 20 minūtes pēc motora iedarbināšanas.

3.   Noviržu korekcija

3.1.   Maksimāli pieļaujamā novirze

Nulles reakcijas un iestatījuma reakcijas novirze ir mazāka par 2 % no pilnas skalas vērtības mazākajā izmantojamajā diapazonā:

| a) | ja atšķirība starp pirmstesta un pēctesta rezultātiem ir mazāka par 2 %, izmērītās koncentrācijas drīkst izmantot nekoriģētā veidā vai arī tām drīkst veikt noviržu korekciju saskaņā ar 3.2. punktu; |
| --- | --- |

a)

ja atšķirība starp pirmstesta un pēctesta rezultātiem ir mazāka par 2 %, izmērītās koncentrācijas drīkst izmantot nekoriģētā veidā vai arī tām drīkst veikt noviržu korekciju saskaņā ar 3.2. punktu;

| b) | ja atšķirība starp pirmstesta un pēctesta rezultātiem ir vienāda ar vai lielāka par 2 %, izmērītajām koncentrācijām veic noviržu korekciju saskaņā ar 3.2. punktu. Ja korekcijas neveic, testu uzskata par nederīgu. |
| --- | --- |

b)

ja atšķirība starp pirmstesta un pēctesta rezultātiem ir vienāda ar vai lielāka par 2 %, izmērītajām koncentrācijām veic noviržu korekciju saskaņā ar 3.2. punktu. Ja korekcijas neveic, testu uzskata par nederīgu.

3.2.   Noviržu korekcija

| 3.2.1. | Koncentrācijas vērtību, kurai veikta noviržu korekcija, aprēķina saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VII pielikuma 2.1. vai 3.5. punktā. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Atšķirība starp nekoriģētajām un koriģētajām īpatnējām gāzveida piesārņotāju emisiju vērtībām ir ± 6 % robežās no nekoriģētajām īpatnējām gāzveida piesārņotāju emisiju vērtībām. Ja novirze pārsniedz 6 %, testu uzskata par nederīgu. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | Katru gāzveida piesārņotāja īpatnējo emisiju vērtību aprēķina, testa cikla gāzveida piesārņotāju emisijas integrēto masu dalot ar testa cikla laikā veikto kopējo darbu. Šo aprēķinu veic pirms darba notikumu noteikšanas saskaņā ar 4. papildinājumu vai gāzveida piesārņotāju emisiju aprēķināšanas saskaņā ar 5. papildinājumu. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.3. | Ja ir piemērota noviržu korekcija, tad ziņojumā par gāzveida piesārņotāju emisijām izmanto tikai gāzveida piesārņotāju emisiju rezultātus, kuriem veikta novirzes korekcija. |
| --- | --- |

3.2.3.

4.   Laika sinhronizēšana

Lai samazinātu neobjektīvo ietekmi, ko uz gāzveida piesārņotāju emisiju masas aprēķiniem rada laika nobīde starp dažādajiem signāliem, saskaņā ar 4.1.–4.4. punkta prasībām veic to datu sinhronizēšanu laikā, kas saistīti ar gāzveida piesārņotāju emisiju aprēķiniem.

4.1.   Gāzu analizatoru dati

No gāzu analizatoriem iegūtos datus pienācīgi sinhronizē atbilstoši prasībām, kas noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 8.1.5.3. punktā.

4.2.   Gāzu analizatoru un EFM dati

No gāzu analizatoriem iegūtos datus pienācīgi sinhronizē ar EFM datiem, izmantojot 4.4. punktā noteikto procedūru.

4.3.   PEMS un motoru dati

No PEMS iegūtos datus (gāzu analizatori un EFM) pienācīgi sinhronizē ar datiem no motora ECU, izmantojot 4.4. punktā noteikto procedūru.

4.4.   Procedūra uzlabotai PEMS datu sinhronizēšanai laikā

2. papildinājuma tabulā uzskaitītie testa parametri ir iedalīti trīs dažādās kategorijās:

| | 1. kategorija: gāzu analizatori (HC, CO, CO2, NOx koncentrācija); |
| --- | --- |

1. kategorija: gāzu analizatori (HC, CO, CO2, NOx koncentrācija);

| | 2. kategorija: EFM (izplūdes masas plūsma un izplūdes temperatūra); |
| --- | --- |

2. kategorija: EFM (izplūdes masas plūsma un izplūdes temperatūra);

| | 3. kategorija: motors (griezes moments, apgriezienu skaits, temperatūra, degvielas plūsma no ECU). |
| --- | --- |

3. kategorija: motors (griezes moments, apgriezienu skaits, temperatūra, degvielas plūsma no ECU).

Katras kategorijas sinhronizāciju laikā ar abām pārējām kategorijām verificē, atrodot visaugstāko korelācijas koeficientu starp divām testa parametru sērijām. Visus kādas kategorijas testa parametrus nobīda, lai palielinātu korelācijas koeficientu. Lai aprēķinātu korelācijas koeficientus, izmanto šādus testa parametrus:

| a) | 1. un 2. kategorija (gāzu analizatoru un EFM dati) ar 3. kategoriju (motora dati): izplūdes masas plūsma no EFM ar griezes momentu no ECU; |
| --- | --- |

a)

1. un 2. kategorija (gāzu analizatoru un EFM dati) ar 3. kategoriju (motora dati): izplūdes masas plūsma no EFM ar griezes momentu no ECU;

| b) | 1. kategorija ar 2. kategoriju: CO2 koncentrācija un izplūdes masas plūsma; |
| --- | --- |

b)

1. kategorija ar 2. kategoriju: CO2 koncentrācija un izplūdes masas plūsma;

| c) | 1. kategorija ar 3. kategoriju: CO2 koncentrācija un motora degvielas plūsma. |
| --- | --- |

c)

1. kategorija ar 3. kategoriju: CO2 koncentrācija un motora degvielas plūsma.

| 4.4.1. | Ja motoriem nav paredzēta diagnostikas pieslēgvieta, kas ļauj vākt ECU datus, kā norādīts 7. papildinājumā, 4.4. punkta a) un c) apakšpunktā norādīto korelāciju neveic. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Attiecībā uz motoriem, kuriem saskaņā ar 2. papildinājuma tabulas 3. piezīmi izplūdes masas plūsmas tiešie mērījumi nav veikti, 4.4. punkta a) apakšpunktā norādīto korelāciju neveic. |
| --- | --- |

4.4.2.

5.   Datu konsekvences pārbaude

5.1.   Gāzu analizatoru un EFM dati

Motoriem, kas aprīkoti ar diagnostikas pieslēgvietu, kura spēj nodrošināt degvielas plūsmas datus saskaņā ar 7. papildinājuma 2. tabulu, datu (izplūdes masas plūsma, kas izmērīta ar EFM, un gāzu koncentrācija) konsekvenci verificē, izmantojot korelāciju starp motora degvielas plūsmu, kas izmērīta ar ECU, un motora degvielas plūsmu, kas aprēķināta saskaņā ar procedūru, kura noteikta Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VII pielikuma 2.1.6.4. punktā.

Izmērītajām un aprēķinātajām degvielas plūsmu vērtībām veic lineāro regresiju. Izmanto mazāko kvadrātu metodi ar šādu labākās atbilstības vienādojumu:

y = mx + b,

kur:

| – | a) y | ir aprēķinātā degvielas plūsma (g/s), |
| --- | --- | --- |
| – | b) m | ir regresijas taisnes slīpums, |
| – | c) x | ir izmērītā degvielas plūsma (g/s), |
| – | d) b | ir regresijas taisnes krustpunkts ar y. |

–

a) y

ir aprēķinātā degvielas plūsma (g/s),

–

b) m

ir regresijas taisnes slīpums,

–

c) x

ir izmērītā degvielas plūsma (g/s),

–

d) b

ir regresijas taisnes krustpunkts ar y.

Katrai regresijas taisnei nosaka slīpumu (m) un determinācijas koeficientu (r2). Ieteicams veikt šo analīzi diapazonā no 15 % no maksimālās vērtības līdz maksimālajai vērtībai un ar frekvenci 1 Hz vai lielāku. Lai tests būtu uzskatāms par derīgu, novērtē šādus divus kritērijus:

1. tabula

Pielaides

| Regresijas taisnes slīpums, m | 0,9 līdz 1,1 – ieteicamais |
| --- | --- |
| Determinācijas koeficients, r2 | Vismaz 0,90 – obligāts |

Regresijas taisnes slīpums, m

0,9 līdz 1,1 – ieteicamais

Determinācijas koeficients, r2

Vismaz 0,90 – obligāts

5.2.   ECU griezes momenta dati

Ja aprēķinos jāizmanto ECU griezes momenta dati, ECU griezes momenta datu konsekvenci verificē, salīdzinot maksimālās ECU griezes momenta vērtības pie dažādiem (attiecīgos gadījumos) motora apgriezieniem ar atbilstošajām vērtībām uz motora oficiālās pilnas slodzes griezes momenta līknes un saskaņā ar 6. papildinājumu.

5.3.   Īpatnējais degvielas patēriņš jaudas vienībā (BSFC)

Ja ir pieejami ECU dati, BSFC pārbauda, izmantojot:

| a) | degvielas patēriņu, kas aprēķināts no gāzveida piesārņotāju emisiju datiem (ar gāzu analizatoriem noteiktā koncentrācija un izplūdes masas plūsmas dati) saskaņā ar procedūru, kura noteikta Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VII pielikuma 2.1.6.4. punktā; |
| --- | --- |

a)

degvielas patēriņu, kas aprēķināts no gāzveida piesārņotāju emisiju datiem (ar gāzu analizatoriem noteiktā koncentrācija un izplūdes masas plūsmas dati) saskaņā ar procedūru, kura noteikta Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VII pielikuma 2.1.6.4. punktā;

| b) | darbu, kas aprēķināts, izmantojot ECU datus (motora griezes moments un apgriezieni). |
| --- | --- |

b)

darbu, kas aprēķināts, izmantojot ECU datus (motora griezes moments un apgriezieni).

5.4.   Atmosfēras spiediens

Atmosfēras spiediena vērtību salīdzina ar GPS datos (ja tādi pieejami) norādīto augstumu virs jūras līmeņa.

5.5.   Apstiprinātāja iestāde drīkst uzskatīt testu par nederīgu, ja tā nav apmierināta ar datu konsekvences pārbaudes rezultātiem.

6.   Sausā–mitrā koriģēšana

Ja koncentrāciju mēra sausā stāvoklī, to pārrēķina uz mitru stāvokli saskaņā ar procedūru, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VII pielikuma 2. vai 3. punktā.

7.   NOx korekcija, lai ņemtu vērā mitrumu un temperatūru

Ar gāzu analizatoriem izmērītajai NOx koncentrācijai neveic korekcijas, lai ņemtu vērā apkārtējā gaisa temperatūru un mitrumu.”;

| 23) | pielikuma 4. papildinājuma 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.   Nestrādes notikumu noteikšanas procedūra









  2.1. | Nestrādes notikumi ir tādi, kuros:






  a) | motoriem, kam nav paredzēta diagnostikas pieslēgvieta, kura spēj nodrošināt griezes momenta un apgriezienu skaita datus saskaņā ar 7. papildinājuma 1. tabulu, momentānā līdzvērtīgā jauda, kas noteikta saskaņā ar 10. papildinājumā izklāstīto procedūru; vai |
| --- | --- | --- | --- |

23)

pielikuma 4. papildinājuma 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Nestrādes notikumu noteikšanas procedūra

2.1.

a)

motoriem, kam nav paredzēta diagnostikas pieslēgvieta, kura spēj nodrošināt griezes momenta un apgriezienu skaita datus saskaņā ar 7. papildinājuma 1. tabulu, momentānā līdzvērtīgā jauda, kas noteikta saskaņā ar 10. papildinājumā izklāstīto procedūru; vai

| b) | visos pārējos gadījumos – motora momentānā jauda
  ir mazāka par 10 % no motora standarta jaudas, kas definēta Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 26. punktā un uzskaitīta minētās regulas I pielikumā katrai motora kategorijai (apakškategorijai), motoru tipam, kam jāveic ISM tests. |
| --- | --- |

b)

visos pārējos gadījumos – motora momentānā jauda

ir mazāka par 10 % no motora standarta jaudas, kas definēta Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 26. punktā un uzskaitīta minētās regulas I pielikumā katrai motora kategorijai (apakškategorijai), motoru tipam, kam jāveic ISM tests.

| 2.1.1. | Motoriem, ko testē saskaņā ar šo regulu un kam nav paredzēta diagnostikas pieslēgvieta, kura spēj nodrošināt griezes momenta un apgriezienu skaita datus saskaņā ar 7. papildinājuma 1. tabulu, momentāno līdzvērtīgo jaudu aprēķina, izmantojot 10. papildinājumā aprakstīto procedūru pirms šajā papildinājumā aprakstītās procedūras veikšanas. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.2. | Veic šādas papildus darbības. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Nestrādes notikumus, kas ir īsāki par D0, uzskata par darba notikumiem un apvieno ar apkārtējiem darba notikumiem (D0 vērtības skatīt 2. tabulā). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Nestrādes notikumus, kas ir īsāki par D0 un kas ir starp citiem nestrādes notikumiem, kuri ir ilgāki par D1, uzskata par nestrādes notikumiem un apvieno ar apkārtējiem nestrādes notikumiem (D1 vērtības skatīt 2. tabulā). |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Uzsākšanas fāzi pēc ilgiem nestrādes notikumiem (>D2) motoriem, kas aprīkoti ar pēcapstrādes ierīci, kuru izmanto NOx reducēšanai un atgāzu temperatūras mērīšanai saskaņā ar 2. papildinājuma tabulas 4. piezīmi, arī uzskata par nestrādes notikumu, līdz atgāzu temperatūra sasniedz 523 K. Ja atgāzu temperatūra nesasniedz 523 K D3 minūšu laikā, visus notikumus pēc D3 uzskata par darba notikumiem (D2 un D3 vērtības skatīt 2. tabulā). |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Visu nestrādes notikumu pirmās D1 minūtes uzskata par darba notikumu. |
| --- | --- |

2.2.4.

3.   
  “Mašīnas darba” marķēšanas algoritms 2. punktā noteikto prasību īstenošanai

2. punktu īsteno secībā, kas noteikta 3.1. līdz 3.4. punktā.

3.1.   1. posms: nosaka un sadala notikumus darba notikumos un nestrādes notikumos.

| a) | Nosaka darba notikumus un nestrādes notikumus saskaņā ar 2.1. punktu. |
| --- | --- |

a)

Nosaka darba notikumus un nestrādes notikumus saskaņā ar 2.1. punktu.

| b) | Aprēķina nestrādes notikumu ilgumu. |
| --- | --- |

b)

Aprēķina nestrādes notikumu ilgumu.

| c) | Nestrādes notikumus, kuri īsāki par D0, atzīmē kā darba notikumus. |
| --- | --- |

c)

Nestrādes notikumus, kuri īsāki par D0, atzīmē kā darba notikumus.

| d) | Aprēķina darba notikumu ilgumu. |
| --- | --- |

d)

Aprēķina darba notikumu ilgumu.

3.2.   2. posms: apvieno īsus darba notikumus (≤ D0) ar nestrādes notikumiem.

Kā nestrādes notikumus atzīmē tos darba notikumus, kuri ir īsāki par D0 un pirms un pēc kuriem ir atlikušie nestrādes notikumi, kas ir ilgāki par D1.

3.3.   3. posms: atmet darba notikumus pēc gariem nestrādes notikumiem (uzsākšanas fāze).

Ja piemērojams 2.2.3. punkts, kā nestrādes notikumus atzīmē tos darba notikumus, kas seko pēc ilgiem nestrādes notikumiem (> D2), līdz:

| a) | izplūdes gāzu temperatūra sasniedz 523 K; vai |
| --- | --- |

a)

izplūdes gāzu temperatūra sasniedz 523 K; vai

| b) | ir pagājušas D3 minūtes
  (atkarībā no tā, kas notiek vispirms). |
| --- | --- |

b)

ir pagājušas D3 minūtes

(atkarībā no tā, kas notiek vispirms).

3.4.   4. posms: pēc darba notikumiem iekļauj nestrādes notikumus.

Darba notikumam sekojošā nestrādes notikuma D1 minūtes ietver attiecīgajā darba notikumā kā tā daļu.

2. tabula

D0, D1, D2 un D3 parametra vērtības

| Parametri | Vērtība |
| --- | --- |
| D0 | 2 minūtes |
| D1 | 2 minūtes |
| D2 | 10 minūtes |
| D3 | 4 minūtes |

Parametri

Vērtība

D0

2 minūtes

D1

2 minūtes

D2

10 minūtes

D3

4 minūtes

”;

| 24) | pielikuma 5. papildinājuma 2.1. līdz 2.3.2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.1.   Vidējošanas intervālu metode
  2.1.1.   Vispārīgas prasības
  Vidējošanas intervāls ir visu uzraudzības ekspluatācijā testa laikā aprēķināto datu kopas apakškopa, kurā darbs vai CO2 masa ir vienāda ar motora darbu vai CO2 masu, kas izmērīta atsauces laboratorijas testa ciklā. Gāzveida piesārņotāju emisiju masu un atbilstības koeficientus aprēķina, izmantojot slīdošā vidējošanas intervāla metodi, pamatojoties uz atsauces darbu (2.2. punktā noteiktā procedūra) un CO2 atsauces masu (2.3. punktā noteiktā procedūra), kas izmērīti atsauces laboratorijas testa ciklā.
  Motora jauda attiecībā pret laiku un vidējošanas intervāla gāzveida piesārņotāju emisijas, sākot ar pirmo vidējošanas intervālu.
  Aprēķinus veic saskaņā ar šiem apakšpunktiem:






  a) | visus datus, kas ir izslēgti saskaņā ar 4. papildinājuma noteikumiem, neņem vērā vidējošanas intervālu darba vai CO2 masas un gāzveida piesārņotāju emisiju un atbilstības koeficientu aprēķināšanai, izņemot šā papildinājuma 4. punkta f) apakšpunktā noteiktos gadījumus; |
| --- | --- | --- |

24)

pielikuma 5. papildinājuma 2.1. līdz 2.3.2. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.1.   Vidējošanas intervālu metode

2.1.1.   Vispārīgas prasības

Vidējošanas intervāls ir visu uzraudzības ekspluatācijā testa laikā aprēķināto datu kopas apakškopa, kurā darbs vai CO2 masa ir vienāda ar motora darbu vai CO2 masu, kas izmērīta atsauces laboratorijas testa ciklā. Gāzveida piesārņotāju emisiju masu un atbilstības koeficientus aprēķina, izmantojot slīdošā vidējošanas intervāla metodi, pamatojoties uz atsauces darbu (2.2. punktā noteiktā procedūra) un CO2 atsauces masu (2.3. punktā noteiktā procedūra), kas izmērīti atsauces laboratorijas testa ciklā.

Motora jauda attiecībā pret laiku un vidējošanas intervāla gāzveida piesārņotāju emisijas, sākot ar pirmo vidējošanas intervālu.

Aprēķinus veic saskaņā ar šiem apakšpunktiem:

a)

visus datus, kas ir izslēgti saskaņā ar 4. papildinājuma noteikumiem, neņem vērā vidējošanas intervālu darba vai CO2 masas un gāzveida piesārņotāju emisiju un atbilstības koeficientu aprēķināšanai, izņemot šā papildinājuma 4. punkta f) apakšpunktā noteiktos gadījumus;

| b) | slīdošā vidējošanas intervāla aprēķinus veic ar laika inkrementu Δt, kas vienāds ar datu paraugu ņemšanas periodu. Katrā iterācijā slīdošā vidējošanas intervāla sākumu palielina par norādīto daudzumu; |
| --- | --- |

b)

slīdošā vidējošanas intervāla aprēķinus veic ar laika inkrementu Δt, kas vienāds ar datu paraugu ņemšanas periodu. Katrā iterācijā slīdošā vidējošanas intervāla sākumu palielina par norādīto daudzumu;

| c) | gāzveida piesārņotāju emisiju masu katram vidējošanas intervālam (mg/vidējošanas intervāls) iegūst, integrējot gāzveida piesārņotāju momentānās emisijas vidējošanas intervālā; |
| --- | --- |

c)

gāzveida piesārņotāju emisiju masu katram vidējošanas intervālam (mg/vidējošanas intervāls) iegūst, integrējot gāzveida piesārņotāju momentānās emisijas vidējošanas intervālā;

| d) | ja motori ir aprīkoti ar ECU un tiem ir diagnostikas pieslēgvieta, kas paredzēta, lai varētu vākt datus par motora griezes momentu un apgriezienu skaitu, kā norādīts 7. papildinājuma 1. tabulā, aprēķinus veic un rezultātus paziņo gan attiecībā uz darba metodi, gan uz CO2 masas metodi. Visos pārējos gadījumos aprēķinus veic un rezultātus paziņo tikai CO2 masas metodei. |
| --- | --- |

d)

ja motori ir aprīkoti ar ECU un tiem ir diagnostikas pieslēgvieta, kas paredzēta, lai varētu vākt datus par motora griezes momentu un apgriezienu skaitu, kā norādīts 7. papildinājuma 1. tabulā, aprēķinus veic un rezultātus paziņo gan attiecībā uz darba metodi, gan uz CO2 masas metodi. Visos pārējos gadījumos aprēķinus veic un rezultātus paziņo tikai CO2 masas metodei.

4. attēls

Motora jauda attiecībā pret laiku un vidējošanas intervāla gāzveida piesārņotāju emisiju attiecība pret laiku, sākot ar pirmo vidējošanas intervālu

Image 4

2.1.2.   Atsauces vērtības

Motora tipa vai visu vienas motoru saimes motoru tipu atsauces darbu un CO2 atsauces masu nosaka šādi:

| a) | ISM A un C grupas motoriem – vērtības, kas iegūtas cilmes motoram veiktā tipa apstiprinājuma testa karstās iedarbināšanas NRTC ciklā, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 IV pielikumā noteiktā motora tipa vai motoru saimes ES tipa apstiprinājuma sertifikāta papildinājuma 11.3.1. un 11.3.2. punktā; |
| --- | --- |

a)

ISM A un C grupas motoriem – vērtības, kas iegūtas cilmes motoram veiktā tipa apstiprinājuma testa karstās iedarbināšanas NRTC ciklā, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 IV pielikumā noteiktā motora tipa vai motoru saimes ES tipa apstiprinājuma sertifikāta papildinājuma 11.3.1. un 11.3.2. punktā;

| b) | ISM H grupas motoriem – vērtības, kas iegūtas cilmes motoram veiktā tipa apstiprinājuma testa LSI-NRTC ciklā; |
| --- | --- |

b)

ISM H grupas motoriem – vērtības, kas iegūtas cilmes motoram veiktā tipa apstiprinājuma testa LSI-NRTC ciklā;

| c) | motoriem ISM grupās, kas nav uzskaitītas a) vai b) apakšpunktā, – vērtības, kas iegūtas no cilmes motora tipa apstiprinājuma testa rezultāta, izmantojot 9. papildinājumā izklāstīto metodi. |
| --- | --- |

c)

motoriem ISM grupās, kas nav uzskaitītas a) vai b) apakšpunktā, – vērtības, kas iegūtas no cilmes motora tipa apstiprinājuma testa rezultāta, izmantojot 9. papildinājumā izklāstīto metodi.

2.2.   Uz darbu balstītā metode

5. attēls

Uz darbu balstītā metode

Image 5

i vidējošanas intervāla ilgumu (t
  2,

  i
  – t
  1,

  i
  ) nosaka šādi:

W(t
  2,

  i
  ) – W(t
  1,

  i
  ) ≥ Wref,

kur:

| — | W(t j,i
  ) ir motora darbs, kas mērīts no sākuma līdz t j,i
  laikam, kWh, |
| --- | --- |

—

W(t j,i
  ) ir motora darbs, kas mērīts no sākuma līdz t j,i
  laikam, kWh,

| — | Wref
  ir motora atsauces darbs, kas noteikts saskaņā ar 2.1.2. punktu, kWh, |
| --- | --- |

—

Wref
  ir motora atsauces darbs, kas noteikts saskaņā ar 2.1.2. punktu, kWh,

| — | t
  2,

  i
  izvēlas tā, lai: |
| --- | --- |

—

t
  2,

  i
  izvēlas tā, lai:

W(t
  2,

  i
  – Δt) – W(t
  1,

  i
  ) < Wref
  ≤ W(t
  2,

  i
  ) – W(t
  1,

  i
  ),

kur Δt ir datu paraugu ņemšanas laiks, kas vienāds ar vienu sekundi vai mazāks.

2.2.1.   Īpatnējo gāzveida piesārņotāju emisiju aprēķini

Īpatnējās gāzveida piesārņotāju emisijas egas
  (g/kWh) katram vidējošanas intervālam un katram gāzveida piesārņotājam aprēķina šādi:

Formula

kur:

| — | mi
  ir gāzveida piesārņotāja masas emisija i vidējošanas intervālā, g/vidējošanas intervāls, |
| --- | --- |

—

mi
  ir gāzveida piesārņotāja masas emisija i vidējošanas intervālā, g/vidējošanas intervāls,

| — | W(t
  2,

  i
  ) – W(t
  1,

  i
  ) ir motora darbs i vidējošanas intervālā, kWh. |
| --- | --- |

—

W(t
  2,

  i
  ) – W(t
  1,

  i
  ) ir motora darbs i vidējošanas intervālā, kWh.

2.2.2.   Derīgu vidējošanas intervālu atlase

Derīgie vidējošanas intervāli ir vidējošanas intervāli, kuru vidējā jauda pārsniedz jaudas robežvērtību, kas ir 20 % no standarta jaudas, kura definēta Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 26. punktā un uzskaitīta minētās regulas I pielikumā katrai motora kategorijai (apakškategorijai), motora tipam, kam jāveic ISM tests, izņemot ATS kategorijas motorus, kuriem standarta jauda ir jauda pie starpapgriezieniem, kas definēti Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 5.2.5.4. punkta f) apakšpunktā. Derīgo vidējošanas intervālu procentuālais īpatsvars ir vienāds ar 50 % vai lielāks.

| 2.2.2.1. | Ja derīgo intervālu procentuālais īpatsvars ir mazāks par 50 %, datu novērtēšanu atkārto, izmantojot zemākus jaudas sliekšņus. Jaudas slieksni samazina no 20 % ar 1 % soli, līdz derīgo intervālu procentuālais īpatsvars ir vienāds ar 50 % vai lielāks. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

| 2.2.2.2. | Zemākā jaudas robežvērtība nekad nav zemāka par 10 %. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

| 2.2.2.3. | Testu uzskata par nederīgu, ja derīgo vidējošanas intervālu procentuālais īpatsvars ir mazāks par 50 % pie 10 % jaudas robežvērtības. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

2.2.3.   Atbilstības koeficientu aprēķini

Atbilstības koeficientus katram atsevišķajam derīgajam vidējošanas intervālam un katram atsevišķajam gāzveida piesārņotājam aprēķina šādi:

Formula

kur:

| — | egas
  ir gāzveida piesārņotāja īpatnējās emisijas, g/kWh, |
| --- | --- |

—

egas
  ir gāzveida piesārņotāja īpatnējās emisijas, g/kWh,

| — | L ir piemērojamā robežvērtība, g/kWh. |
| --- | --- |

—

L ir piemērojamā robežvērtība, g/kWh.

2.3.   Uz CO2 masu balstītā metode

6. attēls

Uz CO2 masu balstītā metode

Image 6

i vidējošanas intervāla ilgumu (t
  2,

  i
  – t
  1,

  i
  ) nosaka šādi:

Formula

kur:

| — | ir CO2 masa, kas mērīta no testa sākuma līdz laikam t j,i
  , g, |
| --- | --- |

—

Formula
  ir CO2 masa, kas mērīta no testa sākuma līdz laikam t j,i
  , g,

| — | ir CO2 atsauces masa, kas izteikta gramos (g) saskaņā ar 2.1.2. punktu, |
| --- | --- |

—

Formula
  ir CO2 atsauces masa, kas izteikta gramos (g) saskaņā ar 2.1.2. punktu,

| — | – t
  2,

  i
  izvēlas tā, lai: |
| --- | --- |

—

– t
  2,

  i
  izvēlas tā, lai:

Formula

kur Δt ir datu paraugu ņemšanas laiks, kas vienāds ar vienu sekundi vai mazāks.

CO2 masas vidējošanas intervālos aprēķina, integrējot gāzveida piesārņotāja momentānās emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar 1. punktā noteiktajām prasībām.

2.3.1.   Derīgu vidējošanas intervālu atlase

Derīgie vidējošanas intervāli ir intervāli, kuru ilgums nepārsniedz maksimālo ilgumu, kas aprēķināts pēc formulas

Formula

kur:

| — | Dmax
  ir vidējošanas intervāla maksimālais ilgums, s, |
| --- | --- |

—

Dmax
  ir vidējošanas intervāla maksimālais ilgums, s,

| — | Pmax
  ir standarta jauda, kas definēta Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 26. punktā, kW, un uzskaitīta minētās regulas I pielikumā katrai motora kategorijai (apakškategorijai), motora tipam, kam jāveic ISM tests, izņemot ATS kategorijas motorus, kuriem standarta jauda ir jauda pie starpapgriezieniem, kas definēti Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 5.2.5.4. punkta f) apakšpunktā.
  Derīgo vidējošanas intervālu procentuālais īpatsvars ir vienāds ar 50 % vai lielāks. |
| --- | --- |

—

Pmax
  ir standarta jauda, kas definēta Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 26. punktā, kW, un uzskaitīta minētās regulas I pielikumā katrai motora kategorijai (apakškategorijai), motora tipam, kam jāveic ISM tests, izņemot ATS kategorijas motorus, kuriem standarta jauda ir jauda pie starpapgriezieniem, kas definēti Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 5.2.5.4. punkta f) apakšpunktā.

Derīgo vidējošanas intervālu procentuālais īpatsvars ir vienāds ar 50 % vai lielāks.

| 2.3.1.1. | Ja derīgo intervālu procentuālais īpatsvars ir mazāks par 50 %, datu novērtējumu atkārto, izmantojot intervālus ar lielāku ilgumu. To panāk, 2.3.1. punktā norādītajā formulā ar soli 0,01 samazinot vērtību 0,2, līdz derīgo intervālu procentuālais īpatsvars ir 50 % vai lielāks. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

| 2.3.1.2. | Vismazākā vērtība iepriekš minētajā formulā nekad nav mazāka par 0,10. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

| 2.3.1.3. | Testu uzskata par nederīgu, ja derīgo intervālu procentuālais īpatsvars ir mazāks par 50 % pie intervāla maksimālā ilguma, ko aprēķina saskaņā ar 2.3.1., 2.3.1.1. un 2.3.1.2. punktu. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

2.3.2.   Atbilstības koeficientu aprēķini

Atbilstības koeficientus katram atsevišķajam vidējošanas intervālam un katram atsevišķajam piesārņotājam aprēķina šādi:

Formula

kur:

Formula
  (attiecība ekspluatācijas laikā) un

Formula
  (sertifikācijas attiecība),

kur:

| — | mi
  ir gāzveida piesārņotāja masas emisija i vidējošanas intervālā, g/vidējošanas intervāls, |
| --- | --- |

—

mi
  ir gāzveida piesārņotāja masas emisija i vidējošanas intervālā, g/vidējošanas intervāls,

| — | – ir CO2 masa i vidējošanas intervālā, g/vidējošanas intervāls, |
| --- | --- |

—

Formula
  – ir CO2 masa i vidējošanas intervālā, g/vidējošanas intervāls,

| — | ir motora CO2 atsauces masa, kas noteikta saskaņā ar 2.1.2. punkta g) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

Formula
  ir motora CO2 atsauces masa, kas noteikta saskaņā ar 2.1.2. punkta g) apakšpunktu,

| — | mL
  ir gāzveida piesārņotāja masas emisija, kas atbilst piemērojamajai atsauces testa cikla robežvērtībai, g. |
| --- | --- |

—

mL
  ir gāzveida piesārņotāja masas emisija, kas atbilst piemērojamajai atsauces testa cikla robežvērtībai, g.

mL
  nosaka šādi:

Formula

kur:

| — | L ir piemērojamā robežvērtība, g/kWh, |
| --- | --- |

—

L ir piemērojamā robežvērtība, g/kWh,

| — | Wref
  ir motora atsauces darbs, kas noteikts saskaņā ar 2.1.2. punktu, kWh.”; |
| --- | --- |

—

Wref
  ir motora atsauces darbs, kas noteikts saskaņā ar 2.1.2. punktu, kWh.”;

| 25) | pielikuma 6. papildinājuma 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   
  ECU griezes momenta signāla atbilstības pārbaudīšanas neiespējamība

  Ja ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka ECU griezes momenta signālu nav iespējams pārbaudīt, veicot uzraudzības ekspluatācijā testu, apstiprinātāja iestāde akceptē verifikāciju, kas saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 3. papildinājuma prasībām veikta to testu laikā, kuri nepieciešami ES tipa apstiprinājuma saņemšanai un ir norādīti ES tipa apstiprinājuma sertifikātā.
  Attiecībā uz motoriem ISM grupās, kas nav A, C un H, apstiprinātāja iestāde drīkst pieņemt atsevišķu pierādīšanas procedūru, kas veikta saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 3. papildinājuma prasībām, bet izmantojot šādas minētajā pielikumā noteiktās kartēšanas procedūras:






  a) | ISM I grupas motoriem un ISM E, F, G, J, K, L, M un N grupas mainīgu apgriezienu motoriem – 7.6.1. punkts; |
| --- | --- | --- |

25)

pielikuma 6. papildinājuma 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   
  ECU griezes momenta signāla atbilstības pārbaudīšanas neiespējamība

Ja ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka ECU griezes momenta signālu nav iespējams pārbaudīt, veicot uzraudzības ekspluatācijā testu, apstiprinātāja iestāde akceptē verifikāciju, kas saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 3. papildinājuma prasībām veikta to testu laikā, kuri nepieciešami ES tipa apstiprinājuma saņemšanai un ir norādīti ES tipa apstiprinājuma sertifikātā.

Attiecībā uz motoriem ISM grupās, kas nav A, C un H, apstiprinātāja iestāde drīkst pieņemt atsevišķu pierādīšanas procedūru, kas veikta saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 3. papildinājuma prasībām, bet izmantojot šādas minētajā pielikumā noteiktās kartēšanas procedūras:

a)

ISM I grupas motoriem un ISM E, F, G, J, K, L, M un N grupas mainīgu apgriezienu motoriem – 7.6.1. punkts;

| b) | visiem pārējiem motoriem – 7.6.3. punkts. |
| --- | --- |

b)

visiem pārējiem motoriem – 7.6.3. punkts.

Ja kartēšanu veic nemainīgā ātrumā saskaņā ar b) apakšpunktu, pietiek veikt mērījumu un salīdzināt dinamometra izmērītā griezes momenta rādījumus ar ECU nosūtītajiem griezes momenta rādījumiem vienā nominālās lietderīgās jaudas punktā.”;

| 26) | pielikuma 7. papildinājuma 1. līdz 1.3. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Sniedzamie dati









  1.1. | Ja motora griezes momenta, apgriezienu skaita vai dzesētāja temperatūras noteikšanai izmanto ECU, šos datus sniedz vismaz saskaņā ar 1. tabulu.

  1. tabula


  Mērījumu dati







  Parametrs | Mērvienība  (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Motora griezes moments  (10) | Nm |
| Motora apgriezieni | apgr./min |
| Motora dzesētāja temperatūra | K |

26)

pielikuma 7. papildinājuma 1. līdz 1.3. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Sniedzamie dati

1.1.

1. tabula

Mērījumu dati

Parametrs

Mērvienība  (9)

Motora griezes moments  (10)

Nm

Motora apgriezieni

apgr./min

Motora dzesētāja temperatūra

K

| 1.2. | Ja atmosfēras spiedienu vai apkārtējās vides temperatūru nemēra ar ārējiem sensoriem, šos datus nodrošina ECU saskaņā ar 2. tabulu.

  2. tabula


  Papildu mērījumu dati







  Parametrs | Mērvienība  (11) |
| --- | --- | --- |
| Apkārtējās vides temperatūra  (12) | K |
| Atmosfēras spiediens | kPa |
| Motora degvielas plūsma | g/s |

1.2.

2. tabula

Papildu mērījumu dati

Parametrs

Mērvienība  (11)

Apkārtējās vides temperatūra  (12)

K

Atmosfēras spiediens

kPa

Motora degvielas plūsma

g/s

| 1.3. | Ja izplūdes masas plūsmu nemēra tieši, datus par degvielas plūsmu uz motoru nodrošina saskaņā ar 2. papildinājuma tabulu.”; |
| --- | --- |

1.3.

| (27) | pielikuma 7. papildinājuma 2.1.1. punktu aizstāj ar šādu:






  “2.1.1. | Piekļuvi datu plūsmas informācijai nodrošina saskaņā ar vismaz vienu no šādām standartu sērijām:






  a) | ISO 27145 ar ISO 15765-4 (bāzēts uz CAN); |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

pielikuma 7. papildinājuma 2.1.1. punktu aizstāj ar šādu:

“2.1.1.

a)

ISO 27145 ar ISO 15765-4 (bāzēts uz CAN);

| b) | ISO 27145 ar ISO 13400 (bāzēts uz TCP/IP); |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 ar ISO 13400 (bāzēts uz TCP/IP);

| c) | SAE J1939-73; |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73;

| d) | ISO 14229.”; |
| --- | --- |

d)

ISO 14229.”;

| 28) | pielikuma 8. papildinājumu groza šādi:






  a) | 2.–2.20. datu ierakstu aizstāj ar šādiem:
  “2.   Informācija par motoru









  2.1. | ISM grupa |
| --- | --- | --- | --- |

28)

pielikuma 8. papildinājumu groza šādi:

a)

2.–2.20. datu ierakstu aizstāj ar šādiem:

“2.   Informācija par motoru

2.1.

| 2.2. | Motora tipa/motoru saimes kategorija un apakškategorija |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tipa apstiprinājuma numurs |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komercnosaukums(-i) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Motoru saimes apzīmējums (ja motors iekļauts kādā saimē) |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Atsauces darbs (kWh) |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CO2 atsauces masa (g) |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Motora tipa apzīmējums |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Motora identifikācijas numurs |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Motora ražošanas gads un mēnesis |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Motors pārbūvēts (jā/nē) |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Motora kopējais darba tilpums (cm3) |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Cilindru skaits |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Motora deklarētā nominālā lietderīgā jauda/nominālie apgriezieni (kW/apgr./min) |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Motora maksimālā lietderīgā jauda/apgriezienu skaits pie maksimālās jaudas (kW/apgr./min) |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Motora deklarētais maksimālais griezes moments/apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta (Nm/apgr./min) |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Tukšgaitas apgriezieni (apgr./min) |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Ir pieejama ražotāja norādīta pilnas slodzes griezes momenta līkne (jā/nē) |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Ražotāja norādītās pilnas slodzes griezes momenta līknes atsauces numurs |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Uzstādīta DeNOx
  sistēma (piemēram, EGR, SCR) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Uzstādītā katalītiskā neitralizatora veids (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Uzstādītās cietdaļiņu pēcapstrādes sistēmas veids (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Pēcapstrāde modificēta salīdzinājumā ar tipa apstiprinājumu (jā/nē) |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Uzstādītās ECU informācija (programmatūras kalibrēšanas numurs)”; |
| --- | --- |

2.24.

| b) | 9.–9.11. datu ierakstu aizstāj ar šādiem:
  “9.   Vidējošanas intervāla (13)
  atbilstības koeficienti (noteikti saskaņā ar 3.–5. papildinājumu)


  (Minimālā, maksimālā un 90. kumulatīvā procentile)









  9.1. | Darba vidējošanas intervāla THC atbilstības koeficients (-) (14) |
| --- | --- | --- |

b)

9.–9.11. datu ierakstu aizstāj ar šādiem:

“9.   Vidējošanas intervāla (13)
  atbilstības koeficienti (noteikti saskaņā ar 3.–5. papildinājumu)

(Minimālā, maksimālā un 90. kumulatīvā procentile)

9.1.

| 9.2. | Darba vidējošanas intervāla CO atbilstības koeficients (-) |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Darba vidējošanas intervāla NOx atbilstības koeficients (-) (15) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Darba vidējošanas intervāla THC + NOx atbilstības koeficients (-) (16) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | CO2 masas vidējošanas intervāla THC atbilstības koeficients (-) (17) |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | CO2 masas vidējošanas intervāla CO atbilstības koeficients (-) |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | CO2 masas vidējošanas intervāla NOx atbilstības koeficients (-) (18) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

9.7.

| 9.8. | CO2 masas vidējošanas intervāla THC + NOx atbilstības koeficients (-) (19) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

9.8.

| 9.9. | Darba vidējošanas intervāls: minimālā un maksimālā jauda vidējošanas intervālā (%) |
| --- | --- |

9.9.

| 9.10. | CO2 masas vidējošanas intervāls: minimālais un maksimālais vidējošanas intervāla ilgums (s) |
| --- | --- |

9.10.

| 9.11. | Darba vidējošanas intervāls: derīgo vidējošanas intervālu daudzums procentos |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | CO2 masas vidējošanas intervāls: derīgo vidējošanas intervālu daudzums procentos”; |
| --- | --- |

9.12.

| c) | 10.–10.8. datu ierakstu aizstāj ar šādiem:
  “10.   Vidējošanas intervāla atbilstības koeficienti (noteikti saskaņā ar 3. un 5. papildinājumu, nenosakot darba un nestrādes notikumus saskaņā ar 4. papildinājumu un neizslēdzot nederīgos intervālus, kā noteikts 5. papildinājuma 2.2.2. un 2.3.1. punktā)


  (Minimālā, maksimālā un 90. kumulatīvā procentile)









  10.1. | Darba vidējošanas intervāla THC atbilstības koeficients (-) (20) |
| --- | --- | --- |

c)

10.–10.8. datu ierakstu aizstāj ar šādiem:

“10.   Vidējošanas intervāla atbilstības koeficienti (noteikti saskaņā ar 3. un 5. papildinājumu, nenosakot darba un nestrādes notikumus saskaņā ar 4. papildinājumu un neizslēdzot nederīgos intervālus, kā noteikts 5. papildinājuma 2.2.2. un 2.3.1. punktā)

(Minimālā, maksimālā un 90. kumulatīvā procentile)

10.1.

| 10.2. | Darba vidējošanas intervāla CO atbilstības koeficients (-) |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Darba vidējošanas intervāla NOx atbilstības koeficients (-) (21) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Darba vidējošanas intervāla THC + NOx atbilstības koeficients (-) (22) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | CO2 masas vidējošanas intervāla THC atbilstības koeficients (-) (23) |
| --- | --- |

10.5.

| 10.6. | CO2 masas vidējošanas intervāla CO atbilstības koeficients (-) |
| --- | --- |

10.6.

| 10.7. | CO2 masas vidējošanas intervāla NOx atbilstības koeficients (-) (24) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

10.7.

| 10.8. | CO2 masas vidējošanas intervāla THC + NOx atbilstības koeficients (-) (25) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

10.8.

| 10.9. | Darba vidējošanas intervāls: minimālā un maksimālā jauda vidējošanas intervālā (%) |
| --- | --- |

10.9.

| 10.10. | CO2 masas vidējošanas intervāls: minimālais un maksimālais vidējošanas intervāla ilgums (s)”; |
| --- | --- |

10.10.

| d) | I-2. līdz I-2.20. datu ierakstu aizstāj ar šādiem:
  “I-2.   Momentānie aprēķinātie dati








  I-2.1. | THC masa (g/s) |
| --- | --- | --- |

d)

I-2. līdz I-2.20. datu ierakstu aizstāj ar šādiem:

“I-2.   Momentānie aprēķinātie dati

I-2.1.

| I-2.2. | CO masa (g/s) |
| --- | --- |

I-2.2.

| I-2.3. | NOx masa (g/s) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

I-2.3.

| I-2.4. | CO2 masa (g/s) |
| --- | --- |

I-2.4.

| I-2.5. | THC kumulatīvā masa (g) |
| --- | --- |

I-2.5.

| I-2.6. | CO kumulatīvā masa (g) |
| --- | --- |

I-2.6.

| I-2.7. | NOx kumulatīvā masa (g) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

I-2.7.

| I-2.8. | CO2 kumulatīvā masa (g) |
| --- | --- |

I-2.8.

| I-2.9. | Aprēķinātā degvielas plūsma (g/s) |
| --- | --- |

I-2.9.

| I-2.10. | Motora jauda (kW) |
| --- | --- |

I-2.10.

| I-2.11. | Motora darbs (kWh) |
| --- | --- |

I-2.11.

| I-2.12. | Darba vidējošanas intervāla ilgums (s) |
| --- | --- |

I-2.12.

| I-2.13. | Motora vidējā jauda darba vidējošanas intervālā (%) |
| --- | --- |

I-2.13.

| I-2.14. | Darba vidējošanas intervāla THC atbilstības koeficients (-) (26) |
| --- | --- |

I-2.14.

| I-2.15. | Darba vidējošanas intervāla CO atbilstības koeficients (-) |
| --- | --- |

I-2.15.

| I-2.16. | Darba vidējošanas intervāla NOx atbilstības koeficients (-) (27) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

I-2.16.

| I-2.17. | Darba vidējošanas intervāla THC + NOx atbilstības koeficients (-) (28) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

I-2.17.

| I-2.18. | CO2 masas vidējošanas intervāla ilgums (s) |
| --- | --- |

I-2.18.

| I-2.19. | CO2 masas vidējošanas intervāla THC atbilstības koeficients (-) (29) |
| --- | --- |

I-2.19.

| I-2.20. | CO2 masas vidējošanas intervāla CO atbilstības koeficients (-) |
| --- | --- |

I-2.20.

| I-2.21. | CO2 masas vidējošanas intervāla NOx atbilstības koeficients (-) (30) (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

I-2.21.

| I-2.22. | CO2 masas vidējošanas intervāla THC + NOx atbilstības koeficients (-) (31) (attiecīgā gadījumā)”; |
| --- | --- |

I-2.22.

| 29) | pievieno šādu 9. un 10. papildinājumu:


  “9. papildinājums

  Atsauces darba un CO2 atsauces masas noteikšana motoru tipiem, kuriem piemērojamais tipa apstiprinājuma testa cikls ir tikai autoceļiem neparedzēts vienmērīgas darbības testa cikls (NRSC)

  1.   Vispārīgi

  Atsauces darbu un CO2 atsauces masu ISM A un C grupai ņem no cilmes motora tipa apstiprinājuma testa karstās iedarbināšanas NRTC cikla, bet ISM H grupai – no cilmes motora LSI-NRTC tipa apstiprinājuma testa, kā noteikts 5. papildinājuma 2.1.2. punktā. Šajā papildinājumā ir izklāstīts, kā noteikt atsauces darbu un CO2 atsauces masu motoru tipiem visās ISM grupās, izņemot A, C un H.
  Šajā papildinājumā piemērojamais laboratorijas testa cikls ir diskrētā režīma NRSC vai RMC NRSC attiecīgajai motoru kategorijai (apakškategorijai), kas noteikts Regulas (ES) 2016/1628 IV pielikuma IV-1. un IV-2. tabulā un IV-5. līdz IV-10. tabulā.2.   
  Wref
  un





  noteikšana RMC NRSC ciklā








  2.1. | Atsauces darbs Wref
  , kWh, ir vienāds ar faktisko darbu Wact
  , kWh, kas aprēķināts saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/654 par tehniskām un vispārējām prasībām VII pielikuma 2.4.1.1. punktu. |
| --- | --- | --- |

29)

pievieno šādu 9. un 10. papildinājumu:

“9. papildinājums

Atsauces darba un CO2 atsauces masas noteikšana motoru tipiem, kuriem piemērojamais tipa apstiprinājuma testa cikls ir tikai autoceļiem neparedzēts vienmērīgas darbības testa cikls (NRSC)

1.   Vispārīgi

Atsauces darbu un CO2 atsauces masu ISM A un C grupai ņem no cilmes motora tipa apstiprinājuma testa karstās iedarbināšanas NRTC cikla, bet ISM H grupai – no cilmes motora LSI-NRTC tipa apstiprinājuma testa, kā noteikts 5. papildinājuma 2.1.2. punktā. Šajā papildinājumā ir izklāstīts, kā noteikt atsauces darbu un CO2 atsauces masu motoru tipiem visās ISM grupās, izņemot A, C un H.

Šajā papildinājumā piemērojamais laboratorijas testa cikls ir diskrētā režīma NRSC vai RMC NRSC attiecīgajai motoru kategorijai (apakškategorijai), kas noteikts Regulas (ES) 2016/1628 IV pielikuma IV-1. un IV-2. tabulā un IV-5. līdz IV-10. tabulā.

Formula

2.1.

| 2.2. | CO2 atsauces masa,

  , g, ir vienāda ar CO2 masu laboratorijas testa ciklā,

  , g, kas aprēķināta saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/654 par tehniskām un vispārējām prasībām VII pielikuma 2.1.2., 2.2.1., 3.5.1. vai 3.6.1. punktu atkarībā no tā, vai tiek izmantota neapstrādātu vai atšķaidītu gāzu paraugu ņemšana un vai tiek piemērots aprēķins uz masas pamata vai aprēķins uz molārā pamata. |
| --- | --- |

2.2.

Formula

| 3.1. | Atsauces darbu Wref
  , kWh, aprēķina, izmantojot 9-1. vienādojumu.





  (9-1),
  kur:







  Pi | ir motora jauda i režīmam, kW, kur Pi = Pm,i + PAUX
  (sk. Deleģētās regulas (ES) 2017/654 par tehniskām un vispārējām prasībām VI pielikuma 6.3. un 7.7.1.3. punktu); |
| --- | --- | --- |
| WFi | ir svēruma koeficients i režīmam (-); |
| tref | ir atsauces laiks, s (sk. tabulu); |
| Wref | ir standarta cikla darbs, ko atsauces laboratorijas testa ciklā paveic cilmes motors, kWh; |
| i | ir režīma numurs; |
| Nmode | ir režīmu kopskaits testa cikla laikā. |

3.1.

Formula

(9-1),

kur:

Pi

ir motora jauda i režīmam, kW, kur Pi = Pm,i + PAUX
  (sk. Deleģētās regulas (ES) 2017/654 par tehniskām un vispārējām prasībām VI pielikuma 6.3. un 7.7.1.3. punktu);

WFi

ir svēruma koeficients i režīmam (-);

tref

ir atsauces laiks, s (sk. tabulu);

Wref

ir standarta cikla darbs, ko atsauces laboratorijas testa ciklā paveic cilmes motors, kWh;

i

ir režīma numurs;

Nmode

ir režīmu kopskaits testa cikla laikā.

| 3.2. | CO2 atsauces masu,

  , kg, nosaka, izmantojot vidējo CO2 masas plūsmas ātrumu q
  mCO2,i
  , g/h, katram i režīmam, un to aprēķina saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/654 par tehniskām un vispārējām prasībām VII pielikuma 2. vai 3. iedaļu, izmantojot 9-2. vienādojumu.





  (9-2),
  kur: | ir vidējais CO2 masas plūsmas ātrums i režīmam, g/h; |
| --- | --- | --- |
| WFi | ir svēruma koeficients i režīmam (-); |
| tref | ir atsauces laiks, s (sk. tabulu); |
| | ir CO2 atsauces masa, ko atsauces laboratorijas testa ciklā rada cilmes motors, g; |
| i | ir režīma numurs; |
| Nmode | ir režīmu kopskaits testa cikla laikā. |

3.2.

Formula

(9-2),

kur:

Formula

ir vidējais CO2 masas plūsmas ātrums i režīmam, g/h;

WFi

ir svēruma koeficients i režīmam (-);

tref

ir atsauces laiks, s (sk. tabulu);

Formula

ir CO2 atsauces masa, ko atsauces laboratorijas testa ciklā rada cilmes motors, g;

i

ir režīma numurs;

Nmode

ir režīmu kopskaits testa cikla laikā.

| 3.3. | Atsauces laiks
  tref
  ir līdzvērtīga pakāpeniski modālā cikla (RMC) kopējais ilgums, kas noteikts Deleģētās regulas (ES) 2017/654 par tehniskām un vispārējām prasībām XVII pielikuma 2. papildinājumā. Šīs vērtības ir norādītas tabulā.

  Tabula


  Katra diskrētā režīma NRSC atsauces laiks tref









  NRSC | tref
  (s) |
| --- | --- | --- |
| C1 | 1 800 |
| C2 | 1 800 |
| D2 | 1 200 |
| E2 | 1 200 |
| E3 | 1 200 |
| F | 1 200 |
| G1 | 1 800 |
| G2 | 1 800 |
| H | 1 200 |

3.3.

Tabula

Katra diskrētā režīma NRSC atsauces laiks tref

NRSC

tref
  (s)

C1

1 800

C2

1 800

D2

1 200

E2

1 200

E3

1 200

F

1 200

G1

1 800

G2

1 800

H

1 200

10. papildinājums

Momentānās līdzvērtīgās jaudas noteikšana pēc CO2 masas plūsmas

1.   Vispārīgi

“Līdzvērtīgā jauda” ir vērtība, kas iegūta, izmantojot vienkāršu lineāru interpolāciju, vienīgi tādēļ, lai noteiktu derīgus notikumus uzraudzībā ekspluatācijā, kā aprakstīts 4. papildinājumā. Šī metodika attiecas uz motoriem, kuriem nav paredzēta diagnostikas pieslēgvieta, kas spēj nodrošināt griezes momenta un apgriezienu skaita datus saskaņā ar 7. papildinājuma 1. tabulu. Aprēķinu pamatā ir pieņēmums, ka visiem motoru saimes motoru tipiem:

| a) | darba un CO2 masas attiecība atsauces laboratorijas testa ciklā ir līdzīga; |
| --- | --- |

a)

darba un CO2 masas attiecība atsauces laboratorijas testa ciklā ir līdzīga;

| b) | pastāv lineāra sakarība starp jaudu un CO2 masas plūsmas ātrumu un |
| --- | --- |

b)

pastāv lineāra sakarība starp jaudu un CO2 masas plūsmas ātrumu un

| c) | motors, kas darbības laikā nerada lietderīgo jaudu, nerada CO2 emisijas. |
| --- | --- |

c)

motors, kas darbības laikā nerada lietderīgo jaudu, nerada CO2 emisijas.

2.   Momentānās līdzvērtīgās jaudas aprēķināšana

| 2.1. | Tikai 4. papildinājumā minēto aprēķinu vajadzībām ISM testam pakļautā motora momentāno jaudu aprēķina no izmērītās CO2 masas plūsmas laika inkrementā, kas vienāds ar datu paraugu ņemšanas periodu. Šim aprēķinam izmanto vienkāršotu, motoru saimei specifisku CO2 (“Veline”) konstanti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | “Veline” konstanti aprēķina, izmantojot 5. papildinājuma 2.1.2. punktā noteiktās piemērojamajās atsauces vērtības.

  “Veline” konstanti Kveline
  aprēķina, dalot CO2 atsauces masu, ko cilmes motors radījis tipa apstiprinājuma testa laikā, ar tipa apstiprinājuma testa laikā cilmes motora veikto darbu saskaņā ar 10-1. vienādojumu.





  (10-1),
  kur:







  Kveline | ir “Veline” konstante, g/kWh; |
| --- | --- | --- |
| | ir CO2 atsauces masa, ko atsauces laboratorijas testa ciklā rada cilmes motors, g; |
| W

  ref | ir atsauces darbs, ko atsauces laboratorijas testa ciklā paveic cilmes motors, kWh. |

2.2.

“Veline” konstanti Kveline
  aprēķina, dalot CO2 atsauces masu, ko cilmes motors radījis tipa apstiprinājuma testa laikā, ar tipa apstiprinājuma testa laikā cilmes motora veikto darbu saskaņā ar 10-1. vienādojumu.

Formula

(10-1),

kur:

Kveline

ir “Veline” konstante, g/kWh;

Formula

ir CO2 atsauces masa, ko atsauces laboratorijas testa ciklā rada cilmes motors, g;

W

  ref

ir atsauces darbs, ko atsauces laboratorijas testa ciklā paveic cilmes motors, kWh.

| 2.3. | Motora momentāno līdzvērtīgo jaudu ISM testā aprēķina no momentānās CO2 masas plūsmas, izmantojot 10-2. vienādojumu.





  (10-2),
  kur:







  Pi,proxy | ir momentānā līdzvērtīgā jauda, kW; |
| --- | --- | --- |
| | ir testējamā motora radītā CO2 momentānā masas plūsma, g/s. |

2.3.

Image 7

(10-2),

kur:

Pi,proxy

ir momentānā līdzvērtīgā jauda, kW;

Image 8

ir testējamā motora radītā CO2 momentānā masas plūsma, g/s.

---

(*1)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/654 (2016. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1628 par tehniskām un vispārējām prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprinājumu (OV L 102, 13.4.2017., 1. lpp.).”;”

*1

---

(1)  Ja pieejamajā datu plūsmā izmanto citas mērvienības, nevis tabulā prasītās, šo datu plūsmu pārveido vajadzīgajās mērvienībās, veicot 3. papildinājumā izklāstīto datu priekšapstrādi.

1

(2)  Izmērīta vai koriģēta atbilstoši mitram stāvoklim.

2

(3)  Izmanto izplūdes masas plūsmas tiešu mērīšanu, ja vien neizpildās kāds no šādiem nosacījumiem:

3

| a) | autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā ir uzstādīta tāda izplūdes sistēma, kurā atgāzes tiek atšķaidītas ar gaisu pirms vietas, kurā var uzstādīt EFM. Šādā gadījumā izplūdes paraugu ņem pirms atšķaidīšanas punkta; |
| --- | --- |

a)

autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā ir uzstādīta tāda izplūdes sistēma, kurā atgāzes tiek atšķaidītas ar gaisu pirms vietas, kurā var uzstādīt EFM. Šādā gadījumā izplūdes paraugu ņem pirms atšķaidīšanas punkta;

EFM

| b) | autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā ir uzstādīta tāda izplūdes sistēma, kura daļu no atgāzēm novirza uz citu autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas daļu (piemēram, apsildei) pirms vietas, kurā var uzstādīt EFM; |
| --- | --- |

b)

autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā ir uzstādīta tāda izplūdes sistēma, kura daļu no atgāzēm novirza uz citu autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas daļu (piemēram, apsildei) pirms vietas, kurā var uzstādīt EFM;

EFM

| c) | testējamā motora standarta jauda ir lielāka par 560 kW, vai tas ir uzstādīts iekšējo ūdensceļu kuģī vai dzelzceļa transportlīdzeklī, un ražotājs pierāda apstiprinātājai iestādei, ka EFM uzstādīšana nav praktiski iespējama izplūdes gāzu sistēmas izmēra vai atrašanās vietas autoceļiem neparedzētajā mobilajā tehnikā dēļ; |
| --- | --- |

c)

testējamā motora standarta jauda ir lielāka par 560 kW, vai tas ir uzstādīts iekšējo ūdensceļu kuģī vai dzelzceļa transportlīdzeklī, un ražotājs pierāda apstiprinātājai iestādei, ka EFM uzstādīšana nav praktiski iespējama izplūdes gāzu sistēmas izmēra vai atrašanās vietas autoceļiem neparedzētajā mobilajā tehnikā dēļ;

EFM

| d) | tiek izmantoti SMB kategorijas motori, un ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka EFM uzstādīšana nav praktiski iespējama NRMM izplūdes gāzu sistēmas atrašanās vietas dēļ. |
| --- | --- |

d)

tiek izmantoti SMB kategorijas motori, un ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka EFM uzstādīšana nav praktiski iespējama NRMM izplūdes gāzu sistēmas atrašanās vietas dēļ.

SMB

EFM

NRMM

Šādos gadījumos, kad ražotājs spēj apstiprinātājai iestādei sniegt pārliecinošus pierādījumus par korelāciju starp degvielas masas plūsmu, ko aplēš ECU, un degvielas masas plūsmu, ko mēra uz motora dinamometriskā testa stenda, EFM drīkst neuzstādīt un drīkst izmantot netiešus izplūdes gāzu plūsmas mērījumus (pamatojoties uz degvielas un ieplūdes gaisa plūsmām vai degvielas plūsmu un oglekļa bilanci).

ECU

EFM

(4)  Lai noteiktu uzsākšanas fāzes ilgumu pēc ilgstoša nestrādes notikuma attiecībā uz motoru, kas aprīkots ar pēcapstrādes ierīci, kuru izmanto NOx reducēšanai, kā noteikts 4. papildinājuma 2.2.2. punktā, atgāzu temperatūru mēra ekspluatācijas cikla laikā 30 cm robežās no tās pēcapstrādes ierīces izplūdes atveres, kuru izmanto NOx reducēšanai. Ja, uzstādot sensoru tuvāk par 30 cm, varētu tikt bojāta pēcapstrādes sistēma, sensoru uzstāda tik tuvu šai vietai, cik vien praktiski iespējams.

4

(5)  Izmanto apkārtējās vides temperatūras sensoru vai ieplūdes gaisa temperatūras sensoru. Izmantojot ieplūdes gaisa temperatūras sensoru, ievēro 5.1. punkta otrajā daļā noteiktās prasības.

5

(6)  Reģistrētā vērtība ir: a) lietderīgais griezes moments vai b) lietderīgais griezes moments, kas aprēķināts, balstoties uz motora faktiskā griezes momenta procentu, berzes momentu un atsauces griezes momentu atbilstoši 7. papildinājuma 2.1.1. punktā noteiktajiem standartiem. Lietderīgais griezes moments pamatojas uz nekoriģētu lietderīgo griezes momentu, ko nodrošina motors, ietverot aprīkojumu un palīgierīces, kas ietveramas, veicot emisiju testu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 2. papildinājumu.

6

(7)  Nav nepieciešams motoriem, kas testēti saskaņā ar šo regulu un kam nav paredzēta diagnostikas pieslēgvieta, kura spēj nodrošināt šīs datu plūsmas.

7

(8)  Gaisdzeses motoru gadījumā dzesētāja temperatūras vietā reģistrē temperatūru atskaites punkta atrašanās vietā, kas norādīta Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 I pielikuma 3. papildinājuma C DAĻAS 3.7.2.2.1. punktā.

8

(9)  Ja pieejamajā datu plūsmā izmanto citas mērvienības, nevis tabulā prasītās, šo datu plūsmu pārveido vajadzīgajās mērvienībās, veicot 3. papildinājumā izklāstīto datu priekšapstrādi.

9

(10)  Sniegtā vērtība ir vai nu a) lietderīgais motora griezes moments bremzēšanas laikā, vai arī b) lietderīgais motora griezes moments bremzēšanas laikā, kas aprēķināts no citām atbilstošām griezes momenta vērtībām, kuras definētas atbilstošajā protokola standartā, kas noteikts 2.1.1. punktā. Lietderīgais griezes moments pamatojas uz nekoriģētu lietderīgo griezes momentu, ko nodrošina motors, ietverot aprīkojumu un palīgierīces, kas ietveramas, veicot emisiju testu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/654 VI pielikuma 2. papildinājumu.

10

(11)  Ja pieejamajā datu plūsmā izmanto citas mērvienības, nevis tabulā prasītās, šo datu plūsmu pārveido vajadzīgajās mērvienībās, veicot 3. papildinājumā izklāstīto datu priekšapstrādi.

11

(12)  Izmantojot ieplūdes gaisa temperatūras sensoru, ievēro 2. papildinājuma 5.1. punkta otrajā daļā noteiktās prasības.

12

(13)  Vidējošanas intervāls ir visu uzraudzības ekspluatācijā testa laikā aprēķināto datu kopas apakškopa, kurā CO2 masa vai darbs ir vienāds ar motora CO2 atsauces masu vai darbu, kas izmērīts attiecīgajā cilmes motora atsauces laboratorijas NRTC vai NRSC.

13

2

2

NRTC

NRSC

(14)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu.

14

(15)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības.

15

(16)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir noteikta kombinētā HC + NOx emisiju robežvērtība.

16

(17)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības.

17

(18)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības.

18

(19)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir noteikta kombinētā HC + NOx emisiju robežvērtība.

19

(20)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības.

20

(21)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības.

21

(22)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir noteikta kombinētā HC + NOx emisiju robežvērtība.

22

(23)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības.

23

(24)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības.

24

(25)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir noteikta kombinētā HC + NOx emisiju robežvērtība.

25

(26)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu.

26

(27)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības.

27

(28)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir noteikta kombinētā HC + NOx emisiju robežvērtība.

28

(29)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības.

29

(30)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir atsevišķas HC un NOx robežvērtības.

30

(31)  Piemērojams tikai motoru kategorijām (apakškategorijām), kurām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu ir noteikta kombinētā HC + NOx emisiju robežvērtība.

31

---

| 8.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 316/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 316/38

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2022/2388

(2022. gada 7. decembris),

ar ko attiecībā uz perfluoralkilvielu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju noteiktos pārtikas produktos groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2) nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2) nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos.

| (2) | Perfluoroktānsulfoskābe (PFOS), perfluoroktānskābe (PFOA), perfluornonānskābe (PFNA) un perfluorheksānsulfoskābe (PFHxS) ir perfluoralkilvielas, ko izmanto vai izmantoja dažādiem komerciāliem un rūpnieciskiem mērķiem. To plašā izmantošana un noturība vidē ir radījusi plašu vides piesārņojumu. Pārtika ar šīm vielām galvenokārt tiek piesārņota tad, kad ūdens un sauszemes pārtikas ķēdēs noris bioakumulācija, un perfluoralkilvielas galvenokārt tiek uzņemtas ar uzturu. Tomēr cilvēka eksponētību perfluoralkilvielām var veicināt arī šādas vielas saturošu pārtikas kontaktmateriālu izmantošana. |
| --- | --- |

(2)

Perfluoroktānsulfoskābe (PFOS), perfluoroktānskābe (PFOA), perfluornonānskābe (PFNA) un perfluorheksānsulfoskābe (PFHxS) ir perfluoralkilvielas, ko izmanto vai izmantoja dažādiem komerciāliem un rūpnieciskiem mērķiem. To plašā izmantošana un noturība vidē ir radījusi plašu vides piesārņojumu. Pārtika ar šīm vielām galvenokārt tiek piesārņota tad, kad ūdens un sauszemes pārtikas ķēdēs noris bioakumulācija, un perfluoralkilvielas galvenokārt tiek uzņemtas ar uzturu. Tomēr cilvēka eksponētību perfluoralkilvielām var veicināt arī šādas vielas saturošu pārtikas kontaktmateriālu izmantošana.

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2020. gada 9. jūlijā pieņēma atzinumu par risku cilvēka veselībai, kas saistīts ar perfluoralkilvielu klātbūtni pārtikā (3). Tā secināja, ka PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS var nelabvēlīgi ietekmēt attīstību un kopējo holesterīnu, aknas, imūnsistēmu un dzimšanas svaru. Iestāde uzskatīja, ka minētās vielas visbūtiskāk ietekmē imūnsistēmu, un noteica, ka PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS summa nedrīkst pārsniegt šo vielu kopējo pieļaujamo devu – 4,4 ng/kg ķermeņa svara nedēļā; šāds rādītājs aizsargā arī pret pārējo ietekmi, ko rada minētās vielas. Tā secināja, ka daļa Eiropas iedzīvotāju ir pakļauti tādai šo vielu eksponētībai, kas pārsniedz pieļaujamo nedēļas devu, un tas rada bažas. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2020. gada 9. jūlijā pieņēma atzinumu par risku cilvēka veselībai, kas saistīts ar perfluoralkilvielu klātbūtni pārtikā (3). Tā secināja, ka PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS var nelabvēlīgi ietekmēt attīstību un kopējo holesterīnu, aknas, imūnsistēmu un dzimšanas svaru. Iestāde uzskatīja, ka minētās vielas visbūtiskāk ietekmē imūnsistēmu, un noteica, ka PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS summa nedrīkst pārsniegt šo vielu kopējo pieļaujamo devu – 4,4 ng/kg ķermeņa svara nedēļā; šāds rādītājs aizsargā arī pret pārējo ietekmi, ko rada minētās vielas. Tā secināja, ka daļa Eiropas iedzīvotāju ir pakļauti tādai šo vielu eksponētībai, kas pārsniedz pieļaujamo nedēļas devu, un tas rada bažas.

| (4) | Tāpēc, lai nodrošinātu augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni, būtu jānosaka šo vielu maksimāli pieļaujamā koncentrācija pārtikā. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc, lai nodrošinātu augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni, būtu jānosaka šo vielu maksimāli pieļaujamā koncentrācija pārtikā.

| (5) | Būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, lai pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki varētu pielāgoties šajā regulā noteiktajai maksimāli pieļaujamajai koncentrācijai. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, lai pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki varētu pielāgoties šajā regulā noteiktajai maksimāli pieļaujamajai koncentrācijai.

| (6) | Dažus pārtikas produktus var uzglabāt ilgi, tāpēc būtu jānosaka, ka pārtikas produkti, kas likumīgi laisti tirgū pirms šīs regulas piemērošanas dienas, drīkst palikt tirgū. |
| --- | --- |

(6)

Dažus pārtikas produktus var uzglabāt ilgi, tāpēc būtu jānosaka, ka pārtikas produkti, kas likumīgi laisti tirgū pirms šīs regulas piemērošanas dienas, drīkst palikt tirgū.

| (7) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1881/2006 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1881/2006 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Pielikumā norādītie pārtikas produkti, kas likumīgi laisti tirgū pirms 2023. gada 1. janvāra, drīkst palikt tirgū, līdz beidzas to minimālais derīguma vai izlietošanas termiņš.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2023. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

2

(3)  
  EFSA Zinātnes ekspertu grupa pārtikas aprites piesārņotāju jautājumos (CONTAM) “Scientific opinion on the risk to human health related to the presence of perfluoroalkyl substances in food”. EFSA Journal 2020; 18(9):6223, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2020,6223.

3

EFSA

CONTAM

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikumā pievieno šādu sadaļu:

“
  10. sadaļa: perfluoralkilvielas

| Pārtikas produkti (1) | Maksimāli pieļaujamā koncentrācija (μg/kg mitra svara) |
| --- | --- |
| PFOS  (*) | PFOA  (*) | PFNA  (*) | PFHxS  (*) | PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS summa  (*)
   (**) |
| 10.1. | Olas | 1,0 | 0,30 | 0,70 | 0,30 | 1,7 |
| 10.2. | Zvejniecības produkti (26) un gliemenes (26) | | | | | |
| 10.2.1. | Zivju mīkstums (24) (25) | | | | | |
| 10.2.1.1. | Zivju muskuļu gaļa, izņemot 10.2.1.2. un 10.2.1.3. punktā minēto.
  10.2.1.2. un 10.2.1.3. punktā minēto zivju muskuļu gaļa, ja tā paredzēta zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas ražošanai. | 2,0 | 0,20 | 0,50 | 0,20 | 2,0 |
| 10.2.1.2. | Šādu zivju muskuļu gaļa, ja tā nav paredzēta zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas ražošanai:
  Reņģe (Clupea harengus membras)
  Pelamīdas (Sarda un Orcynopsis ģints sugas)
  Vēdzele (Lota lota)
  Brētliņa (Sprattus sprattus)
  Plekstes (Platichthys flesus un Glyptocephalus cynoglossus)
  Parastā kefale (Mugil cephalus)
  Stavrida (Trachurus trachurus)

  Līdakas (Esox ģints sugas)
  Jūras zeltplekstes (Pleuronectes un Lepidopsetta ģints sugas)
  Sardīnes (Sardina ģints sugas)
  Jūras asari (Dicentrarchus ģints sugas)
  Jūrassami un pangasijas (Silurus un Pangasius ģints sugas)
  Jūras nēģis (Petromyzon marinus)
  Līnis (Tinca tinca)

  Repši (Coregonus albula un Coregonus vandesius)

  Phosichthys ģints zivs (Phosichthys argenteus)

  Savvaļas laši un savvaļas foreles (savvaļas Salmo un Oncorhynchus ģints sugas)
  Vilkzivis (Anarhichas ģints sugas) | 7,0 | 1,0 | 2,5 | 0,20 | 8,0 |
| 10.2.1.3. | Šādu zivju muskuļu gaļa, ja tā nav paredzēta zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas ražošanai:
  Anšovi (Engraulis ģints sugas)
  Barbe (Barbus barbus)
  Plauži (Abramis ģints sugas)
  Palijas (Salvelinus ģints sugas)
  Zuši (Anguilla ģints sugas)
  Zandarti (Sander ģints sugas)
  Asaris (Perca fluviatilis)
  Rauda (Rutilus rutilus)
  Salakas (Osmerus ģints sugas)
  Sīgas (Coregonus ģints sugas) | 35 | 8,0 | 8,0 | 1,5 | 45 |
| 10.2.2. | Vēžveidīgie (26) (47) un gliemenes (26)
  Vēžveidīgajiem maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir spēkā attiecībā uz muskuļu gaļu, kas iegūta no piedēkļiem un vēdera44. No krabju un krabjveidīgo vēžu (Brachyura un Anomura) piedēkļiem iegūta muskuļu gaļa | 3,0 | 0,70 | 1,0 | 1,5 | 5,0 |
| 10.3. | Gaļa un ēdami subprodukti (6) | | | | | |
| 10.3.1. | Liellopu, cūku un mājputnu gaļa | 0,30 | 0,80 | 0,20 | 0,20 | 1,3 |
| 10.3.2. | Aitas gaļa | 1,0 | 0,20 | 0,20 | 0,20 | 1,6 |
| 10.3.3. | Liellopu, aitu, cūku un mājputnu subprodukti | 6,0 | 0,70 | 0,40 | 0,50 | 8,0 |
| 10.3.4. | Medījamo dzīvnieku gaļa, izņemot lāču gaļu | 5,0 | 3,5 | 1,5 | 0,60 | 9,0 |
| 10.3.5. | Medījamo dzīvnieku gaļa, izņemot lāču gaļas subproduktus | 50 | 25 | 45 | 3,0 | 50 |

Pārtikas produkti (1)

Maksimāli pieļaujamā koncentrācija (μg/kg mitra svara)

PFOS  (*)

PFOA  (*)

PFNA  (*)

PFHxS  (*)

PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS summa  (*)
   (**)

10.1.

Olas

1,0

0,30

0,70

0,30

1,7

10.2.

Zvejniecības produkti (26) un gliemenes (26)

10.2.1.

Zivju mīkstums (24) (25)

10.2.1.1.

Zivju muskuļu gaļa, izņemot 10.2.1.2. un 10.2.1.3. punktā minēto.

10.2.1.2. un 10.2.1.3. punktā minēto zivju muskuļu gaļa, ja tā paredzēta zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas ražošanai.

2,0

0,20

0,50

0,20

2,0

10.2.1.2.

Šādu zivju muskuļu gaļa, ja tā nav paredzēta zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas ražošanai:

Reņģe (Clupea harengus membras)

Pelamīdas (Sarda un Orcynopsis ģints sugas)

Vēdzele (Lota lota)

Brētliņa (Sprattus sprattus)

Plekstes (Platichthys flesus un Glyptocephalus cynoglossus)

Parastā kefale (Mugil cephalus)

Stavrida (Trachurus trachurus)

Līdakas (Esox ģints sugas)

Jūras zeltplekstes (Pleuronectes un Lepidopsetta ģints sugas)

Sardīnes (Sardina ģints sugas)

Jūras asari (Dicentrarchus ģints sugas)

Jūrassami un pangasijas (Silurus un Pangasius ģints sugas)

Jūras nēģis (Petromyzon marinus)

Līnis (Tinca tinca)

Repši (Coregonus albula un Coregonus vandesius)

Phosichthys ģints zivs (Phosichthys argenteus)

Savvaļas laši un savvaļas foreles (savvaļas Salmo un Oncorhynchus ģints sugas)

Vilkzivis (Anarhichas ģints sugas)

7,0

1,0

2,5

0,20

8,0

10.2.1.3.

Šādu zivju muskuļu gaļa, ja tā nav paredzēta zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas ražošanai:

Anšovi (Engraulis ģints sugas)

Barbe (Barbus barbus)

Plauži (Abramis ģints sugas)

Palijas (Salvelinus ģints sugas)

Zuši (Anguilla ģints sugas)

Zandarti (Sander ģints sugas)

Asaris (Perca fluviatilis)

Rauda (Rutilus rutilus)

Salakas (Osmerus ģints sugas)

Sīgas (Coregonus ģints sugas)

35

8,0

8,0

1,5

45

10.2.2.

Vēžveidīgie (26) (47) un gliemenes (26)

Vēžveidīgajiem maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir spēkā attiecībā uz muskuļu gaļu, kas iegūta no piedēkļiem un vēdera44. No krabju un krabjveidīgo vēžu (Brachyura un Anomura) piedēkļiem iegūta muskuļu gaļa

3,0

0,70

1,0

1,5

5,0

10.3.

Gaļa un ēdami subprodukti (6)

10.3.1.

Liellopu, cūku un mājputnu gaļa

0,30

0,80

0,20

0,20

1,3

10.3.2.

Aitas gaļa

1,0

0,20

0,20

0,20

1,6

10.3.3.

Liellopu, aitu, cūku un mājputnu subprodukti

6,0

0,70

0,40

0,50

8,0

10.3.4.

Medījamo dzīvnieku gaļa, izņemot lāču gaļu

5,0

3,5

1,5

0,60

9,0

10.3.5.

Medījamo dzīvnieku gaļa, izņemot lāču gaļas subproduktus

50

25

45

3,0

50

---

(*)  Maksimāli pieļaujamā koncentrācija attiecas uz lineāro un sazaroto stereoizomēru summu neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav hromatogrāfiski atdalīti.

*

(**)  
  PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS summas zemākās robežas koncentrācijas aprēķina, balstoties uz pieņēmumu, ka visas zem kvantitatīvās noteikšanas robežas esošās vērtības ir nulle.”

**

PFOS

PFOA

PFNA

PFHxS

---

| 8.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 316/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 316/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2389

(2022. gada 7. decembris),

ar ko paredz noteikumus par to, kā vienveidīgi piemērot tādu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu, kuras veic augu, augu produktu un citu objektu sūtījumiem, ko ieved Savienībā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts), par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 54. panta 3. punkta pirmās daļas a) un c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) 2017/625 ir paredzēti noteikumi par dalībvalstu kompetento iestāžu veiktām oficiālajām kontrolēm, kurās pārbauda, vai preces, ko ieved Savienībā, atbilst Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) 2017/625 ir paredzēti noteikumi par dalībvalstu kompetento iestāžu veiktām oficiālajām kontrolēm, kurās pārbauda, vai preces, ko ieved Savienībā, atbilst Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktiem.

| (2) | Padomes Direktīvas 2000/29/EK (2) noteikumus par augu, augu produktu un citu objektu, ko ieved Savienībā, identitātes un fizisko kontrolpārbaužu biežumu beidz piemērot 2022. gada 14. decembrī. Tāpēc, lai no 2022. gada 14. decembra nodrošinātu attiecīgo noteikumu nepārtrauktību, ir lietderīgi izstrādāt jaunus noteikumus, ņemot vērā regulējumu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 (3) un Regulu (ES) 2017/625. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Direktīvas 2000/29/EK (2) noteikumus par augu, augu produktu un citu objektu, ko ieved Savienībā, identitātes un fizisko kontrolpārbaužu biežumu beidz piemērot 2022. gada 14. decembrī. Tāpēc, lai no 2022. gada 14. decembra nodrošinātu attiecīgo noteikumu nepārtrauktību, ir lietderīgi izstrādāt jaunus noteikumus, ņemot vērā regulējumu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 (3) un Regulu (ES) 2017/625.

| (3) | Identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežums būtu jānosaka atkarībā no riska, ko katra prece vai preču kategorija rada augu veselībai. |
| --- | --- |

(3)

Identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežums būtu jānosaka atkarībā no riska, ko katra prece vai preču kategorija rada augu veselībai.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo regulu pieprasīto fizisko kontrolpārbaužu biežums tiek ievērots vienveidīgi, šajā regulā būtu jāparedz, ka, atlasot sūtījumus fiziskajām kontrolpārbaudēm, tiek izmantota Regulas (ES) 2017/625 131. pantā minētā informācijas pārvaldības sistēma oficiālo kontroļu vajadzībām (IMSOC). |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo regulu pieprasīto fizisko kontrolpārbaužu biežums tiek ievērots vienveidīgi, šajā regulā būtu jāparedz, ka, atlasot sūtījumus fiziskajām kontrolpārbaudēm, tiek izmantota Regulas (ES) 2017/625 131. pantā minētā informācijas pārvaldības sistēma oficiālo kontroļu vajadzībām (IMSOC).

| (5) | Ar šo regulu noteiktais kontrolpārbaužu biežums būtu jāpiemēro Regulas (ES) 2017/625 47. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajām precēm, kuras ieved Savienībā, izņemot tranzītā esošas preces. |
| --- | --- |

(5)

Ar šo regulu noteiktais kontrolpārbaužu biežums būtu jāpiemēro Regulas (ES) 2017/625 47. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajām precēm, kuras ieved Savienībā, izņemot tranzītā esošas preces.

| (6) | Lai nodrošinātu augstāko iespējamo fitosanitārās aizsardzības līmeni, Regulas (ES) 2017/625 47. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto preču sūtījumu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu pamatbiežums būtu jānosaka 100 % apmērā. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu augstāko iespējamo fitosanitārās aizsardzības līmeni, Regulas (ES) 2017/625 47. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto preču sūtījumu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu pamatbiežums būtu jānosaka 100 % apmērā.

| (7) | Tomēr, lai uz attiecīgo fitosanitāro risku reaģētu proporcionāli, vajadzētu paredzēt iespēju, ka noteiktu augu, augu produktu un citu objektu sūtījumu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu var noteikt līmenī, kas ir mazāks par 100 %. |
| --- | --- |

(7)

Tomēr, lai uz attiecīgo fitosanitāro risku reaģētu proporcionāli, vajadzētu paredzēt iespēju, ka noteiktu augu, augu produktu un citu objektu sūtījumu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu var noteikt līmenī, kas ir mazāks par 100 %.

| (8) | Neskatoties uz to, 100 % biežums būtu jāpiemēro visu stādāmo augu identitātes un fiziskajām kontrolpārbaudēm, kā arī visiem augiem, augu produktiem vai citiem objektiem, uz kuriem sakarā ar minēto preču paaugstinātu fitosanitāro risku attiecas pasākums, kas paredzēts ar aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 1. punktu, 30. panta 1. punktu un 49. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Neskatoties uz to, 100 % biežums būtu jāpiemēro visu stādāmo augu identitātes un fiziskajām kontrolpārbaudēm, kā arī visiem augiem, augu produktiem vai citiem objektiem, uz kuriem sakarā ar minēto preču paaugstinātu fitosanitāro risku attiecas pasākums, kas paredzēts ar aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 1. punktu, 30. panta 1. punktu un 49. panta 1. punktu.

| (9) | Ņemot vērā, ka nosacījumi un kritēriji augu, augu produktu un citu preču identitātes un fizisko kontrolpārbaužu veida un biežuma noteikšanai, kas piemērojami saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1756/2004 (4), ir izrādījušies efektīvi, tie attiecīgi būtu jānosaka arī šajā regulā. Minētie nosacījumi un kritēriji jo īpaši ietver sūtījumu atlasi fiziskām kontrolpārbaudēm, identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu un kritērijus augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežuma noteikšanai un mainīšanai. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā, ka nosacījumi un kritēriji augu, augu produktu un citu preču identitātes un fizisko kontrolpārbaužu veida un biežuma noteikšanai, kas piemērojami saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1756/2004 (4), ir izrādījušies efektīvi, tie attiecīgi būtu jānosaka arī šajā regulā. Minētie nosacījumi un kritēriji jo īpaši ietver sūtījumu atlasi fiziskām kontrolpārbaudēm, identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu un kritērijus augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežuma noteikšanai un mainīšanai.

| (10) | Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija vāc saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 125. panta 1. punktu, un to kontroļu rezultātiem, kuras Komisijas eksperti veikuši trešās valstīs saskaņā ar minētās regulas 120. panta 1. punktu, kā arī uz informāciju, kas savākta ar IMSOC starpniecību, vajadzētu paredzēt iespēju šajā regulā noteikto augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu mainīt, pamatojoties uz šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija vāc saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 125. panta 1. punktu, un to kontroļu rezultātiem, kuras Komisijas eksperti veikuši trešās valstīs saskaņā ar minētās regulas 120. panta 1. punktu, kā arī uz informāciju, kas savākta ar IMSOC starpniecību, vajadzētu paredzēt iespēju šajā regulā noteikto augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu mainīt, pamatojoties uz šajā regulā noteiktajiem kritērijiem.

| (11) | Dalībvalstīm, kuras vēlas mainīt augu, augu produktu vai citu objektu, vai to kategorijas sūtījumu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu, būtu jādod iespēja šādu pieteikumu iesniegt Komisijai, tādējādi nodrošinot kontrolpārbaužu biežuma atjaunināšanu, ņemot vērā jaunākos notikumus šajā jomā, un lai Komisija varētu izlemt, vai šādas izmaiņas būtu piemērotas. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm, kuras vēlas mainīt augu, augu produktu vai citu objektu, vai to kategorijas sūtījumu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu, būtu jādod iespēja šādu pieteikumu iesniegt Komisijai, tādējādi nodrošinot kontrolpārbaužu biežuma atjaunināšanu, ņemot vērā jaunākos notikumus šajā jomā, un lai Komisija varētu izlemt, vai šādas izmaiņas būtu piemērotas.

| (12) | Lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) 2017/625 noteikumiem, kontrolpārbaužu biežums būtu jāpārskata reizi gadā, ņemot vērā elementus, kas izklāstīti minētās regulas 54. panta 3. punkta a) apakšpunkta i), ii), iv), v) un vi) punktā. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) 2017/625 noteikumiem, kontrolpārbaužu biežums būtu jāpārskata reizi gadā, ņemot vērā elementus, kas izklāstīti minētās regulas 54. panta 3. punkta a) apakšpunkta i), ii), iv), v) un vi) punktā.

| (13) | Oficiālo kontroļu efektivitātes interesēs informācija par biežumu, kas noteikts atbilstoši šai regulai, būtu jāsniedz ar IMSOC starpniecību. |
| --- | --- |

(13)

Oficiālo kontroļu efektivitātes interesēs informācija par biežumu, kas noteikts atbilstoši šai regulai, būtu jāsniedz ar IMSOC starpniecību.

| (14) | Oficiālās kontroles, identitātes kontrolpārbaudes un fiziskās kontrolpārbaudes būtu jāveic tā, lai par sūtījumu atbildīgais operators nevarētu paredzēt, vai kādam konkrētam sūtījumam tiks veiktas fiziskās kontrolpārbaudes. |
| --- | --- |

(14)

Oficiālās kontroles, identitātes kontrolpārbaudes un fiziskās kontrolpārbaudes būtu jāveic tā, lai par sūtījumu atbildīgais operators nevarētu paredzēt, vai kādam konkrētam sūtījumam tiks veiktas fiziskās kontrolpārbaudes.

| (15) | Šī regula paredz noteikumus jomās, kuras aptver Regula (EK) Nr. 1756/2004, tāpēc minētā regula būtu jāatceļ no šajā regulā norādītā datuma. |
| --- | --- |

(15)

Šī regula paredz noteikumus jomās, kuras aptver Regula (EK) Nr. 1756/2004, tāpēc minētā regula būtu jāatceļ no šajā regulā norādītā datuma.

| (16) | Direktīvas 2000/29/EK noteikumi zaudē spēku 2022. gada 14. decembrī, tāpēc šajā regulā paredzētie noteikumi būtu jāpiemēro no 2022. gada 14. decembra. Šā iemesla dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai nodrošinātu, ka minētajā datumā tā ir jau piemērojama. |
| --- | --- |

(16)

Direktīvas 2000/29/EK noteikumi zaudē spēku 2022. gada 14. decembrī, tāpēc šajā regulā paredzētie noteikumi būtu jāpiemēro no 2022. gada 14. decembra. Šā iemesla dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai nodrošinātu, ka minētajā datumā tā ir jau piemērojama.

| (17) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šī regula nosaka noteikumus par to, kā vienveidīgi piemērot tādu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu atbilstošo biežumu, kuras veic Regulas (ES) 2017/625 47. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto preču sūtījumiem, ko ieved Savienībā.

2. pants

Definīcija

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas.

| 1. | “biežums” ir 1. pantā minēto preču sūtījumu minimālā procentuālā daļa, kas saskaņā ar šo regulu noteikta no to sūtījumu kopskaita, kuri kalendārā gada laikā pienākuši robežkontroles punktā, un kam kompetentās iestādes veic identitātes kontrolpārbaudes un fiziskās kontrolpārbaudes; |
| --- | --- |

1.

“biežums” ir 1. pantā minēto preču sūtījumu minimālā procentuālā daļa, kas saskaņā ar šo regulu noteikta no to sūtījumu kopskaita, kuri kalendārā gada laikā pienākuši robežkontroles punktā, un kam kompetentās iestādes veic identitātes kontrolpārbaudes un fiziskās kontrolpārbaudes;

| 2. | “IMSOC” ir informācijas pārvaldības sistēma oficiālo kontroļu vajadzībām, kas minēta Regulas (ES) 2017/625 131. pantā. |
| --- | --- |

2.

“IMSOC” ir informācijas pārvaldības sistēma oficiālo kontroļu vajadzībām, kas minēta Regulas (ES) 2017/625 131. pantā.

IMSOC

3. pants

Sūtījumu atlase fiziskām kontrolpārbaudēm

1.   Kompetentās iestādes fiziskām kontrolpārbaudēm sūtījumus atlasa, ievērojot šādu procedūru:

| a) | sūtījuma atlasi pēc nejaušības principa automātiski ģenerē IMSOC; |
| --- | --- |

a)

sūtījuma atlasi pēc nejaušības principa automātiski ģenerē IMSOC;

| b) | kompetentās iestādes var nolemt atlasīt sūtījumu atbilstīgi a) apakšpunktam vai atlasīt citu tās pašas preču kategorijas un tās pašas izcelsmes preču sūtījumu. |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes var nolemt atlasīt sūtījumu atbilstīgi a) apakšpunktam vai atlasīt citu tās pašas preču kategorijas un tās pašas izcelsmes preču sūtījumu.

2.   Katram sūtījumam, kas fiziskām kontrolpārbaudēm atlasīts saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes veic identitātes kontrolpārbaudes atbilstīgi Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2130 (5) 3. panta 1. punktam.

4. pants

Identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežums

1.   Kompetentās iestādes veic augu, augu produktu un citu objektu sūtījumu identitātes kontrolpārbaudes un fiziskās kontrolpārbaudes tik bieži, kā noteikts 2. līdz 6. punktā.

2.   1. pantā minētais preču sūtījumu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu pamatbiežums ir 100 %.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, identitātes kontrolpārbaudes un fiziskās kontrolpārbaudes tādiem noteiktu augu, augu produktu un citu objektu sūtījumiem, kuri uzskaitīti I pielikumā un kuru izcelsme ir attiecīgi jebkurā vai kādā noteiktā trešā valstī, veic tik bieži, cik norādīts minētajā pielikumā.

4.   Šā panta 3. punktā noteiktais biežums neattiecas uz:

| a) | stādīšanai paredzētiem augiem; |
| --- | --- |

a)

stādīšanai paredzētiem augiem;

| b) | jebkuru augu, augu produktu vai citu objektu, uz kuru attiecas pasākums, kas paredzēts aktos, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 1. punktu, 30. panta 1. punktu un 49. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

b)

jebkuru augu, augu produktu vai citu objektu, uz kuru attiecas pasākums, kas paredzēts aktos, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 1. punktu, 30. panta 1. punktu un 49. panta 1. punktu.

5.   Biežumu, kas minēts 3. punktā, nosaka saskaņā ar II pielikumā uzskaitītajiem kritērijiem.

6.   Ja 6. panta 2. punktā paredzētajā pārskatīšanā konstatē, ka kāda auga, augu produkta vai cita objekta vai kādas to kategorijas imports vairs neatbilst II pielikumā noteiktajiem kritērijiem, šo augu, augu produktu vai citu objektu no I pielikuma svītro.

5. pants

Pieteikumi uz noteiktu augu, augu produktu un citu objektu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežuma izmaiņām

Dalībvalstis, kas vēlas mainīt identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu attiecībā uz augu, augu produktu vai citu objektu, vai to kategoriju sūtījumiem, kurus ieved Savienībā, var iesniegt Komisijai pieteikumu, lai Komisija varētu izlemt, vai šādas izmaiņas ir piemērotas. Pieteikumā jāiekļauj III pielikumā noteiktā informācija.

6. pants

Noteiktu augu, augu produktu un citu objektu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežuma izmaiņas

1.   Regulas I pielikumā noteikto biežumu maina, ņemot vērā Regulas (ES) 2017/625 54. panta 3. punkta a) apakšpunkta i), ii), iv), v) un vi) punktā noteiktos kritērijus, II pielikumā noteiktos kritērijus un, attiecīgā gadījumā, ņemot vērā III pielikumā noteikto informāciju.

2.   Lai ņemtu vērā jauno ar IMSOC starpniecību savākto vai dalībvalstu sniegto informāciju, Augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu vismaz reizi gadā pārskata un attiecīgi groza.

3.   Attiecīgā gadījumā visas izmaiņas, kas veiktas attiecībā uz augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju sarakstu un kontrolpārbaužu biežumu, kas noteikts I pielikumā, Komisija iekļauj IMSOC.

7. pants

Atcelšana

Regula (EK) Nr. 1756/2004 tiek atcelta no 2022. gada 14. decembra.

8. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Regulu piemēro no 2022. gada 14. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Direktīva 2000/29/EK (2000. gada 8. maijs) par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.).

3

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1756/2004 (2004. gada 11. oktobris), ar ko paredz sīki izstrādātus nosacījumus attiecībā uz vajadzīgajiem pierādījumiem un kritērijiem, pēc kuriem nosaka, kādā veidā un cik lielā mērā samazināt augu veselības pārbaudes augiem, augu produktiem vai citiem izstrādājumiem, kas uzskaitīti Padomes Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma B daļā (OV L 313, 12.10.2004., 6. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2130 (2019. gada 25. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par darbībām, kuras jāveic dokumentu, identitātes un fizisko kontrolpārbaužu laikā un pēc tām gadījumos, kad minētās kontrolpārbaudes attiecas uz dzīvniekiem un precēm, kuriem piemēro oficiālās kontroles robežkontroles punktos (OV L 321, 12.12.2019., 128. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

Noteiktu augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju sūtījumu identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežums, kā minēts 4. panta 3. punktā

| Augi, augu produkti vai citi objekti vai to kategorija | Izcelsmes valsts | Identitātes un fizisko kontrolpārbaužu minimālais biežums (%) |
| --- | --- | --- |
| Grieztie ziedi |
| Aster | Zimbabve | 75 |
| Dianthus | Kolumbija | 3 |
| Dianthus | Ekvadora | 15 |
| Dianthus | Kenija | 5 |
| Dianthus | Turcija | 50 |
| Gypsophila | Ekvadora | 5 |
| Gypsophila | Kenija | 10 |
| Phoenix | Kostarika | 50 |
| Rosa | Kolumbija | 5 |
| Rosa | Ekvadora | 1 |
| Rosa | Etiopija | 5 |
| Rosa | Kenija | 10 |
| Rosa | Tanzānija | 100 |
| Rosa | Zambija | 50 |
| Augļi |
| Actinidia | Visas trešās valstis | 10 |
| Carica papaya | Visas trešās valstis | 10 |
| Fragaria | Visas trešās valstis | 5 |
| Persea americana | Visas trešās valstis | 3 |
| Rubus | Visas trešās valstis | 5 |
| Vitis | Visas trešās valstis | 1 |
| Malus | Eiropas trešās valstis (1) | 15 |
| Prunus | Eiropas trešās valstis (1)
  ,
   (2) | 15 |
| Pyrus | Eiropas trešās valstis (1) | 100 |
| Vaccinium | Eiropas trešās valstis (1) | 50 |
| Citrus | Ēģipte | 50 |
| Citrus | Izraēla | 35 |
| Citrus | Meksika | 25 |
| Citrus | Maroka | 3 |
| Citrus | Peru | 10 |
| Citrus | Turcija | 7 |
| Citrus | ASV | 50 |
| Malus | Argentīna | 35 |
| Malus | Brazīlija | 100 |
| Malus | Čīle | 5 |
| Malus | Jaunzēlande | 10 |
| Malus | Dienvidāfrika | 15 |
| Mangifera | Brazīlija | 75 |
| Passiflora | Kolumbija | 5 |
| Passiflora | Kenija | 75 |
| Passiflora | Reinjona | 10 |
| Passiflora | Dienvidāfrika | 75 |
| Passiflora | Vjetnama | 15 |
| Passiflora | Zimbabve | 100 |
| Prunus | Argentīna | 100 |
| Prunus | Čīle | 10 |
| Prunus | Maroka | 100 |
| Prunus persica | Dienvidāfrika | 50 |
| Prunus – citi | 10 |
| Prunus | Turcija | 35 |
| Prunus | ASV | 100 |
| Psidium | Brazīlija | 100 |
| Pyrus | Argentīna | 25 |
| Pyrus | Čīle | 15 |
| Pyrus | Ķīna | 100 |
| Pyrus | Dienvidāfrika | 10 |
| Vaccinium | Argentīna | 25 |
| Vaccinium | Čīle | 10 |
| Vaccinium | Peru | 10 |
| Dārzeņi |
| Capsicum | Izraēla | 100 |
| Capsicum | Maroka | 100 |
| Solanum lycopersicum | Kanāriju salas | 25 |
| Solanum lycopersicum | Maroka | 1 |
| Solanum melongena | Kenija | 100 |
| Solanum melongena | Turcija | 100 |
| Sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot Solanum tuberosum L. (3) bumbuļus | Visas trešās valstis (4) | 5 |
| Koksne |
| Skujkoku koksne (izņemot Larix) | Krievija (tikai šādas daļas: Centrālais federālais apgabals (Tsentralny federalny okrug), Ziemeļrietumu federālais apgabals (Severo-Zapadny federalny okrug), Dienvidu federālais apgabals (Yuzhny federalny okrug), Ziemeļkaukāza federālais apgabals (Severo-Kavkazsky federalny okrug) un Volgas federālais apgabals (Privolzhsky federalny okrug)). | 1 |
| Lietotas mašīnas |
| Lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā izmantojamās mašīnas un transportlīdzekļi | Visas trešās valstis | 10 |

Augi, augu produkti vai citi objekti vai to kategorija

Izcelsmes valsts

Identitātes un fizisko kontrolpārbaužu minimālais biežums (%)

Grieztie ziedi

Aster

Zimbabve

75

Dianthus

Kolumbija

3

Dianthus

Ekvadora

15

Dianthus

Kenija

5

Dianthus

Turcija

50

Gypsophila

Ekvadora

5

Gypsophila

Kenija

10

Phoenix

Kostarika

50

Rosa

Kolumbija

5

Rosa

Ekvadora

1

Rosa

Etiopija

5

Rosa

Kenija

10

Rosa

Tanzānija

100

Rosa

Zambija

50

Augļi

Actinidia

Visas trešās valstis

10

Carica papaya

Visas trešās valstis

10

Fragaria

Visas trešās valstis

5

Persea americana

Visas trešās valstis

3

Rubus

Visas trešās valstis

5

Vitis

Visas trešās valstis

1

Malus

Eiropas trešās valstis (1)

15

Prunus

Eiropas trešās valstis (1)
  ,
   (2)

15

Pyrus

Eiropas trešās valstis (1)

100

Vaccinium

Eiropas trešās valstis (1)

50

Citrus

Ēģipte

50

Citrus

Izraēla

35

Citrus

Meksika

25

Citrus

Maroka

3

Citrus

Peru

10

Citrus

Turcija

7

Citrus

ASV

50

Malus

Argentīna

35

Malus

Brazīlija

100

Malus

Čīle

5

Malus

Jaunzēlande

10

Malus

Dienvidāfrika

15

Mangifera

Brazīlija

75

Passiflora

Kolumbija

5

Passiflora

Kenija

75

Passiflora

Reinjona

10

Passiflora

Dienvidāfrika

75

Passiflora

Vjetnama

15

Passiflora

Zimbabve

100

Prunus

Argentīna

100

Prunus

Čīle

10

Prunus

Maroka

100

Prunus persica

Dienvidāfrika

50

Prunus – citi

10

Prunus

Turcija

35

Prunus

ASV

100

Psidium

Brazīlija

100

Pyrus

Argentīna

25

Pyrus

Čīle

15

Pyrus

Ķīna

100

Pyrus

Dienvidāfrika

10

Vaccinium

Argentīna

25

Vaccinium

Čīle

10

Vaccinium

Peru

10

Dārzeņi

Capsicum

Izraēla

100

Capsicum

Maroka

100

Solanum lycopersicum

Kanāriju salas

25

Solanum lycopersicum

Maroka

1

Solanum melongena

Kenija

100

Solanum melongena

Turcija

100

Sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot Solanum tuberosum L. (3) bumbuļus

Visas trešās valstis (4)

5

Koksne

Skujkoku koksne (izņemot Larix)

Krievija (tikai šādas daļas: Centrālais federālais apgabals (Tsentralny federalny okrug), Ziemeļrietumu federālais apgabals (Severo-Zapadny federalny okrug), Dienvidu federālais apgabals (Yuzhny federalny okrug), Ziemeļkaukāza federālais apgabals (Severo-Kavkazsky federalny okrug) un Volgas federālais apgabals (Privolzhsky federalny okrug)).

1

Lietotas mašīnas

Lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā izmantojamās mašīnas un transportlīdzekļi

Visas trešās valstis

10

---

(1)  Albānija, Andora, Apvienotā Karaliste, Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Bosnija un Hercegovina, Fēru salas, Gruzija, Islande, Kanāriju salas, Krievija (tikai šādas daļas: Centrālais federālais apgabals (Tsentralny federalny okrug), Ziemeļrietumu federālais apgabals (Severo-Zapadny federalny okrug), Dienvidu federālais apgabals (Yuzhny federalny okrug), Ziemeļkaukāza federālais apgabals (Severo-Kavkazsky federalny okrug) un Volgas federālais apgabals (Privolzhsky federalny okrug)), Lihtenšteina, Melnkalne, Moldova, Monako, Norvēģija, Sanmarīno, Serbija, Turcija, Ukraina un Ziemeļmaķedonija.

(2)  Izņemot Turciju.

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2072 (2019. gada 28. novembris), ar ko paredz vienotus nosacījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem īstenošanai, atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 (OV L 319, 10.12.2019., 103. lpp.).

(4)  Izņemot Kamerūnu.

---

II PIELIKUMS

Noteiktu augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju sūtījumu kontrolpārbaužu biežuma noteikšanas un mainīšanas kritēriji, kā minēts 4. panta 5. un 6. punktā

1.

| a) | vidējais sūtījumu skaits, kas Savienībā ievesti iepriekšējo trīs gadu laikā, ir vismaz 200 sūtījumi gadā; |
| --- | --- |

a)

vidējais sūtījumu skaits, kas Savienībā ievesti iepriekšējo trīs gadu laikā, ir vismaz 200 sūtījumi gadā;

| b) | minimālais Savienībā ievesto augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju sūtījumu skaits, kuriem iepriekšējos trīs gados ir veiktas dokumentu kontrolpārbaudes, identitātes kontrolpārbaudes un fiziskās kontrolpārbaudes, ir vismaz 600; |
| --- | --- |

b)

minimālais Savienībā ievesto augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju sūtījumu skaits, kuriem iepriekšējos trīs gados ir veiktas dokumentu kontrolpārbaudes, identitātes kontrolpārbaudes un fiziskās kontrolpārbaudes, ir vismaz 600;

| c) | to augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju sūtījumu skaits, par kuriem konstatēts, ka tos invadējuši Savienības karantīnas organismi, katru gadu ir bijis mazāks par 1 % no attiecīgo Savienībā importēto augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju sūtījumu kopskaita. |
| --- | --- |

c)

to augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju sūtījumu skaits, par kuriem konstatēts, ka tos invadējuši Savienības karantīnas organismi, katru gadu ir bijis mazāks par 1 % no attiecīgo Savienībā importēto augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju sūtījumu kopskaita.

2.

| a) | aplēstais Savienības karantīnas organismu mobilitātes rādītājs to visaugstākās mobilitātes pakāpē, kādu organisms varētu sasniegt uz attiecīgā auga, augu produkta vai citiem objektiem vai to kategorijām; |
| --- | --- |

a)

aplēstais Savienības karantīnas organismu mobilitātes rādītājs to visaugstākās mobilitātes pakāpē, kādu organisms varētu sasniegt uz attiecīgā auga, augu produkta vai citiem objektiem vai to kategorijām;

| b) | augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju sūtījumu skaits, kuriem iepriekšējā gada laikā ir veiktas identitātes kontrolpārbaudes un fiziskās kontrolpārbaudes; |
| --- | --- |

b)

augu, augu produktu un citu objektu vai to kategoriju sūtījumu skaits, kuriem iepriekšējā gada laikā ir veiktas identitātes kontrolpārbaudes un fiziskās kontrolpārbaudes;

| c) | kopējais gadījumu skaits, kad saistībā ar sūtījumiem, kuri importēti saskaņā ar šo regulu, Savienības karantīnas organismu klātbūtnes dēļ ir konstatēta neatbilstība, un detalizēta informācija par šiem gadījumiem; |
| --- | --- |

c)

kopējais gadījumu skaits, kad saistībā ar sūtījumiem, kuri importēti saskaņā ar šo regulu, Savienības karantīnas organismu klātbūtnes dēļ ir konstatēta neatbilstība, un detalizēta informācija par šiem gadījumiem;

| d) | kopējais tādu attiecīgo preču sūtījumu skaits, kuri ir paziņoti citu iemeslu, nevis Savienības karantīnas organismu klātbūtnes dēļ, un detalizēta informācija par paziņotajiem sūtījumiem; kā arī |
| --- | --- |

d)

kopējais tādu attiecīgo preču sūtījumu skaits, kuri ir paziņoti citu iemeslu, nevis Savienības karantīnas organismu klātbūtnes dēļ, un detalizēta informācija par paziņotajiem sūtījumiem; kā arī

| e) | jebkādi citi faktori, kas ir būtiski, lai noteiktu ar attiecīgo tirdzniecību saistīto fitosanitāro risku. |
| --- | --- |

e)

jebkādi citi faktori, kas ir būtiski, lai noteiktu ar attiecīgo tirdzniecību saistīto fitosanitāro risku.

---

IΙΙ PIELIKUMS

Informācija, kas jāsniedz 5. pantā minētajā pieteikumā Komisijai

Informācija, uz kuru ir atsauce 5. pantā, ietver šādus datus:

| a) | attiecīgo preču apraksts; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo preču apraksts;

| b) | attiecīgo preču izcelsme; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo preču izcelsme;

| c) | apjoms, kādā attiecīgās preces importē dalībvalstī, kas izteikts ar sūtījumu skaitu un svaru vai gabalu, vai vienību skaitu; |
| --- | --- |

c)

apjoms, kādā attiecīgās preces importē dalībvalstī, kas izteikts ar sūtījumu skaitu un svaru vai gabalu, vai vienību skaitu;

| d) | to Savienības karantīnas organismu saraksts, kurus varētu pārnēsāt ar attiecīgo produktu; |
| --- | --- |

d)

to Savienības karantīnas organismu saraksts, kurus varētu pārnēsāt ar attiecīgo produktu;

| e) | to attiecīgo preču sūtījumu skaits, kuriem d) apakšpunktā minēto Savienības karantīnas organismu klātbūtnes dēļ konstatēta neatbilstība; |
| --- | --- |

e)

to attiecīgo preču sūtījumu skaits, kuriem d) apakšpunktā minēto Savienības karantīnas organismu klātbūtnes dēļ konstatēta neatbilstība;

| f) | aplēstais Savienības karantīnas organismu, kas minēti d) apakšpunktā, mobilitātes rādītājs to visaugstākās mobilitātes pakāpē, kādu organisms varētu sasniegt uz attiecīgā auga, augu produkta vai cita objekta; |
| --- | --- |

f)

aplēstais Savienības karantīnas organismu, kas minēti d) apakšpunktā, mobilitātes rādītājs to visaugstākās mobilitātes pakāpē, kādu organisms varētu sasniegt uz attiecīgā auga, augu produkta vai cita objekta;

| g) | to attiecīgo preču sūtījumu skaits, kuri d) apakšpunktā minēto Savienības karantīnas organismu klātbūtnes dēļ ir aizturēti; |
| --- | --- |

g)

to attiecīgo preču sūtījumu skaits, kuri d) apakšpunktā minēto Savienības karantīnas organismu klātbūtnes dēļ ir aizturēti;

| h) | to attiecīgo preču sūtījumu skaits, kam veiktas identitātes un augu veselības fiziskās kontrolpārbaudes. |
| --- | --- |

h)

to attiecīgo preču sūtījumu skaits, kam veiktas identitātes un augu veselības fiziskās kontrolpārbaudes.

Kas attiecas uz c), e), g) un h) apakšpunktā minēto informāciju, dokumentācijā jāiekļauj dati, kas aptver vismaz trīs pēdējos gadus pirms dokumentācijas iesniegšanas gada.

---

| 8.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 316/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 316/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2390

(2022. gada 7. decembris),

ar ko pēc daļējas termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 19. pantu, groza galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/823 noteikts konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 19. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/309 (2) Komisija noteica galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (“sākotnējā izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/309 (2) Komisija noteica galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (“sākotnējā izmeklēšana”).

2

| (2) | Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas (“pirmā starpposma pārskatīšana”), kas attiecībā uz visu ražotāju eksportētāju subsidēšanu veikta saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, Komisija 2018. gada 4. jūnijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/823 (3) (“pirmās starpposma pārskatīšanas regula”) nolēma saglabāt sākotnējā izmeklēšanā noteiktos pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas (“pirmā starpposma pārskatīšana”), kas attiecībā uz visu ražotāju eksportētāju subsidēšanu veikta saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, Komisija 2018. gada 4. jūnijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/823 (3) (“pirmās starpposma pārskatīšanas regula”) nolēma saglabāt sākotnējā izmeklēšanā noteiktos pasākumus.

3

| (3) | Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas (“otrā starpposma pārskatīšana”), kas veikta saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, Komisija 2020. gada 15. maijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/658 (4) (“otrās starpposma pārskatīšanas regula”) grozīja kompensācijas maksājuma līmeni vienam ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(3)

Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas (“otrā starpposma pārskatīšana”), kas veikta saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, Komisija 2020. gada 15. maijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/658 (4) (“otrās starpposma pārskatīšanas regula”) grozīja kompensācijas maksājuma līmeni vienam ražotājam eksportētājam.

4

| (4) | Pēc termiņbeigu pārskatīšanas (“termiņbeigu pārskatīšana”), kas veikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, Komisija 2021. gada 25. maijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/823 (5) (“termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pagarināja pasākumus, kas noteikti sākotnējā izmeklēšanā un grozīti ar Īstenošanas regulu 2020/658, vēl uz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(4)

Pēc termiņbeigu pārskatīšanas (“termiņbeigu pārskatīšana”), kas veikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, Komisija 2021. gada 25. maijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/823 (5) (“termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pagarināja pasākumus, kas noteikti sākotnējā izmeklēšanā un grozīti ar Īstenošanas regulu 2020/658, vēl uz pieciem gadiem.

5

| (5) | Pašlaik ir spēkā galīgie kompensācijas maksājumi 1,5 %–9,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(5)

Pašlaik ir spēkā galīgie kompensācijas maksājumi 1,5 %–9,5 % apmērā.

1.2.   Pārskatīšanas sākšana

Pārskatīšanas sākšana

| (6) | Komisija, kuras rīcībā ir pietiekami pierādījumi tam, ka saistībā ar subsidēšanu ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas, pēc savas iniciatīvas nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija, kuras rīcībā ir pietiekami pierādījumi tam, ka saistībā ar subsidēšanu ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas, pēc savas iniciatīvas nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu.

| (7) | Proti, kopš 2016. gada ir notikušas būtiskas izmaiņas to subsīdiju struktūrā un īstenošanas noteikumos, kuras Turcijas valdība piešķir varavīksnes foreļu ražotājiem. Šķiet, ka šo izmaiņu rezultātā bija samazinājušās Turcijas varavīksnes foreļu ražotāju saņemtās tiešās subsīdijas. |
| --- | --- |

(7)

Proti, kopš 2016. gada ir notikušas būtiskas izmaiņas to subsīdiju struktūrā un īstenošanas noteikumos, kuras Turcijas valdība piešķir varavīksnes foreļu ražotājiem. Šķiet, ka šo izmaiņu rezultātā bija samazinājušās Turcijas varavīksnes foreļu ražotāju saņemtās tiešās subsīdijas.

| (8) | Komisija uzskatīja, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka apstākļi saistībā ar subsidēšanu bija ievērojami mainījušies, ka minētās izmaiņas ir ilglaicīgas un tāpēc pasākumi būtu jāpārskata attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(8)

Komisija uzskatīja, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka apstākļi saistībā ar subsidēšanu bija ievērojami mainījušies, ka minētās izmaiņas ir ilglaicīgas un tāpēc pasākumi būtu jāpārskata attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem.

| (9) | Informējusi dalībvalstis un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi daļējas termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2021. gada 20. septembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, ka sāk pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Informējusi dalībvalstis un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi daļējas termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2021. gada 20. septembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, ka sāk pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6

1.3.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (10) | Subsidēšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(10)

Subsidēšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

1.4.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja Savienības ražošanas nozari, zināmos ražotājus eksportētājus un Turcijas valdību (“TV”) un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja Savienības ražošanas nozari, zināmos ražotājus eksportētājus un Turcijas valdību (“TV”) un aicināja tos piedalīties.

| (12) | Visas personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(12)

Visas personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

1.5.   Eksportētāju atlase

Eksportētāju atlase

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tā varētu veikt ražotāju eksportētāju atlasi. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tā varētu veikt ražotāju eksportētāju atlasi.

| (14) | Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus ražotājus importētājus Turcijā sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(14)

Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus ražotājus importētājus Turcijā sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (15) | Turklāt Komisija lūdza Turcijas Republikas Pastāvīgo pārstāvniecību Eiropas Savienībā identificēt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt Komisija lūdza Turcijas Republikas Pastāvīgo pārstāvniecību Eiropas Savienībā identificēt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.

| (16) | Prasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita trīspadsmit ražotāji eksportētāji un ražotāju eksportētāju grupas Turcijā. Kopējais minēto uzņēmumu deklarētais konkrētu varavīksnes foreļu eksporta apjoms uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilda 100 % eksporta no Turcijas uz Savienību. |
| --- | --- |

(16)

Prasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita trīspadsmit ražotāji eksportētāji un ražotāju eksportētāju grupas Turcijā. Kopējais minēto uzņēmumu deklarētais konkrētu varavīksnes foreļu eksporta apjoms uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilda 100 % eksporta no Turcijas uz Savienību.

| (17) | Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportēju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi izmeklēt. Izlase veidoja vairāk nekā 60 % no deklarētā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportēju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi izmeklēt. Izlase veidoja vairāk nekā 60 % no deklarētā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (18) | Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un Turcijas iestādēm. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un Turcijas iestādēm.

1.6.   Piezīmes par izlases veidošanu

Piezīmes par izlases veidošanu

| (19) | Komisija saņēma piezīmes no eksportētājiem – Selina Balık İşleme Tesisi İthalat İhracat ve Ticaret A.Ş, (“Selina Balik”) un Kılıç Deniz Ürünleri Üretimi İhracat İthalat ve Ticaret A.Ş. (“Kilic Deniz”) –, kuri sadarbojās un pieprasīja, lai tos iekļauj izlasē. |
| --- | --- |

(19)

Komisija saņēma piezīmes no eksportētājiem – Selina Balık İşleme Tesisi İthalat İhracat ve Ticaret A.Ş, (“Selina Balik”) un Kılıç Deniz Ürünleri Üretimi İhracat İthalat ve Ticaret A.Ş. (“Kilic Deniz”) –, kuri sadarbojās un pieprasīja, lai tos iekļauj izlasē.

Selina Balık İşleme Tesisi İthalat İhracat ve Ticaret A.Ş, (“Selina Balik”)

Kılıç Deniz Ürünleri Üretimi İhracat İthalat ve Ticaret A.Ş

Kilic Deniz

| (20) | Komisija šos pieprasījumus izskatīja paziņojumā, kas 2021. gada 22. oktobrī tika pievienots atklātajiem lietas materiāliem. Kā paskaidrots paziņojumā, abi pieprasījumi tika noraidīti, tāpēc ka izlase tika veidota, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. |
| --- | --- |

(20)

Komisija šos pieprasījumus izskatīja paziņojumā, kas 2021. gada 22. oktobrī tika pievienots atklātajiem lietas materiāliem. Kā paskaidrots paziņojumā, abi pieprasījumi tika noraidīti, tāpēc ka izlase tika veidota, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt.

| (21) | Selina Balik un Kilic Deniz nebija starp lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, tādējādi šo uzņēmumu iekļaušana izlasē arī nebūtu ievērojami palielinājusi izlases reprezentativitāti, bet būtu varējusi kavēt izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu. |
| --- | --- |

(21)

Selina Balik un Kilic Deniz nebija starp lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, tādējādi šo uzņēmumu iekļaušana izlasē arī nebūtu ievērojami palielinājusi izlases reprezentativitāti, bet būtu varējusi kavēt izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu.

Selina Balik

Kilic Deniz

| (22) | Dānijas Akvakultūras organizācija (“DAO”), kas pārstāv Savienības varavīksnes foreļu ražotājus, 2021. gada 11. novembrī nosūtīja informācijas dokumentu, kurā pieprasīja Komisiju iekļaut izlasē mazākos foreļu audzētājus no Turcijas, jo subsīdiju shēmas bija mainījušās vairāk par labu mazajiem audzētājiem nekā lielajiem audzētājiem. Šajā sakarā DAO norādīja, ka tiešo subsīdiju shēmu izmaiņu, īpaši maksimālo ražošanas apjomu noteikšanas, ietekmē faktiski vairāk tiek subsidēti mazākie audzētāji. |
| --- | --- |

(22)

Dānijas Akvakultūras organizācija (“DAO”), kas pārstāv Savienības varavīksnes foreļu ražotājus, 2021. gada 11. novembrī nosūtīja informācijas dokumentu, kurā pieprasīja Komisiju iekļaut izlasē mazākos foreļu audzētājus no Turcijas, jo subsīdiju shēmas bija mainījušās vairāk par labu mazajiem audzētājiem nekā lielajiem audzētājiem. Šajā sakarā DAO norādīja, ka tiešo subsīdiju shēmu izmaiņu, īpaši maksimālo ražošanas apjomu noteikšanas, ietekmē faktiski vairāk tiek subsidēti mazākie audzētāji.

| (23) | Tāpēc DAO pieprasīja Komisiju mainīt izlases veidošanas metodiku un vairs neizmantot lielāko eksporta daudzumu, ko var pienācīgi izmeklēt, bet izveidot statistiski derīgu izlasi, kas, pēc DAO domām, precīzi atbilstu Turcijas foreļu ražotāju daudzveidībai. Tomēr DAO neierosināja nevienu konkrētu eksportētāju, kas sadarbojās un kas būtu jāiekļauj izlasē. |
| --- | --- |

(23)

Tāpēc DAO pieprasīja Komisiju mainīt izlases veidošanas metodiku un vairs neizmantot lielāko eksporta daudzumu, ko var pienācīgi izmeklēt, bet izveidot statistiski derīgu izlasi, kas, pēc DAO domām, precīzi atbilstu Turcijas foreļu ražotāju daudzveidībai. Tomēr DAO neierosināja nevienu konkrētu eksportētāju, kas sadarbojās un kas būtu jāiekļauj izlasē.

| (24) | Komisija noraidīja šo pieprasījumu, jo no eksportētājiem pieprasītā informācija, kas nepieciešama atlasei, neietvēra informāciju, kura ļautu Komisijai tādā veidā izveidot izlasi. |
| --- | --- |

(24)

Komisija noraidīja šo pieprasījumu, jo no eksportētājiem pieprasītā informācija, kas nepieciešama atlasei, neietvēra informāciju, kura ļautu Komisijai tādā veidā izveidot izlasi.

| (25) | Turpmāk 4. iedaļā izklāstītās izmaiņas tiešo subsīdiju shēmās tika atspoguļotas ieguvuma aprēķinā. |
| --- | --- |

(25)

Turpmāk 4. iedaļā izklāstītās izmaiņas tiešo subsīdiju shēmās tika atspoguļotas ieguvuma aprēķinā.

1.7.   Pieprasījumi noteikt individuālu kompensējamās subsīdijas apjomu izlasē neiekļautiem uzņēmumiem (“individuāla pārbaude”)

Pieprasījumi noteikt individuālu kompensējamās subsīdijas apjomu izlasē neiekļautiem uzņēmumiem (“individuāla pārbaude”)

| (26) | Pēc izmeklēšanas sākšanas Komisija saņēma divus pieprasījumus noteikt individuālu kompensējamās subsīdijas apjomu saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. Šie pieprasījumi tika sniegti atbilžu uz anketas jautājumiem veidā. |
| --- | --- |

(26)

Pēc izmeklēšanas sākšanas Komisija saņēma divus pieprasījumus noteikt individuālu kompensējamās subsīdijas apjomu saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. Šie pieprasījumi tika sniegti atbilžu uz anketas jautājumiem veidā.

| (27) | Pirmo pieprasījumu iesniedza uzņēmums Selina Balik. |
| --- | --- |

(27)

Pirmo pieprasījumu iesniedza uzņēmums Selina Balik.

Selina Balik

| (28) | Komisija pieņēma tā individuālas pārbaudes pieprasījumu, tāpēc ka uzņēmuma stāvokli jau bija pārskatījusi paralēlā starpposma pārskatīšanā, kas attiecās uz šo pašu ražojumu. Šī starpposma pārskatīšana tika sākta 2021. gada 5. februārī (7). Tomēr Selina Balik atsauca pārskatīšanas pieprasījumu, un pēc tam, 2022. gada 10. martā (8), Komisija to izbeidza. |
| --- | --- |

(28)

Komisija pieņēma tā individuālas pārbaudes pieprasījumu, tāpēc ka uzņēmuma stāvokli jau bija pārskatījusi paralēlā starpposma pārskatīšanā, kas attiecās uz šo pašu ražojumu. Šī starpposma pārskatīšana tika sākta 2021. gada 5. februārī (7). Tomēr Selina Balik atsauca pārskatīšanas pieprasījumu, un pēc tam, 2022. gada 10. martā (8), Komisija to izbeidza.

7

Selina Balik

8

| (29) | Selina Balik bija sniedzis atbildes uz visiem anketas jautājumiem, kas attiecās uz to pašu PIP, uz kuru šī starpposma pārskatīšana (2020. kalendārais gads). Uzņēmums piekrita sniegtās informācijas izmantošanai pašreizējā pārskatīšanā. Komisija lielā mērā jau bija pārbaudījusi iesniegto informāciju, un netika veikta tikai attālinātā kontrolpārbaude. |
| --- | --- |

(29)

Selina Balik bija sniedzis atbildes uz visiem anketas jautājumiem, kas attiecās uz to pašu PIP, uz kuru šī starpposma pārskatīšana (2020. kalendārais gads). Uzņēmums piekrita sniegtās informācijas izmantošanai pašreizējā pārskatīšanā. Komisija lielā mērā jau bija pārbaudījusi iesniegto informāciju, un netika veikta tikai attālinātā kontrolpārbaude.

Selina Balik

| (30) | Tādējādi jau šīs izmeklēšanas sākumā bija pieejama pilnīga informācija, un nevarēja uzskatīt, ka Selina Balik stāvokļa izmeklēšana pašreizējās pārskatīšanas nolūkā būtu pārāk apgrūtinoša. |
| --- | --- |

(30)

Tādējādi jau šīs izmeklēšanas sākumā bija pieejama pilnīga informācija, un nevarēja uzskatīt, ka Selina Balik stāvokļa izmeklēšana pašreizējās pārskatīšanas nolūkā būtu pārāk apgrūtinoša.

Selina Balik

| (31) | Otro pieprasījumu iesniedza uzņēmums Kilic Deniz. |
| --- | --- |

(31)

Otro pieprasījumu iesniedza uzņēmums Kilic Deniz.

Kilic Deniz

| (32) | Kilic Deniz situācija atšķīrās no Selina Balik situācijas. Atbildes uz anketas jautājumiem iepriekš nebija pieejamas, tāpēc šīs izmeklēšanas laikā būtu bijis jāvāc un jāanalizē ne tikai izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dati, bet arī pilnībā būtu bijis jāsavāc vajadzīgā informācija un jāanalizē sniegtie dati. |
| --- | --- |

(32)

Kilic Deniz situācija atšķīrās no Selina Balik situācijas. Atbildes uz anketas jautājumiem iepriekš nebija pieejamas, tāpēc šīs izmeklēšanas laikā būtu bijis jāvāc un jāanalizē ne tikai izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dati, bet arī pilnībā būtu bijis jāsavāc vajadzīgā informācija un jāanalizē sniegtie dati.

Kilic Deniz

Selina Balik

| (33) | Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pieprasījuma pieņemšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un patiešām neļautu laikus pabeigt izmeklēšanu. Tāpēc individuālas pārbaudes pieprasījums netika pieņemts. |
| --- | --- |

(33)

Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pieprasījuma pieņemšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un patiešām neļautu laikus pabeigt izmeklēšanu. Tāpēc individuālas pārbaudes pieprasījums netika pieņemts.

| (34) | Pēc informācijas izpaušanas uzņēmums Kilic Deniz iesniegtajās piezīmēs apgalvoja, ka tā sniegtais individuālas pārbaudes pieprasījums būtu bijis jāpieņem, jo tam esot tāds pats pamatojums kā uzņēmuma Selina Balik pieprasījumam. Kilic Deniz norādīja arī, ka fakts, ka uzņēmums Selina Balik paralēlā vēl nepabeigtā izmeklēšanā jau bija iesniedzis informāciju, nav ņemams vērā, jo tas būtu diskriminējoši, un ka Komisija pašreizējā daļējā starpposma pārskatīšanā vienlaikus saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no Kılıç Deniz un Selina Balık. |
| --- | --- |

(34)

Pēc informācijas izpaušanas uzņēmums Kilic Deniz iesniegtajās piezīmēs apgalvoja, ka tā sniegtais individuālas pārbaudes pieprasījums būtu bijis jāpieņem, jo tam esot tāds pats pamatojums kā uzņēmuma Selina Balik pieprasījumam. Kilic Deniz norādīja arī, ka fakts, ka uzņēmums Selina Balik paralēlā vēl nepabeigtā izmeklēšanā jau bija iesniedzis informāciju, nav ņemams vērā, jo tas būtu diskriminējoši, un ka Komisija pašreizējā daļējā starpposma pārskatīšanā vienlaikus saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no Kılıç Deniz un Selina Balık.

Kilic Deniz

Selina Balik

Kilic Deniz

Selina Balik

Kılıç Deniz

Selina Balık

| (35) | Kā paskaidrots 32. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka abi uzņēmumi bija atšķirīgā situācijā, tāpēc abu uzņēmumu gadījumā atšķirīga attieksme arī ir pamatota. |
| --- | --- |

(35)

Kā paskaidrots 32. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka abi uzņēmumi bija atšķirīgā situācijā, tāpēc abu uzņēmumu gadījumā atšķirīga attieksme arī ir pamatota.

| (36) | Paralēla pārskatīšana, kurā tika izskatīta uzņēmuma Selina Balik individuālā situācija un kura aptvēra to pašu PIP, ko pašreizējā pārskatīšana, ļāva Komisijai jau agrīnā posmā iegūt to pašu datu kopu, kas būtu bijusi nepieciešama pašreizējā pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(36)

Paralēla pārskatīšana, kurā tika izskatīta uzņēmuma Selina Balik individuālā situācija un kura aptvēra to pašu PIP, ko pašreizējā pārskatīšana, ļāva Komisijai jau agrīnā posmā iegūt to pašu datu kopu, kas būtu bijusi nepieciešama pašreizējā pārskatīšanā.

Selina Balik

| (37) | Kā izklāstīts 29. apsvērumā, Selina Balik un tā saistītie uzņēmumi uz tiem attiecinātajā starpposma pārskatīšanā jau bija iesnieguši atbildes uz anketas jautājumiem un attiecībā uz sniegtajiem datiem bija pabeigts nepilnību novēršanas process. Nepilnību novēršanas procesam tika atvēlēti lieli resursi, jo atbildes uz anketas jautājumiem bija jāpārbauda rūpīgi, un kopā ar uzņēmumiem tika novērstas konstatētās nepilnības. |
| --- | --- |

(37)

Kā izklāstīts 29. apsvērumā, Selina Balik un tā saistītie uzņēmumi uz tiem attiecinātajā starpposma pārskatīšanā jau bija iesnieguši atbildes uz anketas jautājumiem un attiecībā uz sniegtajiem datiem bija pabeigts nepilnību novēršanas process. Nepilnību novēršanas procesam tika atvēlēti lieli resursi, jo atbildes uz anketas jautājumiem bija jāpārbauda rūpīgi, un kopā ar uzņēmumiem tika novērstas konstatētās nepilnības.

Selina Balik

| (38) | Tā kā Selina Balik piekrita, ka Komisija izmanto paralēlajā starpposma pārskatīšanā iesniegtos datus, Komisija tos šajā pārskatīšanā varēja pilnībā ņemt vērā. Tādēļ Komisija noraidīja apgalvojumu par diskriminējošu attieksmi. |
| --- | --- |

(38)

Tā kā Selina Balik piekrita, ka Komisija izmanto paralēlajā starpposma pārskatīšanā iesniegtos datus, Komisija tos šajā pārskatīšanā varēja pilnībā ņemt vērā. Tādēļ Komisija noraidīja apgalvojumu par diskriminējošu attieksmi.

Selina Balik

| (39) | Kilic Deniz apgalvoja arī, ka Komisijai būtu bijis jāņem vērā, ka šim uzņēmumam jau bija sadarbības pieredze antisubsidēšanas izmeklēšanās, jo tas bija piedalījies sākotnējā izmeklēšanā, otrajā starpposma pārskatīšanā un 2015. gadā attiecībā uz jūrasasaru un jūraskarūsu importu no Turcijas – subsīdiju izmeklēšanā, kas tika izbeigta, jo attiecīgā subsīdiju shēma tika atsaukta. |
| --- | --- |

(39)

Kilic Deniz apgalvoja arī, ka Komisijai būtu bijis jāņem vērā, ka šim uzņēmumam jau bija sadarbības pieredze antisubsidēšanas izmeklēšanās, jo tas bija piedalījies sākotnējā izmeklēšanā, otrajā starpposma pārskatīšanā un 2015. gadā attiecībā uz jūrasasaru un jūraskarūsu importu no Turcijas – subsīdiju izmeklēšanā, kas tika izbeigta, jo attiecīgā subsīdiju shēma tika atsaukta.

Kilic Deniz

| (40) | Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija norādīja, ka individuālas pārbaudes atvēlēšana ir saistīta ar slogu izmeklēšanai, nevis ar šādus noteikumus pieprasošajam uzņēmumam uzlikto slogu vai ar tā gūto pieredzi. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija norādīja, ka individuālas pārbaudes atvēlēšana ir saistīta ar slogu izmeklēšanai, nevis ar šādus noteikumus pieprasošajam uzņēmumam uzlikto slogu vai ar tā gūto pieredzi.

| (41) | Kilic Deniz vēl piebilda – Komisijai, izvēloties veikt individuālu pārbaudi, bija jāņem vērā, ka PIP laikā tas bija ceturtais lielākais Turcijas ražotājs eksportētājs un uz Eiropas Savienību eksportēja lielākus pārdošanas apjomus nekā Selina Balık. |
| --- | --- |

(41)

Kilic Deniz vēl piebilda – Komisijai, izvēloties veikt individuālu pārbaudi, bija jāņem vērā, ka PIP laikā tas bija ceturtais lielākais Turcijas ražotājs eksportētājs un uz Eiropas Savienību eksportēja lielākus pārdošanas apjomus nekā Selina Balık.

Kilic Deniz

Selina Balık

| (42) | Komisija noraidīja šo piezīmi, jo tas nav priekšnosacījums individuālai pārbaudei, drīzāk tam, vai uzņēmums iekļaujams eksportētāju izlasē. Kā paskaidrots iepriekš 17. apsvērumā, minētajai izlasei bija jābūt ierobežotai. |
| --- | --- |

(42)

Komisija noraidīja šo piezīmi, jo tas nav priekšnosacījums individuālai pārbaudei, drīzāk tam, vai uzņēmums iekļaujams eksportētāju izlasē. Kā paskaidrots iepriekš 17. apsvērumā, minētajai izlasei bija jābūt ierobežotai.

| (43) | Kilic Deniz pieprasīja arī, lai tam noteiktais grozītais 1,5 % maksājums būtu spēkā piecus gadus no grozījuma izdarīšanas dienas, kas nozīmējot, ka to nevar grozīt ar šo pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(43)

Kilic Deniz pieprasīja arī, lai tam noteiktais grozītais 1,5 % maksājums būtu spēkā piecus gadus no grozījuma izdarīšanas dienas, kas nozīmējot, ka to nevar grozīt ar šo pārskatīšanu.

Kilic Deniz

| (44) | Komisija norādīja, ka pamatregulas 18. panta 1. punktā ir noteikts, ka galīgā kompensācijas pasākuma termiņš beidzas piecus gadus pēc tā noteikšanas. No Kilic Deniz par importu iekasētais maksājums tika noteikts 2015. gada 28. februārī, tāpēc piecu gadu termiņš sākas no šīs dienas. |
| --- | --- |

(44)

Komisija norādīja, ka pamatregulas 18. panta 1. punktā ir noteikts, ka galīgā kompensācijas pasākuma termiņš beidzas piecus gadus pēc tā noteikšanas. No Kilic Deniz par importu iekasētais maksājums tika noteikts 2015. gada 28. februārī, tāpēc piecu gadu termiņš sākas no šīs dienas.

Kilic Deniz

| (45) | Otrās starpposma pārskatīšanas regula, kas Kilic Deniz individuālo maksājuma likmi koriģēja no 9,5 % uz 1,5 %, tikai grozīja sākotnējās regulas 2. panta tabulu un neietekmē to pasākumu ilgumu, kuri paliek spēkā konkrētā līmenī. Tāpēc šo pieprasījumu noraidīja. |
| --- | --- |

(45)

Otrās starpposma pārskatīšanas regula, kas Kilic Deniz individuālo maksājuma likmi koriģēja no 9,5 % uz 1,5 %, tikai grozīja sākotnējās regulas 2. panta tabulu un neietekmē to pasākumu ilgumu, kuri paliek spēkā konkrētā līmenī. Tāpēc šo pieprasījumu noraidīja.

Kilic Deniz

| (46) | Saskaņā ar Kilic Deniz piezīmēm, tam otrajā starpposma pārskatīšanā noteiktais spēkā esošais 1,5 % individuālais maksājums būtu jāsaglabā neatkarīgi no pašreizējās starpposma pārskatīšanas iznākuma, tāpēc ka abu pārskatīšanas procedūru sākšanai ir viens un tas pats pamatojums un Komisija nav parādījusi, ka pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā apstākļu izmaiņas uzņēmuma Kilic Deniz gadījumā ir ilglaicīgas un pamato maksājuma līmeņa maiņu. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar Kilic Deniz piezīmēm, tam otrajā starpposma pārskatīšanā noteiktais spēkā esošais 1,5 % individuālais maksājums būtu jāsaglabā neatkarīgi no pašreizējās starpposma pārskatīšanas iznākuma, tāpēc ka abu pārskatīšanas procedūru sākšanai ir viens un tas pats pamatojums un Komisija nav parādījusi, ka pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā apstākļu izmaiņas uzņēmuma Kilic Deniz gadījumā ir ilglaicīgas un pamato maksājuma līmeņa maiņu.

Kilic Deniz

Kilic Deniz

| (47) | Komisija noraida arī šo Kilic Deniz apgalvojumu, ka šīs izmeklēšanas pārskatīšanas pamatojums sakrīt ar tās pārskatīšanas pamatojumu, kuras rezultātā tika pieņemta otrās starpposma pārskatīšanas regula. |
| --- | --- |

(47)

Komisija noraida arī šo Kilic Deniz apgalvojumu, ka šīs izmeklēšanas pārskatīšanas pamatojums sakrīt ar tās pārskatīšanas pamatojumu, kuras rezultātā tika pieņemta otrās starpposma pārskatīšanas regula.

Kilic Deniz

| (48) | Paziņojuma par procedūras sākšanu (9) 4. punktā izklāstītais otrās starpposma pārskatīšanas pamatojums atbilst uzņēmumam Kilic Deniz un tā saņemtā ieguvuma līmenim. Pašreizējā pārskatīšana tika sākta, pamatojoties uz izmaiņām, kas skāra visus Turcijas ražotājus. |
| --- | --- |

(48)

Paziņojuma par procedūras sākšanu (9) 4. punktā izklāstītais otrās starpposma pārskatīšanas pamatojums atbilst uzņēmumam Kilic Deniz un tā saņemtā ieguvuma līmenim. Pašreizējā pārskatīšana tika sākta, pamatojoties uz izmaiņām, kas skāra visus Turcijas ražotājus.

9

Kilic Deniz

| (49) | Apsvērumos, sākot no 285. apsvēruma, Komisija analizēja apstākļu izmaiņu ilglaicīgumu sākotnējās regulas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(49)

Apsvērumos, sākot no 285. apsvēruma, Komisija analizēja apstākļu izmaiņu ilglaicīgumu sākotnējās regulas izmeklēšanas periodā.

| (50) | Tāda analīze, ko veic valsts mērogā, ietver arī to atsevišķu ražotāju eksportētāju situāciju, uz kuriem attiecas no Turcijas valdības saņemtās subsīdijas. Tāpēc tika noraidīts arguments, ka Komisija nav ņēmusi vērā Kilic Deniz individuālo situāciju. |
| --- | --- |

(50)

Tāda analīze, ko veic valsts mērogā, ietver arī to atsevišķu ražotāju eksportētāju situāciju, uz kuriem attiecas no Turcijas valdības saņemtās subsīdijas. Tāpēc tika noraidīts arguments, ka Komisija nav ņēmusi vērā Kilic Deniz individuālo situāciju.

Kilic Deniz

| (51) | Kilic Deniz apgalvoja arī, ka, tā kā PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem nav noteikumu par atlasi, Komisijai ir pienākums noteikt individuālu subsīdijas starpību katram zināmajam ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(51)

Kilic Deniz apgalvoja arī, ka, tā kā PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem nav noteikumu par atlasi, Komisijai ir pienākums noteikt individuālu subsīdijas starpību katram zināmajam ražotājam eksportētājam.

Kilic Deniz

| (52) | Komisija noraida šo apgalvojumu, jo atlase ir skaidri paredzēta pamatregulas 27. pantā. |
| --- | --- |

(52)

Komisija noraida šo apgalvojumu, jo atlase ir skaidri paredzēta pamatregulas 27. pantā.

| (53) | Izmeklēšanas laikā Komisija visām ieinteresētajām personām paskaidroja arī, ka visiem izlasē neiekļautajiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet kam netiktu noteikta individuāla pārbaude, tiktu noteikts vidējais maksājums. |
| --- | --- |

(53)

Izmeklēšanas laikā Komisija visām ieinteresētajām personām paskaidroja arī, ka visiem izlasē neiekļautajiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet kam netiktu noteikta individuāla pārbaude, tiktu noteikts vidējais maksājums.

1.8.   Atbildes uz anketas jautājumiem un nesadarbošanās

Atbildes uz anketas jautājumiem un nesadarbošanās

| (54) | Komisija, lai iegūtu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai, nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un TV. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un TV. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas arī no diviem ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasīja individuālu pārbaudi. |
| --- | --- |

(54)

Komisija, lai iegūtu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai, nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un TV. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un TV. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas arī no diviem ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasīja individuālu pārbaudi.

1.9.   Pārbaude

Pārbaude

| (55) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. |
| --- | --- |

(55)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai.

| (56) | Tomēr sakarā ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu un tam sekojošiem pasākumiem, kas tika veikti cīņai pret uzliesmojumu (10), Komisija nevarēja saskaņā ar pamatregulas 26. pantu veikt pārbaudes apmeklējumus visu uzņēmumu telpās. |
| --- | --- |

(56)

Tomēr sakarā ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu un tam sekojošiem pasākumiem, kas tika veikti cīņai pret uzliesmojumu (10), Komisija nevarēja saskaņā ar pamatregulas 26. pantu veikt pārbaudes apmeklējumus visu uzņēmumu telpās.

10

| (57) | Tā vietā Komisija attālināti veica šādu uzņēmumu sniegtās informācijas kontrolpārbaudes. | Ražotāji eksportētāji un saistītie uzņēmumi:






  — | Gumusdoga grupa:






  — | Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş., |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(57)

Tā vietā Komisija attālināti veica šādu uzņēmumu sniegtās informācijas kontrolpārbaudes.

Ražotāji eksportētāji un saistītie uzņēmumi:

—

Gumusdoga grupa:

Gumusdoga

—

Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş.,

| — | Akyol Su Ürünleri Üretim Taşımacılık Komisyon İthalat İhracat Pazarlama Sanayi Ticaret Ltd. Şti, |
| --- | --- |

—

Akyol Su Ürünleri Üretim Taşımacılık Komisyon İthalat İhracat Pazarlama Sanayi Ticaret Ltd. Şti,

| — | Yerdeniz Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti., |
| --- | --- |

—

Yerdeniz Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti.,

| — | Bengi Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi, |
| --- | --- |

—

Bengi Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi,

| — | Hakan Yem Üretim Ticaret ve Sanayi Limited Şirketi, |
| --- | --- |

—

Hakan Yem Üretim Ticaret ve Sanayi Limited Şirketi,

| — | Ozpekler grupa:






  — | Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi, |
| --- | --- | --- |

—

Ozpekler grupa:

Ozpekler

—

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi,

| — | Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti., |
| --- | --- |

—

Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti.,

| — | Fishark grupa:






  — | Fishark Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Ticaret A.Ş., |
| --- | --- | --- |

—

Fishark grupa:

Fishark

—

Fishark Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Ticaret A.Ş.,

| — | Fishark Gıda Sanayi Ticaret A.Ş., |
| --- | --- |

—

Fishark Gıda Sanayi Ticaret A.Ş.,

| — | Kemer Su Ürünleri Üretim ve Ticaret A.Ş., |
| --- | --- |

—

Kemer Su Ürünleri Üretim ve Ticaret A.Ş.,

| — | Selina Balik grupa:






  — | Selina Balık İşleme Tesisi İthalat İhracat Ticaret Anonim Şirketi, |
| --- | --- | --- |

—

Selina Balik grupa:

Selina Balik

—

Selina Balık İşleme Tesisi İthalat İhracat Ticaret Anonim Şirketi,

| — | Selina Fish Su Ürünleri Ticaret Limited Şirketi, |
| --- | --- |

—

Selina Fish Su Ürünleri Ticaret Limited Şirketi,

| — | Ayhan Alp Alabalık Üretim ve Ticaret, |
| --- | --- |

—

Ayhan Alp Alabalık Üretim ve Ticaret,

| | Turcijas valdība:






  — | Turcijas Republikas Tirdzniecības ministrija, |
| --- | --- | --- |

Turcijas valdība:

—

Turcijas Republikas Tirdzniecības ministrija,

| — | Turcijas Republikas Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrija. |
| --- | --- |

—

Turcijas Republikas Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrija.

1.10.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (58) | Komisija 2022. gada 25. augustā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata bija iecerējusi grozīt spēkā esošos kompensācijas maksājumus (“izpaustā galīgā informācija”). Visām personām tika atvēlēts laiks piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(58)

Komisija 2022. gada 25. augustā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata bija iecerējusi grozīt spēkā esošos kompensācijas maksājumus (“izpaustā galīgā informācija”). Visām personām tika atvēlēts laiks piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju.

| (59) | Komisija izskatīja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Tika uzklausītas tās personas, kuras to pieprasīja. |
| --- | --- |

(59)

Komisija izskatīja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Tika uzklausītas tās personas, kuras to pieprasīja.

| (60) | Pēc ieinteresēto personu piezīmju saņemšanas Komisija precizēja dažus būtiskos faktus un apsvērumus, un 2022. gada 23. septembrī visām ieinteresētajām personām tika nosūtīta “izpaustā galīgā papildinformācija”. Personām tika atvēlēts laiks piezīmju sniegšanai. |
| --- | --- |

(60)

Pēc ieinteresēto personu piezīmju saņemšanas Komisija precizēja dažus būtiskos faktus un apsvērumus, un 2022. gada 23. septembrī visām ieinteresētajām personām tika nosūtīta “izpaustā galīgā papildinformācija”. Personām tika atvēlēts laiks piezīmju sniegšanai.

| (61) | TV pieprasīja apspriešanos ar Komisijas dienestiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu, un tā notika 2022. gada 4. oktobrī. |
| --- | --- |

(61)

TV pieprasīja apspriešanos ar Komisijas dienestiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu, un tā notika 2022. gada 4. oktobrī.

| (62) | Pēc tam kad tika saņemtas ieinteresēto personu piezīmes par izpausto galīgo papildinformāciju, Komisija izlaboja divas 306. un 135. apsvērumā aprakstītās kļūdas, un attiecīgās aprēķinu izmaiņas 2022. gada 6. oktobrī tika izpaustas attiecīgajām ieinteresētajām personām. Personām tika atvēlēts papildu laiks piezīmju sniegšanai par minētajām subsīdiju aprēķinu izmaiņām. |
| --- | --- |

(62)

Pēc tam kad tika saņemtas ieinteresēto personu piezīmes par izpausto galīgo papildinformāciju, Komisija izlaboja divas 306. un 135. apsvērumā aprakstītās kļūdas, un attiecīgās aprēķinu izmaiņas 2022. gada 6. oktobrī tika izpaustas attiecīgajām ieinteresētajām personām. Personām tika atvēlēts papildu laiks piezīmju sniegšanai par minētajām subsīdiju aprēķinu izmaiņām.

| (63) | Gumusdoga, Fishark Ozpekler un Selina Balik piezīmēs par otro izpausto galīgo papildinformāciju atkārtoja jau divās iepriekšējās informācijas izpaušanas reizēs sniegtos apgalvojumus. Minētie apgalvojumi ir aplūkoti šajā regulā. |
| --- | --- |

(63)

Gumusdoga, Fishark Ozpekler un Selina Balik piezīmēs par otro izpausto galīgo papildinformāciju atkārtoja jau divās iepriekšējās informācijas izpaušanas reizēs sniegtos apgalvojumus. Minētie apgalvojumi ir aplūkoti šajā regulā.

Gumusdoga

Fishark Ozpekler

Selina Balik

| (64) | Bez tam Gumusdoga pieprasīja izdarīt nelielu korekciju apgrozījumā, uz kuru attiecās 306. apsvērumā aprakstītais labojums, un Komisija piekrita to izdarīt. |
| --- | --- |

(64)

Bez tam Gumusdoga pieprasīja izdarīt nelielu korekciju apgrozījumā, uz kuru attiecās 306. apsvērumā aprakstītais labojums, un Komisija piekrita to izdarīt.

Gumusdoga

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS

| (65) | Pārskatāmais ražojums ir šādas konkrētas varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss):






  — | dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- | --- |

(65)

Pārskatāmais ražojums ir šādas konkrētas varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss):

Oncorhynchus mykiss

—

dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

| — | svaigas, dzesinātas, saldētas un/vai kūpinātas:






  — | veselas (ar galvu), ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- | --- |

—

svaigas, dzesinātas, saldētas un/vai kūpinātas:

—

veselas (ar galvu), ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

| — | bez galvas, ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- |

—

bez galvas, ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai

| — | to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk, |
| --- | --- |

—

to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk,

| — | ar izcelsmi Turcijā (“attiecīgā valsts”) un patlaban klasificētas ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (Taric kodi 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 un 0305430011). |
| --- | --- |

—

ar izcelsmi Turcijā (“attiecīgā valsts”) un patlaban klasificētas ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (Taric kodi 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 un 0305430011).

Taric

| (66) | Izmeklēšanā Komisija uzzināja par Turcijas Republikas izcelsmes kūpinātu piparotu foreļu fileju importu ES. Daļa minēto fileju tika importētas kā pārskatāmais ražojums, par kuru tika maksāti maksājumi, un daļa – klasificētas citā tarifa pozīcijā (KN kods 1604 19 10), par kuru maksājumi netika iekasēti. |
| --- | --- |

(66)

Izmeklēšanā Komisija uzzināja par Turcijas Republikas izcelsmes kūpinātu piparotu foreļu fileju importu ES. Daļa minēto fileju tika importētas kā pārskatāmais ražojums, par kuru tika maksāti maksājumi, un daļa – klasificētas citā tarifa pozīcijā (KN kods 1604 19 10), par kuru maksājumi netika iekasēti.

| (67) | Gan ražotāji eksportētāji Turcijā, gan Savienības ražošanas nozare apstiprināja, ka šajā izmeklēšanā un iepriekšējās izmeklēšanās kūpinātas piparotas foreļu filejas uzskata par ietvertām ražojuma tvērumā. |
| --- | --- |

(67)

Gan ražotāji eksportētāji Turcijā, gan Savienības ražošanas nozare apstiprināja, ka šajā izmeklēšanā un iepriekšējās izmeklēšanās kūpinātas piparotas foreļu filejas uzskata par ietvertām ražojuma tvērumā.

| (68) | Izmeklēšana parādīja arī, ka piparu pievienošana pati par sevi nemaina kūpinātas filejas galvenās pamatīpašības. Pamatojoties uz to un faktu, ka starp eksportētājiem un Savienības ražošanas nozari pastāv vienprātība par ražojuma tvērumu, Komisija secināja, ka “kūpinātas piparotas filejas” patiešām ir ietvertas ražojuma tvērumā. |
| --- | --- |

(68)

Izmeklēšana parādīja arī, ka piparu pievienošana pati par sevi nemaina kūpinātas filejas galvenās pamatīpašības. Pamatojoties uz to un faktu, ka starp eksportētājiem un Savienības ražošanas nozari pastāv vienprātība par ražojuma tvērumu, Komisija secināja, ka “kūpinātas piparotas filejas” patiešām ir ietvertas ražojuma tvērumā.

| (69) | Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka kūpinātas piparotas foreļu filejas pārskatāmā ražojuma tvērumā ietilpst, pamatojoties uz apzīmējumu “kūpinātas”. Lai novērstu šaubas, par kūpinātu piparotu foreļu fileju importu tiks iekasēti maksājumi, ja tās tiks deklarētas ar muitas kodu KN 1604 19 10 (Taric1604191011). |
| --- | --- |

(69)

Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka kūpinātas piparotas foreļu filejas pārskatāmā ražojuma tvērumā ietilpst, pamatojoties uz apzīmējumu “kūpinātas”. Lai novērstu šaubas, par kūpinātu piparotu foreļu fileju importu tiks iekasēti maksājumi, ja tās tiks deklarētas ar muitas kodu KN 1604 19 10 (Taric1604191011).

Taric

3.   NOSAUKUMA MAIŅA

NOSAUKUMA MAIŅA

| (70) | Eksportētājs Lezita Balık A.Ş, Taric papildu kods B968, 2021. gada 9. jūnijā informēja Komisiju, ka ir mainījis savu nosaukumu uz Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi. |
| --- | --- |

(70)

Eksportētājs Lezita Balık A.Ş, Taric papildu kods B968, 2021. gada 9. jūnijā informēja Komisiju, ka ir mainījis savu nosaukumu uz Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi.

Lezita Balık A.Ş

Taric

Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi

| (71) | Uzņēmums pieprasīja Komisiju apstiprināt, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības uz antisubsidēšanas maksājuma likmi, kas piemērota tam ar iepriekšējo nosaukumu. |
| --- | --- |

(71)

Uzņēmums pieprasīja Komisiju apstiprināt, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības uz antisubsidēšanas maksājuma likmi, kas piemērota tam ar iepriekšējo nosaukumu.

| (72) | Komisija pārbaudīja sniegto informāciju un secināja, ka nosaukuma maiņa ir pienācīgi reģistrēta attiecīgajās iestādēs (11) un nav radījusi jaunu saistību ar citām uzņēmumu grupām, kuras Komisija nav izmeklējusi. |
| --- | --- |

(72)

Komisija pārbaudīja sniegto informāciju un secināja, ka nosaukuma maiņa ir pienācīgi reģistrēta attiecīgajās iestādēs (11) un nav radījusi jaunu saistību ar citām uzņēmumu grupām, kuras Komisija nav izmeklējusi.

11

| (73) | Komisija norādīja, ka uzņēmums šajā pārskatīšanā ir sadarbojies, sniedzot atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem ar jauno nosaukumu Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi. |
| --- | --- |

(73)

Komisija norādīja, ka uzņēmums šajā pārskatīšanā ir sadarbojies, sniedzot atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem ar jauno nosaukumu Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi.

Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi

| (74) | Tādējādi nosaukuma maiņa neietekmē šīs izmeklēšanas konstatējumus, un jo īpaši uzņēmumam piemērojamo antisubsidēšanas maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(74)

Tādējādi nosaukuma maiņa neietekmē šīs izmeklēšanas konstatējumus, un jo īpaši uzņēmumam piemērojamo antisubsidēšanas maksājuma likmi.

| (75) | Nosaukuma maiņai būtu jāstājas spēkā 2020. gada 7. jūlijā, proti, dienā, kad uzņēmums mainīja nosaukumu. |
| --- | --- |

(75)

Nosaukuma maiņai būtu jāstājas spēkā 2020. gada 7. jūlijā, proti, dienā, kad uzņēmums mainīja nosaukumu.

4.   SUBSIDĒŠANA

SUBSIDĒŠANA

| (76) | Pamatojoties uz iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā izmeklētajām subsīdijām, tika izmeklēti šādi pasākumi, kas, kā apgalvots, esot saistīti ar subsīdiju programmu piešķiršanu:






  — | atbalsts foreļu ražošanai, |
| --- | --- | --- |

(76)

Pamatojoties uz iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā izmeklētajām subsīdijām, tika izmeklēti šādi pasākumi, kas, kā apgalvots, esot saistīti ar subsīdiju programmu piešķiršanu:

—

atbalsts foreļu ražošanai,

| — | ienākuma nodokļa samazinājumi, |
| --- | --- |

—

ienākuma nodokļa samazinājumi,

| — | importētām mašīnām noteikts atbrīvojums no PVN un muitas nodokļa, |
| --- | --- |

—

importētām mašīnām noteikts atbrīvojums no PVN un muitas nodokļa,

| — | iekšzemē pirktām mašīnām noteikts atbrīvojums no PVN, |
| --- | --- |

—

iekšzemē pirktām mašīnām noteikts atbrīvojums no PVN,

| — | sociālā nodrošinājuma prēmiju atbalsta programma, |
| --- | --- |

—

sociālā nodrošinājuma prēmiju atbalsta programma,

| — | preferenciāli aizdevumi, |
| --- | --- |

—

preferenciāli aizdevumi,

| — | zemes piešķiršanas shēma, |
| --- | --- |

—

zemes piešķiršanas shēma,

| — | preferenciāla eksporta apdrošināšana, |
| --- | --- |

—

preferenciāla eksporta apdrošināšana,

| — | pārstrādāti jūras produkti. |
| --- | --- |

—

pārstrādāti jūras produkti.

| (77) | Attiecībā uz sociālā nodrošinājuma prēmiju atbalsta programmu, zemes piešķiršanas shēmu un pārstrādātiem jūras produktiem Komisija konstatēja, ka minētās shēmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nesniedza ieguvumu izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, un tāpēc tās sīkāk netika izmeklētas. |
| --- | --- |

(77)

Attiecībā uz sociālā nodrošinājuma prēmiju atbalsta programmu, zemes piešķiršanas shēmu un pārstrādātiem jūras produktiem Komisija konstatēja, ka minētās shēmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nesniedza ieguvumu izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, un tāpēc tās sīkāk netika izmeklētas.

| (78) | 2021. gada 11. novembrī DAO iesniedza piezīmes par subsīdiju shēmām, kuras tiktu izmeklētas pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(78)

2021. gada 11. novembrī DAO iesniedza piezīmes par subsīdiju shēmām, kuras tiktu izmeklētas pārskatīšanā.

| (79) | Saskaņā ar DAO sniegto informāciju, kopš pēdējās pārskatīšanas bija mainījušās vai atjauninātas šādas subsīdiju shēmas:






  — | ieguldījumu dotācijas akvakultūrai, |
| --- | --- | --- |

(79)

Saskaņā ar DAO sniegto informāciju, kopš pēdējās pārskatīšanas bija mainījušās vai atjauninātas šādas subsīdiju shēmas:

—

ieguldījumu dotācijas akvakultūrai,

| — | pārstrādāti jūras produkti, |
| --- | --- |

—

pārstrādāti jūras produkti,

| — | pārdiskontēšanas kredīti, |
| --- | --- |

—

pārdiskontēšanas kredīti,

| — | zivkopība uz zemes ierīkotos dīķos, |
| --- | --- |

—

zivkopība uz zemes ierīkotos dīķos,

| — | atbalsta maksājumi lauksaimniecības publikāciju un konsultāciju pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

atbalsta maksājumi lauksaimniecības publikāciju un konsultāciju pakalpojumiem,

| — | valsts atbalstīta apdrošināšana, |
| --- | --- |

—

valsts atbalstīta apdrošināšana,

| — | valsts atbalstīti aizdevumi, |
| --- | --- |

—

valsts atbalstīti aizdevumi,

| — | atbalsts ieguldījumiem lauksaimniecībā, |
| --- | --- |

—

atbalsts ieguldījumiem lauksaimniecībā,

| — | zivju miltiem noteikti atbrīvojumi no PVN, |
| --- | --- |

—

zivju miltiem noteikti atbrīvojumi no PVN,

| — | digitāls lauksaimniecības tirgus, |
| --- | --- |

—

digitāls lauksaimniecības tirgus,

| — | atbalsta shēmas atveseļošanai pēc Covid-19 pandēmijas. |
| --- | --- |

—

atbalsta shēmas atveseļošanai pēc Covid-19 pandēmijas.

| (80) | Komisija norādīja, ka shēmas Turcijā no gada uz gadu patiešām mainās. Ja, šādi mainoties shēmai, mainās izlasē iekļauto uzņēmumu ieguvuma līmenis, Komisijai būtu jāpārliecinās, vai šādas izmaiņas ir ilglaicīgas apstākļu izmaiņas. Ja tā, tad Komisija attiecīgi koriģēs pasākumus, lai ņemtu vērā izmaiņas. |
| --- | --- |

(80)

Komisija norādīja, ka shēmas Turcijā no gada uz gadu patiešām mainās. Ja, šādi mainoties shēmai, mainās izlasē iekļauto uzņēmumu ieguvuma līmenis, Komisijai būtu jāpārliecinās, vai šādas izmaiņas ir ilglaicīgas apstākļu izmaiņas. Ja tā, tad Komisija attiecīgi koriģēs pasākumus, lai ņemtu vērā izmaiņas.

| (81) | Tomēr, kā izklāstīts turpmāk un arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, dažas no DAO uzskaitītajām shēmām vai nu vairs nav spēkā, vai nesniedz ieguvumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(81)

Tomēr, kā izklāstīts turpmāk un arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, dažas no DAO uzskaitītajām shēmām vai nu vairs nav spēkā, vai nesniedz ieguvumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

4.1.   Tiešais atbalsts foreļu ražotājiem

Tiešais atbalsts foreļu ražotājiem

4.1.1.   Apraksts un juridiskais pamats

Apraksts un juridiskais pamats

| (82) | PIP laikā tiešais atbalsts foreļu ražotājiem tika piešķirts, pamatojoties uz Prezidenta dekrētu 2020/3190 (“Dekrēts 3190”) (12). Dekrēta īstenošanas procedūras un principi ir noteikti Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas izdotajā Paziņojumā 2020/39 (“Paziņojums 39”) (13). |
| --- | --- |

(82)

PIP laikā tiešais atbalsts foreļu ražotājiem tika piešķirts, pamatojoties uz Prezidenta dekrētu 2020/3190 (“Dekrēts 3190”) (12). Dekrēta īstenošanas procedūras un principi ir noteikti Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas izdotajā Paziņojumā 2020/39 (“Paziņojums 39”) (13).

12

13

| (83) | Tiešā atbalsta shēma attiecas uz varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss) sugu. Shēmas mērķis ir maksimālā ražošanas apjoma robežās kompensēt varavīksnes foreļu audzēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(83)

Tiešā atbalsta shēma attiecas uz varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss) sugu. Shēmas mērķis ir maksimālā ražošanas apjoma robežās kompensēt varavīksnes foreļu audzēšanas izmaksas.

Oncorhynchus mykiss

| (84) | Komisija uzskata, ka tiešā atbalsta shēma ir paredzēta foreļu audzēšanas veicināšanai. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji gan iegūst pašu audzētās foreles, gan pērk foreles no citiem audzētājiem Turcijā, pēc tam foreles pārstrādā un, dažādos veidos uzrādītas, eksportē uz Eiropas Savienību. Minētajos veidos uzrādītās foreles, ieskaitot ķidātas foreles un foreļu filejas, ir pārskatāmais ražojums. |
| --- | --- |

(84)

Komisija uzskata, ka tiešā atbalsta shēma ir paredzēta foreļu audzēšanas veicināšanai. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji gan iegūst pašu audzētās foreles, gan pērk foreles no citiem audzētājiem Turcijā, pēc tam foreles pārstrādā un, dažādos veidos uzrādītas, eksportē uz Eiropas Savienību. Minētajos veidos uzrādītās foreles, ieskaitot ķidātas foreles un foreļu filejas, ir pārskatāmais ražojums.

| (85) | Attiecībā uz (jebkura izmēra) “forelēm” maksimālajam ražošanas apjomam līdz 350 000 kg gadā atbalsta apjoms tika noteikts 0,75 TL/kg. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz (jebkura izmēra) “forelēm” maksimālajam ražošanas apjomam līdz 350 000 kg gadā atbalsta apjoms tika noteikts 0,75 TL/kg.

| (86) | Attiecībā uz “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” tādam pašam maksimālajam ražošanas apjomam 350 000 kg gadā atbalsta apjoms tika noteikts 1,5 TL/kg. 2020. gada paziņojumā “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” ir definētas kā foreles, kas katra sver vairāk nekā 1,25 kg (14). |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” tādam pašam maksimālajam ražošanas apjomam 350 000 kg gadā atbalsta apjoms tika noteikts 1,5 TL/kg. 2020. gada paziņojumā “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” ir definētas kā foreles, kas katra sver vairāk nekā 1,25 kg (14).

14

| (87) | Minētās foreļu ražošanas subsidēšanas likmes ir tās pašas likmes, kas bija spēkā 2019. gadā – termiņbeigu pārskatīšanā izmantotajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(87)

Minētās foreļu ražošanas subsidēšanas likmes ir tās pašas likmes, kas bija spēkā 2019. gadā – termiņbeigu pārskatīšanā izmantotajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

4.1.2.   Laika gaitā notikušās tiešā atbalsta shēmas izmaiņas

Laika gaitā notikušās tiešā atbalsta shēmas izmaiņas

| (88) | Atbalsts foreļu ražošanai tiek sniegts, pamatojoties uz prezidenta dekrētiem un paziņojumiem, kurus katru gadu izdod saskaņā ar Lauksaimniecības likuma Nr. 5488 19. pantu. Dekrēti un paziņojumi katru gadu maina atbalsta veidu.

  1. tabula


  Tiešā atbalsta shēma forelēm








  Gads | Atbalsta shēma | Atbalsta apjoms par kg |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Foreles līdz 250 t | 0,65 TL |
| | Foreles līdz 500 t | 0,325 TL |
| 2017 | Foreles līdz 250 t | 0,75 TL |
| | Foreles līdz 500 t | 0,375 TL |
| | Foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg (papildu maksājums) | 0,25 TL |
| 2018 | Foreles līdz 250 t | 0,75 TL |
| | Foreles līdz 500 t | 0,375 TL |
| | Foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg, līdz 250 t (papildu maksājums) | 0,25 TL |
| | Foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg, līdz 500 t (papildu maksājums) | 0,125 TL |
| 2019 | Foreles līdz 350 t | 0,75 TL |
| | Foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg, līdz 350 t | 1,5 TL |
| 2020 (PIP) | Foreles līdz 350 t | 0,75 TL |
| | Foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg, līdz 350 t | 1,5 TL |

(88)

Atbalsts foreļu ražošanai tiek sniegts, pamatojoties uz prezidenta dekrētiem un paziņojumiem, kurus katru gadu izdod saskaņā ar Lauksaimniecības likuma Nr. 5488 19. pantu. Dekrēti un paziņojumi katru gadu maina atbalsta veidu.

1. tabula

1. tabula

Tiešā atbalsta shēma forelēm

Tiešā atbalsta shēma forelēm

Gads

Atbalsta shēma

Atbalsta apjoms par kg

2016

Foreles līdz 250 t

0,65 TL

Foreles līdz 500 t

0,325 TL

2017

Foreles līdz 250 t

0,75 TL

Foreles līdz 500 t

0,375 TL

Foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg (papildu maksājums)

0,25 TL

2018

Foreles līdz 250 t

0,75 TL

Foreles līdz 500 t

0,375 TL

Foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg, līdz 250 t (papildu maksājums)

0,25 TL

Foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg, līdz 500 t (papildu maksājums)

0,125 TL

2019

Foreles līdz 350 t

0,75 TL

Foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg, līdz 350 t

1,5 TL

2020 (PIP)

Foreles līdz 350 t

0,75 TL

Foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg, līdz 350 t

1,5 TL

| (89) | Sākotnējās izmeklēšanas laikā shēma ietvēra atbalsta maksājumu foreļu audzētājiem atbilstīgi visam izaudzēto foreļu daudzumam un neatkarīgi no izmēra, turklāt ieguvums par izaudzēto kilogramu tika maksāts pēc divām atsevišķām likmēm atbilstīgi izaudzētajam daudzumam līdz 500 tonnām gadā. |
| --- | --- |

(89)

Sākotnējās izmeklēšanas laikā shēma ietvēra atbalsta maksājumu foreļu audzētājiem atbilstīgi visam izaudzēto foreļu daudzumam un neatkarīgi no izmēra, turklāt ieguvums par izaudzēto kilogramu tika maksāts pēc divām atsevišķām likmēm atbilstīgi izaudzētajam daudzumam līdz 500 tonnām gadā.

| (90) | Par 2017. ražošanas gadu Turcijas valdība pievienoja nelielu maksājumu 0,25 TL apmērā par katru tādu foreļu kilogramu, kuras izaudzētas sver vairāk nekā 1 kg, t. s. “forele, kas sver vairāk nekā 1 kg”. Šis papildu maksājums joprojām attiecās uz pārskatāmo ražojumu, kas izaudzēts var svērt līdz 1,2 kg. |
| --- | --- |

(90)

Par 2017. ražošanas gadu Turcijas valdība pievienoja nelielu maksājumu 0,25 TL apmērā par katru tādu foreļu kilogramu, kuras izaudzētas sver vairāk nekā 1 kg, t. s. “forele, kas sver vairāk nekā 1 kg”. Šis papildu maksājums joprojām attiecās uz pārskatāmo ražojumu, kas izaudzēts var svērt līdz 1,2 kg.

| (91) | Pirmajā starpposma pārskatīšanā apspriedusies ar Komisiju par jēdziena “forele, kas sver vairāk nekā 1 kg” definīciju (sk. pirmās starpposma pārskatīšanas regulas 40.–45. apsvērumu), 2018. gadā Turcijas valdība “foreli, kas sver vairāk nekā 1 kg” pārdēvēja par foreli, kas izaudzēta sver vairāk nekā 1,25 kg. |
| --- | --- |

(91)

Pirmajā starpposma pārskatīšanā apspriedusies ar Komisiju par jēdziena “forele, kas sver vairāk nekā 1 kg” definīciju (sk. pirmās starpposma pārskatīšanas regulas 40.–45. apsvērumu), 2018. gadā Turcijas valdība “foreli, kas sver vairāk nekā 1 kg” pārdēvēja par foreli, kas izaudzēta sver vairāk nekā 1,25 kg.

| (92) | Turcijas valdība 2019. gadā atcēla “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” piemēroto papildu maksājumu un tā vietā sadalīja shēmu divās daļās, nosakot 0,75 TL maksājumu par kilogramu (jebkura izmēra) “foreļu” un 1,5 TL maksājumu par kilogramu “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg”. |
| --- | --- |

(92)

Turcijas valdība 2019. gadā atcēla “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” piemēroto papildu maksājumu un tā vietā sadalīja shēmu divās daļās, nosakot 0,75 TL maksājumu par kilogramu (jebkura izmēra) “foreļu” un 1,5 TL maksājumu par kilogramu “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg”.

| (93) | Turcijas valdība samazināja arī maksimālo ražošanas apjomu no 500 tonnām līdz 350 tonnām gadā un noteica ierobežojumu, ka subsīdiju maksājumus piešķir par vienu licenci reģionā. Maksimālais ražošanas apjoms 350 t attiecas uz visu foreļu ražošanu ar vienu un to pašu audzēšanas licenci. |
| --- | --- |

(93)

Turcijas valdība samazināja arī maksimālo ražošanas apjomu no 500 tonnām līdz 350 tonnām gadā un noteica ierobežojumu, ka subsīdiju maksājumus piešķir par vienu licenci reģionā. Maksimālais ražošanas apjoms 350 t attiecas uz visu foreļu ražošanu ar vienu un to pašu audzēšanas licenci.

| (94) | Komisija konstatēja, ka pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā divi no trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem audzēja visu izmēru foreles vienās un tajās pašās ražotnēs un ar vienu un to pašu audzēšanas licenci, rezultātā saņemot abas likmes. |
| --- | --- |

(94)

Komisija konstatēja, ka pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā divi no trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem audzēja visu izmēru foreles vienās un tajās pašās ražotnēs un ar vienu un to pašu audzēšanas licenci, rezultātā saņemot abas likmes.

| (95) | Pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā foreļu audzētāji varēja pieteikties uz likmi, kas atkarībā no izaudzēto foreļu svara noteikta vai nu (jebkura izmēra) “forelēm”, vai “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”. “Forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” tika noteikta lielāka atbalsta likme, tādēļ izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuru izaudzētās foreles sver vairāk nekā 1,25 kg, pārsvarā pieteicās uz likmi, kas noteikta “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”. |
| --- | --- |

(95)

Pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā foreļu audzētāji varēja pieteikties uz likmi, kas atkarībā no izaudzēto foreļu svara noteikta vai nu (jebkura izmēra) “forelēm”, vai “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”. “Forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” tika noteikta lielāka atbalsta likme, tādēļ izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuru izaudzētās foreles sver vairāk nekā 1,25 kg, pārsvarā pieteicās uz likmi, kas noteikta “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”.

| (96) | Tā rezultātā 2019.–2020. gadā divkāršojās “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” subsidētās ražošanas apjoms (kg) un saskaņā ar šo shēmu foreļu audzētājiem izmaksāto subsīdiju apjoms Turcijas lirās un notika acīmredzama pārorientēšanās uz lielāka izmēra foreļu audzēšanu. |
| --- | --- |

(96)

Tā rezultātā 2019.–2020. gadā divkāršojās “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” subsidētās ražošanas apjoms (kg) un saskaņā ar šo shēmu foreļu audzētājiem izmaksāto subsīdiju apjoms Turcijas lirās un notika acīmredzama pārorientēšanās uz lielāka izmēra foreļu audzēšanu.

| (97) | Ņemot vērā, ka subsīdiju maksā gan par (jebkura izmēra) “forelēm”, gan par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”, Komisijas konstatēja, ka Turcijas valdības īstenotā subsidēšana attiecīgajā periodā faktiski palielinājās par 59 procentpunktiem.

  2. tabula


  Daudzuma un subsīdijas apjomu izmaiņas 2017.–2020. gadā | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| subsidētais “visu foreļu” ražošanas apjoms (kg) | 62 461 873 | 53 390 032 | 48 859 007 | 44 991 877 |
| subsidētais “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” ražošanas apjoms (kg) | 6 075 006 | 14 175 924 | 15 261 470 | 30 102 632 |
| Subsidētās ražošanas kopējais apjoms (kg) | 68 536 879 | 67 565 956 | 64 120 477 | 75 094 509 |
| Indekss | 100 | 99 | 94 | 110 |
| subsīdiju apjoms par “visām forelēm” (TL) | 42 948 500 | 36 900 761 | 35 769 405 | 32 547 179 |
| subsīdiju apjoms par “forelēm, kuras sver vairāk nekā 1 kg” (TL) | 5 017 996 | 11 953 949 | 22 428 846 | 43 742 770 |
| Izmaksāto subsīdiju kopējais apjoms (TL) | 47 966 496 | 48 854 710 | 58 198 251 | 76 289 949 |
| Indekss | 100 | 102 | 121 | 159 |

(97)

Ņemot vērā, ka subsīdiju maksā gan par (jebkura izmēra) “forelēm”, gan par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”, Komisijas konstatēja, ka Turcijas valdības īstenotā subsidēšana attiecīgajā periodā faktiski palielinājās par 59 procentpunktiem.

2. tabula

2. tabula

Daudzuma un subsīdijas apjomu izmaiņas 2017.–2020. gadā

Daudzuma un subsīdijas apjomu izmaiņas 2017.–2020. gadā

2017

2018

2019

2020 PIP

subsidētais “visu foreļu” ražošanas apjoms (kg)

62 461 873

53 390 032

48 859 007

44 991 877

subsidētais “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” ražošanas apjoms (kg)

6 075 006

14 175 924

15 261 470

30 102 632

Subsidētās ražošanas kopējais apjoms (kg)

68 536 879

67 565 956

64 120 477

75 094 509

Indekss

100

99

94

110

subsīdiju apjoms par “visām forelēm” (TL)

42 948 500

36 900 761

35 769 405

32 547 179

subsīdiju apjoms par “forelēm, kuras sver vairāk nekā 1 kg” (TL)

5 017 996

11 953 949

22 428 846

43 742 770

Izmaksāto subsīdiju kopējais apjoms (TL)

47 966 496

48 854 710

58 198 251

76 289 949

Indekss

100

102

121

159

| (98) | Tādējādi Komisija uzskatīja, ka shēmas pielāgošana būtiski nemainīja pamatā esošo subsidēšanu un, ja tā vispār kaut ko mainīja, tad palielināja tās līmeni. Šķiet, ka tam nebija ne finansiāla, ne ekonomiska pamatojuma. |
| --- | --- |

(98)

Tādējādi Komisija uzskatīja, ka shēmas pielāgošana būtiski nemainīja pamatā esošo subsidēšanu un, ja tā vispār kaut ko mainīja, tad palielināja tās līmeni. Šķiet, ka tam nebija ne finansiāla, ne ekonomiska pamatojuma.

4.1.3.   Secinājums par kompensējamību

Secinājums par kompensējamību

| (99) | Tiešā atbalsta maksājumu apjoms foreļu ražotājiem atbilst kompensējamajām subsīdijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, t. i., tiešai naudas līdzekļu nodošanai no Turcijas valdības foreļu ražotājiem. |
| --- | --- |

(99)

Tiešā atbalsta maksājumu apjoms foreļu ražotājiem atbilst kompensējamajām subsīdijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, t. i., tiešai naudas līdzekļu nodošanai no Turcijas valdības foreļu ražotājiem.

| (100) | Tiešās subsīdijas ir īpašas un kompensējamas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo piešķīrēja iestāde un tiesību akti, saskaņā ar kuriem darbojas piešķīrēja iestāde, skaidri nosaka, ka šīs dotācijas ir pieejamas tikai uzņēmumiem, kas darbojas akvakultūras nozarē. Akvakultūras nozares uzņēmumi ir skaidri minēti, un foreles ir skaidri norādītas kā viena no sugām, kam tiek piešķirts ieguvums no šīs subsīdiju shēmas. |
| --- | --- |

(100)

Tiešās subsīdijas ir īpašas un kompensējamas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo piešķīrēja iestāde un tiesību akti, saskaņā ar kuriem darbojas piešķīrēja iestāde, skaidri nosaka, ka šīs dotācijas ir pieejamas tikai uzņēmumiem, kas darbojas akvakultūras nozarē. Akvakultūras nozares uzņēmumi ir skaidri minēti, un foreles ir skaidri norādītas kā viena no sugām, kam tiek piešķirts ieguvums no šīs subsīdiju shēmas.

| (101) | Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šīs shēmas ietvaros tika piešķirts ieguvums atbilstīgi abām likmēm – gan 0,75 TL/kg (jebkura izmēra “foreles”), gan 1,5 TL/kg (“foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”). |
| --- | --- |

(101)

Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šīs shēmas ietvaros tika piešķirts ieguvums atbilstīgi abām likmēm – gan 0,75 TL/kg (jebkura izmēra “foreles”), gan 1,5 TL/kg (“foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”).

| (102) | Sākotnējā izmeklēšanā nebija atsevišķas subsīdiju likmes par “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” audzēšanu, tāpēc šāds jautājums neradās. Turpmākajās pārskatīšanās, tostarp termiņbeigu pārskatīšanā, Komisija nevarēja konstatēt ieguvumu, kas būtu saņemts par tādām forelēm, kas izaudzētas sver vairāk nekā 1,25 kg, jo izlasē iekļautie uzņēmumi nenodarbojās ar tādu foreļu ieguvi, kas izaudzētas “sver vairāk nekā 1 kg” (15). |
| --- | --- |

(102)

Sākotnējā izmeklēšanā nebija atsevišķas subsīdiju likmes par “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” audzēšanu, tāpēc šāds jautājums neradās. Turpmākajās pārskatīšanās, tostarp termiņbeigu pārskatīšanā, Komisija nevarēja konstatēt ieguvumu, kas būtu saņemts par tādām forelēm, kas izaudzētas sver vairāk nekā 1,25 kg, jo izlasē iekļautie uzņēmumi nenodarbojās ar tādu foreļu ieguvi, kas izaudzētas “sver vairāk nekā 1 kg” (15).

15

| (103) | Šajā izmeklēšanā Komisija noteica, ka divi no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem PIP laikā audzēja visu izmēru foreles ar vienu un to pašu audzēšanas licenci un tādējādi saņēma ieguvumu no abām subsidēšanas likmēm. |
| --- | --- |

(103)

Šajā izmeklēšanā Komisija noteica, ka divi no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem PIP laikā audzēja visu izmēru foreles ar vienu un to pašu audzēšanas licenci un tādējādi saņēma ieguvumu no abām subsidēšanas likmēm.

| (104) | Komisija norādīja, ka foreles tiek audzētas vienās un tajās pašās ražotnēs, kas ir uz zemes ierīkoti dīķi un ezeros ierīkoti sprosti, vai jūrā. Gan mazākas, gan lielākas foreles tiek audzētas vienās un tajās pašās ražotnēs, tās sasniedz briedumu vienos un tajos pašos dīķos un tiek barotas ar vienu un to pašu barību. Forele, kas sver mazāk par 1,25 kg, var kļūt par foreli, kas sver vairāk nekā 1,25 kg. Vienīgā atšķirība ir tā, ka lielākas foreles tiek audzētas ilgāk, ļaujot tām sasniegt nepieciešamo izmēru. |
| --- | --- |

(104)

Komisija norādīja, ka foreles tiek audzētas vienās un tajās pašās ražotnēs, kas ir uz zemes ierīkoti dīķi un ezeros ierīkoti sprosti, vai jūrā. Gan mazākas, gan lielākas foreles tiek audzētas vienās un tajās pašās ražotnēs, tās sasniedz briedumu vienos un tajos pašos dīķos un tiek barotas ar vienu un to pašu barību. Forele, kas sver mazāk par 1,25 kg, var kļūt par foreli, kas sver vairāk nekā 1,25 kg. Vienīgā atšķirība ir tā, ka lielākas foreles tiek audzētas ilgāk, ļaujot tām sasniegt nepieciešamo izmēru.

| (105) | Turklāt, kā minēts pirmās starpposma pārskatīšanas regulas 45. apsvērumā, “ar Paziņojuma Nr. 2017/38 4. panta f) punktu zivkopim tiek piešķirta subsīdija, kad “zivis ir izaudzētas”. Pat ja Turcija plānoja 2018. gadā ierobežot subsīdiju forelēm, kuras sver vairāk nekā 1,25°kg, dekrētā nav iekļauts juridisks kritērijs, ar kuru subsīdija tiktu izslēgta, ja forele tiek pārdota citā veidā. Saskaņā ar saņemto informāciju parastā prakse nozarē ir pārstrādāt dažas lielākās izaudzētās foreles un pārdot tās kā attiecīgo ražojumu, piemēram, fileju veidā”. |
| --- | --- |

(105)

Turklāt, kā minēts pirmās starpposma pārskatīšanas regulas 45. apsvērumā, “ar Paziņojuma Nr. 2017/38 4. panta f) punktu zivkopim tiek piešķirta subsīdija, kad “zivis ir izaudzētas”. Pat ja Turcija plānoja 2018. gadā ierobežot subsīdiju forelēm, kuras sver vairāk nekā 1,25°kg, dekrētā nav iekļauts juridisks kritērijs, ar kuru subsīdija tiktu izslēgta, ja forele tiek pārdota citā veidā. Saskaņā ar saņemto informāciju parastā prakse nozarē ir pārstrādāt dažas lielākās izaudzētās foreles un pārdot tās kā attiecīgo ražojumu, piemēram, fileju veidā”.

| (106) | Tāpēc jebkurš ieguvums, kas saņemts par lielāku foreļu audzēšanu, ir automātiski saistīts arī ar mazāku foreļu audzēšanu. Neatkarīgi no tā, vai par forelēm tiek saņemts ieguvums no vienas vai otras likmes, par tām izaudzētajām forelēm (dzīvām vai nedzīvām un vairākos veidos pārstrādātām), kuras ir pārskatāmais ražojums, tiek sniegts tiešais atbalsts. Foreļu gadījumā ieguvums pastāv arī tad, ja tās pārdod tādu fileju veidā, kuras netiek iedalītas pēc izaudzēto foreļu izmēra. |
| --- | --- |

(106)

Tāpēc jebkurš ieguvums, kas saņemts par lielāku foreļu audzēšanu, ir automātiski saistīts arī ar mazāku foreļu audzēšanu. Neatkarīgi no tā, vai par forelēm tiek saņemts ieguvums no vienas vai otras likmes, par tām izaudzētajām forelēm (dzīvām vai nedzīvām un vairākos veidos pārstrādātām), kuras ir pārskatāmais ražojums, tiek sniegts tiešais atbalsts. Foreļu gadījumā ieguvums pastāv arī tad, ja tās pārdod tādu fileju veidā, kuras netiek iedalītas pēc izaudzēto foreļu izmēra.

| (107) | Abas subsidēšanas likmes ir atkarīgas no foreļu audzēšanas. Audzēšanas licences ražošanas jaudas attiecas uz visu izmēru forelēm, un ieguvums, kas izriet no abām atbalsta likmēm, audzētājam tiek maksāts vienreizēja maksājuma veidā un iegrāmatots pie uzņēmuma vispārējiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(107)

Abas subsidēšanas likmes ir atkarīgas no foreļu audzēšanas. Audzēšanas licences ražošanas jaudas attiecas uz visu izmēru forelēm, un ieguvums, kas izriet no abām atbalsta likmēm, audzētājam tiek maksāts vienreizēja maksājuma veidā un iegrāmatots pie uzņēmuma vispārējiem ieņēmumiem.

| (108) | Tāpēc Komisija uzskatīja, ka 2020. gadā foreļu audzētājiem izmaksātās summas atbilst tiešā atbalsta kopējam apjomam, kas saņemts par foreļu, ieskaitot pārskatāmo ražojumu, audzēšanu. |
| --- | --- |

(108)

Tāpēc Komisija uzskatīja, ka 2020. gadā foreļu audzētājiem izmaksātās summas atbilst tiešā atbalsta kopējam apjomam, kas saņemts par foreļu, ieskaitot pārskatāmo ražojumu, audzēšanu.

4.1.4.   Subsīdijas apjoms saistībā ar pašu ražošanu

Subsīdijas apjoms saistībā ar pašu ražošanu

| (109) | Ieguvums katram uzņēmumam bija tiešā atbalsta apjoms, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilstīgi attiecīgajām likmēm tika saņemts gan (jebkura izmēra) “foreļu”, gan “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” ražošanai. Uzņēmumi sniedza informāciju par saņemtā atbalsta apjomu un par to, no kā un par kādu konkrētu produkciju tas tika saņemts. |
| --- | --- |

(109)

Ieguvums katram uzņēmumam bija tiešā atbalsta apjoms, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilstīgi attiecīgajām likmēm tika saņemts gan (jebkura izmēra) “foreļu”, gan “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” ražošanai. Uzņēmumi sniedza informāciju par saņemtā atbalsta apjomu un par to, no kā un par kādu konkrētu produkciju tas tika saņemts.

| (110) | Lai noteiktu subsīdijas apjomu Turcijas lirās par kilogramu foreļu, tiešā atbalsta apjoms, kas atbilstīgi abām atbalsta likmēm saņemts par visu izmēru foreļu ražošanu, tika dalīts ar izaudzēto foreļu kopējo daudzumu. |
| --- | --- |

(110)

Lai noteiktu subsīdijas apjomu Turcijas lirās par kilogramu foreļu, tiešā atbalsta apjoms, kas atbilstīgi abām atbalsta likmēm saņemts par visu izmēru foreļu ražošanu, tika dalīts ar izaudzēto foreļu kopējo daudzumu.

4.1.5.   Subsīdijas apjoms saistībā ar nopirktajām forelēm

Subsīdijas apjoms saistībā ar nopirktajām forelēm

| (111) | Sākotnējā izmeklēšanā (16) tika konstatēts, ka ieguvums no minētajām subsīdijām bija saglabājies arī tad, kad izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pirka foreles no nesaistītiem audzētājiem Turcijā pārstrādei, jo pārskatāmais ražojums aptver gan tieši subsidētu izejvielu, proti, dzīvas foreles, gan tādus lejupējos ražojumus kā svaigas vai saldētas veselas foreles, filejas, kūpinātas foreles. |
| --- | --- |

(111)

Sākotnējā izmeklēšanā (16) tika konstatēts, ka ieguvums no minētajām subsīdijām bija saglabājies arī tad, kad izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pirka foreles no nesaistītiem audzētājiem Turcijā pārstrādei, jo pārskatāmais ražojums aptver gan tieši subsidētu izejvielu, proti, dzīvas foreles, gan tādus lejupējos ražojumus kā svaigas vai saldētas veselas foreles, filejas, kūpinātas foreles.

16

| (112) | Attiecībā uz nopirktajām forelēm ieguvums sākotnējā izmeklēšanā tika aprēķināts, pamatojoties uz Turcijas iestāžu piešķirto kopējo subsīdijas apjomu, kas dalīts ar foreļu ražošanas kopējo apjomu Turcijā. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz nopirktajām forelēm ieguvums sākotnējā izmeklēšanā tika aprēķināts, pamatojoties uz Turcijas iestāžu piešķirto kopējo subsīdijas apjomu, kas dalīts ar foreļu ražošanas kopējo apjomu Turcijā.

| (113) | Komisija norādīja, ka termiņbeigu pārskatīšanā (17) tika apstiprināts konstatējums, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji saņēma ieguvumu no foreļu pirkšanas. Ieguvums tika aprēķināts, pamatojoties uz piešķirto subsīdijas kopējo apjomu, kas dalīts ar subsidētās foreļu ražošanas kopējo apjomu Turcijā. |
| --- | --- |

(113)

Komisija norādīja, ka termiņbeigu pārskatīšanā (17) tika apstiprināts konstatējums, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji saņēma ieguvumu no foreļu pirkšanas. Ieguvums tika aprēķināts, pamatojoties uz piešķirto subsīdijas kopējo apjomu, kas dalīts ar subsidētās foreļu ražošanas kopējo apjomu Turcijā.

17

| (114) | Tomēr iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi bija balstīti uz Turcijas valdības sniegto vispārējo valsts mēroga informāciju, un tajos nebija ņemta vērā konkrētā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju situācija. Termiņbeigu pārskatīšanā šāds detalizēts konstatējums nav nepieciešams, jo termiņbeigu pārskatīšanā tikai nosaka subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, bet precīzas kompensācijas starpības nenosaka. |
| --- | --- |

(114)

Tomēr iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi bija balstīti uz Turcijas valdības sniegto vispārējo valsts mēroga informāciju, un tajos nebija ņemta vērā konkrētā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju situācija. Termiņbeigu pārskatīšanā šāds detalizēts konstatējums nav nepieciešams, jo termiņbeigu pārskatīšanā tikai nosaka subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, bet precīzas kompensācijas starpības nenosaka.

| (115) | Šajā starpposma pārskatīšanā neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja, ka ražotāji eksportētāji, pērkot foreles no nesaistītiem audzētājiem, joprojām saņem ieguvumu no subsidēšanas. Turcijas valdība sniedza datus par subsidēšanas līmeni 2020. gadā katram foreļu audzētājam atbilstīgi abām likmēm – gan 0,75 TL (jebkura izmēra “foreles”), gan 1,5 TL (foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg). Šie dati tika salīdzināti ar triju izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pirkumu sarakstiem, un Komisija konstatēja, ka:






  a) | 5 % no pirkumiem daudzuma ziņā bija no audzētājiem, kuri nesaņēma subsīdiju vai par kuriem nevarēja atrast datus; |
| --- | --- | --- |

(115)

Šajā starpposma pārskatīšanā neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja, ka ražotāji eksportētāji, pērkot foreles no nesaistītiem audzētājiem, joprojām saņem ieguvumu no subsidēšanas. Turcijas valdība sniedza datus par subsidēšanas līmeni 2020. gadā katram foreļu audzētājam atbilstīgi abām likmēm – gan 0,75 TL (jebkura izmēra “foreles”), gan 1,5 TL (foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg). Šie dati tika salīdzināti ar triju izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pirkumu sarakstiem, un Komisija konstatēja, ka:

a)

5 % no pirkumiem daudzuma ziņā bija no audzētājiem, kuri nesaņēma subsīdiju vai par kuriem nevarēja atrast datus;

| b) | 49 % no pirkumiem daudzuma ziņā bija no audzētājiem, kuru ražošanas daudzums pārsniedza maksimālo ražošanas apjomu 350 t gadā, tāpēc daļa no viņu ražošanas apjoma netika subsidēta, un |
| --- | --- |

b)

49 % no pirkumiem daudzuma ziņā bija no audzētājiem, kuru ražošanas daudzums pārsniedza maksimālo ražošanas apjomu 350 t gadā, tāpēc daļa no viņu ražošanas apjoma netika subsidēta, un

| c) | 46 % no pirkumiem daudzuma ziņā bija no audzētājiem, kuru ražošanas daudzums nepārsniedza maksimālo ražošanas apjomu 350 t gadā, tāpēc tika uzskatīts, ka viss viņu ražošanas apjoms ir subsidēts. |
| --- | --- |

c)

46 % no pirkumiem daudzuma ziņā bija no audzētājiem, kuru ražošanas daudzums nepārsniedza maksimālo ražošanas apjomu 350 t gadā, tāpēc tika uzskatīts, ka viss viņu ražošanas apjoms ir subsidēts.

| (116) | Attiecībā uz 2020. gada ražošanas apjomu tika aprēķināts, ka subsīdija par jebkura izmēra foreļu kilogramu ir 0,53 TL/kg, ja ņem vērā visu ražošanas apjomu, un 1,02 TL/kg, ja ņem vērā tikai subsidēto ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(116)

Attiecībā uz 2020. gada ražošanas apjomu tika aprēķināts, ka subsīdija par jebkura izmēra foreļu kilogramu ir 0,53 TL/kg, ja ņem vērā visu ražošanas apjomu, un 1,02 TL/kg, ja ņem vērā tikai subsidēto ražošanas apjomu.

4.2.   Tiešais atbalsts foreļu ražotājiem: saņemtās piezīmes par ražošanas subsīdiju

Tiešais atbalsts foreļu ražotājiem: saņemtās piezīmes par ražošanas subsīdiju

| (117) | Pēc informācijas izpaušanas TV, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, Selina Balik un Kilic Deniz – visi sniedza piezīmes par Komisijas konstatējumiem par foreļu ražotājiem sniegto tiešo atbalstu. |
| --- | --- |

(117)

Pēc informācijas izpaušanas TV, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, Selina Balik un Kilic Deniz – visi sniedza piezīmes par Komisijas konstatējumiem par foreļu ražotājiem sniegto tiešo atbalstu.

Selina Balik

Kilic Deniz

| (118) | Minētās personas galvenokārt apstrīdēja to, ka subsīdiju aprēķinā ir ietverts ieguvums, kas samaksāts izlasē iekļautajiem ražotājiem un uzņēmumam Selina Balik par “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” izaudzēšanu, jo šis ieguvums nebija ietverts subsīdiju aprēķinā iepriekšējās izmeklēšanās. Tāpat tie apgalvoja, ka “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” neietilpst pārskatāmā ražojuma tvērumā un nebija norādītas ražotājiem eksportētājiem aizpildāmajā anketā. |
| --- | --- |

(118)

Minētās personas galvenokārt apstrīdēja to, ka subsīdiju aprēķinā ir ietverts ieguvums, kas samaksāts izlasē iekļautajiem ražotājiem un uzņēmumam Selina Balik par “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” izaudzēšanu, jo šis ieguvums nebija ietverts subsīdiju aprēķinā iepriekšējās izmeklēšanās. Tāpat tie apgalvoja, ka “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” neietilpst pārskatāmā ražojuma tvērumā un nebija norādītas ražotājiem eksportētājiem aizpildāmajā anketā.

Selina Balik

| (119) | Kā izklāstīts iepriekš 4.1.3. iedaļā, Komisija apstiprināja, ka attiecībā uz ieguvuma samaksāšanu par foreļu izaudzēšanu ir mainījušies apstākļi, īpaši kopš sākotnējās izmeklēšanas, bet arī kopš iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas PIP. Lai gan agrāk tiešais atbalsts tika piešķirts atbilstīgi saražotajiem kilogramiem neatkarīgi no foreļu izmēra, TV pakāpeniski pārgāja uz atšķirīgu maksājumu sistēmu, kurā atbalsta likmes bija atkarīgas no izaudzēto foreļu izmēra. Tādējādi PIP laikā esošie apstākļi skaidri liecināja, ka Turcijas foreļu audzētāji, audzējot un iegūstot pārskatāmo ražojumu, saņēma ieguvumu no abām saskaņā ar šo shēmu maksāto subsīdiju likmēm. |
| --- | --- |

(119)

Kā izklāstīts iepriekš 4.1.3. iedaļā, Komisija apstiprināja, ka attiecībā uz ieguvuma samaksāšanu par foreļu izaudzēšanu ir mainījušies apstākļi, īpaši kopš sākotnējās izmeklēšanas, bet arī kopš iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas PIP. Lai gan agrāk tiešais atbalsts tika piešķirts atbilstīgi saražotajiem kilogramiem neatkarīgi no foreļu izmēra, TV pakāpeniski pārgāja uz atšķirīgu maksājumu sistēmu, kurā atbalsta likmes bija atkarīgas no izaudzēto foreļu izmēra. Tādējādi PIP laikā esošie apstākļi skaidri liecināja, ka Turcijas foreļu audzētāji, audzējot un iegūstot pārskatāmo ražojumu, saņēma ieguvumu no abām saskaņā ar šo shēmu maksāto subsīdiju likmēm.

| (120) | Selina Balik apgalvoja, ka Komisijai nedrīkst paplašināt pašreizējās pārskatīšanas ražojuma tvērumu, iekļaujot tajā “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”. |
| --- | --- |

(120)

Selina Balik apgalvoja, ka Komisijai nedrīkst paplašināt pašreizējās pārskatīšanas ražojuma tvērumu, iekļaujot tajā “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”.

Selina Balik

| (121) | Komisija norāda, ka ražojuma tvērums palicis tāds pats kā iepriekšējās izmeklēšanās, proti, dzīvu vai beigtu foreļu un vairākos veidos pārstrādātu foreļu ražošana. Tas, vai subsīdiju likme ir atkarīga no izaudzēto foreļu konkrētā izmēra, nemaina ne subsīdiju būtību, ne darbību tādā ziņā, ka tā piešķir ieguvumu par foreļu ražošanu, kuras tad tiek pārdotas dažādos veidos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(121)

Komisija norāda, ka ražojuma tvērums palicis tāds pats kā iepriekšējās izmeklēšanās, proti, dzīvu vai beigtu foreļu un vairākos veidos pārstrādātu foreļu ražošana. Tas, vai subsīdiju likme ir atkarīga no izaudzēto foreļu konkrētā izmēra, nemaina ne subsīdiju būtību, ne darbību tādā ziņā, ka tā piešķir ieguvumu par foreļu ražošanu, kuras tad tiek pārdotas dažādos veidos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (122) | Personas apstrīdēja arī Komisijas konstatējumus, ka “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” var tikt tālāk pārstrādātās filejās, kas savukārt ir iekļautas pārskatāmā ražojuma tvērumā. Minētās personas apgalvoja, ka pirmajā starpposma pārskatīšanā ieinteresētajām personām netika izpausti pirmās starpposma pārskatīšanas regulas 45. apsvērumā izklāstītie konstatējumi, uz kuriem Komisija atsaucās izpaustajā galīgajā informācijā, tāpēc personas nevarēja par tiem sniegt piezīmes. Tās atkārtoja, ka nevienā no iepriekšējām izmeklēšanām nekādā ziņā netika aprēķināts ieguvums par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”. |
| --- | --- |

(122)

Personas apstrīdēja arī Komisijas konstatējumus, ka “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” var tikt tālāk pārstrādātās filejās, kas savukārt ir iekļautas pārskatāmā ražojuma tvērumā. Minētās personas apgalvoja, ka pirmajā starpposma pārskatīšanā ieinteresētajām personām netika izpausti pirmās starpposma pārskatīšanas regulas 45. apsvērumā izklāstītie konstatējumi, uz kuriem Komisija atsaucās izpaustajā galīgajā informācijā, tāpēc personas nevarēja par tiem sniegt piezīmes. Tās atkārtoja, ka nevienā no iepriekšējām izmeklēšanām nekādā ziņā netika aprēķināts ieguvums par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”.

| (123) | Pašreizējā pārskatīšanā pēc galīgās informācijas izpaušanas personām bija pietiekami daudz laika piezīmju sniegšanai par pirmās starpposma pārskatīšanas regulas 45. apsvērumu. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(123)

Pašreizējā pārskatīšanā pēc galīgās informācijas izpaušanas personām bija pietiekami daudz laika piezīmju sniegšanai par pirmās starpposma pārskatīšanas regulas 45. apsvērumu. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (124) | Komisija norādīja arī, ka šajā lietā izmantoto “veselu zivju ekvivalentu” (“WFE”) attiecība ir tāda pati kā sākotnējā izmeklēšanā izmantotā attiecība. Tādējādi “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” vienmēr pavisam noteikti var pārstrādāt pārskatāmajā ražojumā, ņemot vērā, ka no vienas zivs iegūst divas filejas:







  Ražojums, kas uzrādīts kā pārskatāmais ražojums | Veselu zivju ekvivalentu attiecība | Svara ierobežojums veselai zivij |
| --- | --- | --- | --- |
| Dzīvas zivis līdz 1,2 kg | 1,00 | 1,2  kg |
| Ķidātas zivis (ar galvu) līdz 1,2 kg | 0,85 | 1,4  kg |
| Ķidātas zivis (bez galvas) līdz 1 kg | 0,75 | 1,3  kg |
| Filejas, svaigas, dzesinātas vai saldētas, līdz 400 g | 0,47 | 1,7  kg |
| Filejas, kūpinātas, līdz 400 g | 0,40 | 2  kg |

(124)

Komisija norādīja arī, ka šajā lietā izmantoto “veselu zivju ekvivalentu” (“WFE”) attiecība ir tāda pati kā sākotnējā izmeklēšanā izmantotā attiecība. Tādējādi “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” vienmēr pavisam noteikti var pārstrādāt pārskatāmajā ražojumā, ņemot vērā, ka no vienas zivs iegūst divas filejas:

WFE

Ražojums, kas uzrādīts kā pārskatāmais ražojums

Veselu zivju ekvivalentu attiecība

Svara ierobežojums veselai zivij

Dzīvas zivis līdz 1,2 kg

1,00

1,2  kg

Ķidātas zivis (ar galvu) līdz 1,2 kg

0,85

1,4  kg

Ķidātas zivis (bez galvas) līdz 1 kg

0,75

1,3  kg

Filejas, svaigas, dzesinātas vai saldētas, līdz 400 g

0,47

1,7  kg

Filejas, kūpinātas, līdz 400 g

0,40

2  kg

| (125) | Uz šo faktu piezīmēs par galīgo izpausto informāciju skaidri norādīja eksportētājs Selina Balik, sakot, ka, “ņemot vērā [pārskatāmā] ražojuma raksturīgās īpašības, lielas foreles var pārstrādāt filejās, kas ietilpst [pārskatāmā] ražojuma tvērumā”. |
| --- | --- |

(125)

Uz šo faktu piezīmēs par galīgo izpausto informāciju skaidri norādīja eksportētājs Selina Balik, sakot, ka, “ņemot vērā [pārskatāmā] ražojuma raksturīgās īpašības, lielas foreles var pārstrādāt filejās, kas ietilpst [pārskatāmā] ražojuma tvērumā”.

Selina Balik

| (126) | Apgalvojums, ka iepriekšējās izmeklēšanās netika aprēķināts ieguvums par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” un tāpēc pašreizējā pārskatīšanā ieguvums nebūtu jāaprēķina, būtu jānoraida, jo apstākļi ir mainījušies. Termiņbeigu pārskatīšanas laikā abi izlasē iekļautie eksportētāji nesaņēma nekādu ieguvumu no subsīdiju likmes 1,5 TL apmērā par izaudzēto kilogramu. Tie to saņēma šīs pārskatīšanas PIP laikā. |
| --- | --- |

(126)

Apgalvojums, ka iepriekšējās izmeklēšanās netika aprēķināts ieguvums par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” un tāpēc pašreizējā pārskatīšanā ieguvums nebūtu jāaprēķina, būtu jānoraida, jo apstākļi ir mainījušies. Termiņbeigu pārskatīšanas laikā abi izlasē iekļautie eksportētāji nesaņēma nekādu ieguvumu no subsīdiju likmes 1,5 TL apmērā par izaudzēto kilogramu. Tie to saņēma šīs pārskatīšanas PIP laikā.

| (127) | Divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji turklāt apgalvoja, ka tie PIP laikā neražoja un nepārdeva no “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” iegūtas filejas, un tāpēc lūdza Komisiju attiecīgi pārskatīt tiešo subsīdiju aprēķinu, izslēdzot “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”. |
| --- | --- |

(127)

Divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji turklāt apgalvoja, ka tie PIP laikā neražoja un nepārdeva no “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” iegūtas filejas, un tāpēc lūdza Komisiju attiecīgi pārskatīt tiešo subsīdiju aprēķinu, izslēdzot “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”.

| (128) | Komisija norādīja, ka netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Toties izmeklēšana konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā abi minētie izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji tiešo subsīdiju shēmā par forelēm saņēma maksājumus ar abām likmēm. Tātad viņu izaudzētās foreles bija visu izmēru. Ņemot vērā 119. apsvēruma tabulā sniegtās veselu zivju ekvivalentu attiecības, izaudzētās “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” var pārstrādāt, piemēram, filejās un ķidātās zivīs. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(128)

Komisija norādīja, ka netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Toties izmeklēšana konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā abi minētie izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji tiešo subsīdiju shēmā par forelēm saņēma maksājumus ar abām likmēm. Tātad viņu izaudzētās foreles bija visu izmēru. Ņemot vērā 119. apsvēruma tabulā sniegtās veselu zivju ekvivalentu attiecības, izaudzētās “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” var pārstrādāt, piemēram, filejās un ķidātās zivīs. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (129) | Divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja arī, ka lielākā daļa “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” tika eksportēta uz Krieviju un Japānu, tāpēc par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” saņemtā subsīdija nebūtu jākompensē par pārskatāmā ražojuma eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību. |
| --- | --- |

(129)

Divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja arī, ka lielākā daļa “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” tika eksportēta uz Krieviju un Japānu, tāpēc par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg” saņemtā subsīdija nebūtu jākompensē par pārskatāmā ražojuma eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību.

| (130) | Komisija noraidīja šo argumentu. Kā paskaidrots iepriekš, Komisija uzskatīja, ka ar abām subsīdiju likmēm par foreļu izaudzēšanu saņemtie maksājumi piešķir ieguvumu par visām forelēm, kas tad tiek pārdotas. Tādējādi subsīdijas apjoms par kilogramu jebkura izmēra foreļu, ko eksportē uz Krieviju un Japānu, ir tāds pats kā subsīdijas apjoms par kilogramu jebkura izmēra foreļu, ko eksportē uz Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

(130)

Komisija noraidīja šo argumentu. Kā paskaidrots iepriekš, Komisija uzskatīja, ka ar abām subsīdiju likmēm par foreļu izaudzēšanu saņemtie maksājumi piešķir ieguvumu par visām forelēm, kas tad tiek pārdotas. Tādējādi subsīdijas apjoms par kilogramu jebkura izmēra foreļu, ko eksportē uz Krieviju un Japānu, ir tāds pats kā subsīdijas apjoms par kilogramu jebkura izmēra foreļu, ko eksportē uz Eiropas Savienību.

| (131) | Visbeidzot, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apstrīdēja 96. apsvērumā izklāstītos Komisijas konstatējumus, ka par “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” audzēšanu saņemtais ieguvums ir automātiski saistīts arī ar mazāku foreļu audzēšanu, un apgalvoja:






  — | ka “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” ražošanas procesi ir ievērojami ilgāki nekā mazāku foreļu gadījumā un rada lielākas izmaksas, |
| --- | --- | --- |

(131)

Visbeidzot, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apstrīdēja 96. apsvērumā izklāstītos Komisijas konstatējumus, ka par “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” audzēšanu saņemtais ieguvums ir automātiski saistīts arī ar mazāku foreļu audzēšanu, un apgalvoja:

—

ka “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” ražošanas procesi ir ievērojami ilgāki nekā mazāku foreļu gadījumā un rada lielākas izmaksas,

| — | “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” un mazākas foreles savstarpēji konkurē, |
| --- | --- |

—

“foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” un mazākas foreles savstarpēji konkurē,

| — | audzētāji nevar vienā un tajā pašā audzētavā vienlaikus ražot gan “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”, gan mazākas foreles, un |
| --- | --- |

—

audzētāji nevar vienā un tajā pašā audzētavā vienlaikus ražot gan “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”, gan mazākas foreles, un

| — | ka “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” lielākoties ražo Melnajā jūrā, nevis iekšzemes dīķos. |
| --- | --- |

—

ka “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” lielākoties ražo Melnajā jūrā, nevis iekšzemes dīķos.

| (132) | Komisija norāda, ka “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” ražošanas process ir ilgāks, tāpēc subsīdija ieguves brīdī ir 1,5 TL par vienu kilogramu, nevis standarta 0,75 TL par vienu kilogramu. Tomēr foreļu audzētāji saņem visus maksājumus, kas veikti atbilstīgi abām subsīdiju likmēm. |
| --- | --- |

(132)

Komisija norāda, ka “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” ražošanas process ir ilgāks, tāpēc subsīdija ieguves brīdī ir 1,5 TL par vienu kilogramu, nevis standarta 0,75 TL par vienu kilogramu. Tomēr foreļu audzētāji saņem visus maksājumus, kas veikti atbilstīgi abām subsīdiju likmēm.

| (133) | Apgalvojums, ka “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” un mazākas foreles savstarpēji konkurē, nešķiet būtisks, lai tiešo subsīdiju shēmas ieguvumu attiecinātu uz pārskatāmo ražojumu. Konkurence vienkārši liktu audzētājiem izvēlēties izmantot savus dīķus, lai izaudzētu noteikta izmēra foreles. |
| --- | --- |

(133)

Apgalvojums, ka “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” un mazākas foreles savstarpēji konkurē, nešķiet būtisks, lai tiešo subsīdiju shēmas ieguvumu attiecinātu uz pārskatāmo ražojumu. Konkurence vienkārši liktu audzētājiem izvēlēties izmantot savus dīķus, lai izaudzētu noteikta izmēra foreles.

| (134) | Audzētāji ražo jebkura izmēra foreles ar vienu un to pašu audzēšanas licenci un saņem vienoto maksājumu atbilstīgi abām subsīdiju likmēm. |
| --- | --- |

(134)

Audzētāji ražo jebkura izmēra foreles ar vienu un to pašu audzēšanas licenci un saņem vienoto maksājumu atbilstīgi abām subsīdiju likmēm.

| (135) | Pamatojoties uz piezīmēm, kas pēc galīgās informācijas izpaušanas un galīgās papildinformācijas izpaušanas saņemtas no uzņēmuma Selina Balik, Komisija izlaboja pārrakstīšanās kļūdas uzņēmuma kopējās ražošanas rādītājos saskaņā ar attālinātās kontrolpārbaudes konstatējumiem. |
| --- | --- |

(135)

Pamatojoties uz piezīmēm, kas pēc galīgās informācijas izpaušanas un galīgās papildinformācijas izpaušanas saņemtas no uzņēmuma Selina Balik, Komisija izlaboja pārrakstīšanās kļūdas uzņēmuma kopējās ražošanas rādītājos saskaņā ar attālinātās kontrolpārbaudes konstatējumiem.

Selina Balik

| (136) | Tomēr Selina Balik apstrīdēja, ka Komisija vienam no diviem audzēšanas uzņēmumiem šajā grupā bija izmantojusi citādu ieguvuma apjomu no tiešajām subsīdijām nekā to, kas norādīts to atbildēs uz anketas jautājumiem. Turklāt Selina Balik pieprasīja, lai Komisija no ieguvuma apjoma, kas saņemts no tiešajām subsīdijām, atskaita bankas maksas, kas samaksātas par darījumiem. |
| --- | --- |

(136)

Tomēr Selina Balik apstrīdēja, ka Komisija vienam no diviem audzēšanas uzņēmumiem šajā grupā bija izmantojusi citādu ieguvuma apjomu no tiešajām subsīdijām nekā to, kas norādīts to atbildēs uz anketas jautājumiem. Turklāt Selina Balik pieprasīja, lai Komisija no ieguvuma apjoma, kas saņemts no tiešajām subsīdijām, atskaita bankas maksas, kas samaksātas par darījumiem.

Selina Balik

Selina Balik

| (137) | Abi apgalvojumi ir noraidīti. Pirmkārt, attiecībā uz visiem ražotājiem, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana (to vidū Selina Balik), Komisija izmantoja pārbaudītus TV sniegtus datus par izmaksātajiem subsīdijas apjomiem. Selina Balik nesniedza nekādu informāciju vai pierādījumus, kas pamatotu vai izskaidrotu atšķirību starp atbildēs uz anketas jautājumiem norādīto apjomu un Turcijas valdības sniegto apjomu, tāpēc Komisija paļāvās uz TV sniegtajiem datiem. Tos pārbaudīja Komisija, un tie visos pārējos gadījumos sakrita ar izlasē iekļauto uzņēmumu paziņotajiem datiem. Tāpēc uz tiem konsekventi tika balstīts aprēķins, kas tika izmantots, lai noskaidrotu ieguvumu no tiešajām subsīdijām. Otrkārt, Selina Balik neparādīja, ka PIP laikā bankas maksas, kas bija jāmaksā, tika samaksātas tieši Turcijas valdībai. Tāpēc Komisija uzskata, ka bankas maksas tika samaksātas trešām personām (piemēram, bankām) un tās nesedz nekādas korekcijas, kas pieļaujamas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(137)

Abi apgalvojumi ir noraidīti. Pirmkārt, attiecībā uz visiem ražotājiem, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana (to vidū Selina Balik), Komisija izmantoja pārbaudītus TV sniegtus datus par izmaksātajiem subsīdijas apjomiem. Selina Balik nesniedza nekādu informāciju vai pierādījumus, kas pamatotu vai izskaidrotu atšķirību starp atbildēs uz anketas jautājumiem norādīto apjomu un Turcijas valdības sniegto apjomu, tāpēc Komisija paļāvās uz TV sniegtajiem datiem. Tos pārbaudīja Komisija, un tie visos pārējos gadījumos sakrita ar izlasē iekļauto uzņēmumu paziņotajiem datiem. Tāpēc uz tiem konsekventi tika balstīts aprēķins, kas tika izmantots, lai noskaidrotu ieguvumu no tiešajām subsīdijām. Otrkārt, Selina Balik neparādīja, ka PIP laikā bankas maksas, kas bija jāmaksā, tika samaksātas tieši Turcijas valdībai. Tāpēc Komisija uzskata, ka bankas maksas tika samaksātas trešām personām (piemēram, bankām) un tās nesedz nekādas korekcijas, kas pieļaujamas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu.

Selina Balik

Selina Balik

Selina Balik

| (138) | Pēc galīgās papildinformācijas izpaušanas TV atkārtoti uzsvēra, ka “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” nav pārskatāmais ražojums, to ražošanas process atšķiras no mazāku foreļu ražošanas procesa un tās tiek klasificētas ar atšķirīgiem HS un KN kodiem nekā mazākas foreles. Arī šie apgalvojumi tika noraidīti tālāk 113. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(138)

Pēc galīgās papildinformācijas izpaušanas TV atkārtoti uzsvēra, ka “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg” nav pārskatāmais ražojums, to ražošanas process atšķiras no mazāku foreļu ražošanas procesa un tās tiek klasificētas ar atšķirīgiem HS un KN kodiem nekā mazākas foreles. Arī šie apgalvojumi tika noraidīti tālāk 113. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ.

| (139) | Proti, Komisija uzskata, ka pārskatāmā ražojuma definīcija attiecas uz maksājumiem, kas veikti par “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” izaudzēšanu. Pārskatāmais ražojums ir foreles, dzīvas vai beigtas, pārstrādātas vairākos veidos, arī filejās. Ja neņemtu vērā ieguvumu, kas ar tiešu atbalstu piešķirts par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”, izrietošie kompensācijas maksājumi neaptvertu visu pārskatāmo ražojumu (pārstrādātu foreļu eksportu uz Savienību). |
| --- | --- |

(139)

Proti, Komisija uzskata, ka pārskatāmā ražojuma definīcija attiecas uz maksājumiem, kas veikti par “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” izaudzēšanu. Pārskatāmais ražojums ir foreles, dzīvas vai beigtas, pārstrādātas vairākos veidos, arī filejās. Ja neņemtu vērā ieguvumu, kas ar tiešu atbalstu piešķirts par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”, izrietošie kompensācijas maksājumi neaptvertu visu pārskatāmo ražojumu (pārstrādātu foreļu eksportu uz Savienību).

4.3.   Tiešais atbalsts foreļu ražotājiem: piezīmes, kas attiecas uz subsīdijām par pirktām forelēm

Tiešais atbalsts foreļu ražotājiem: piezīmes, kas attiecas uz subsīdijām par pirktām forelēm

4.3.1.   Piezīmes pēc galīgās informācijas izpaušanas

Piezīmes pēc galīgās informācijas izpaušanas

| (140) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas TV, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un uzņēmums Selina Balik apstrīdēja netiešā ieguvuma aprēķinu, ko saņēma izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un Selina Balik foreļu pirkšanai no citiem foreļu audzētājiem Turcijā. |
| --- | --- |

(140)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas TV, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un uzņēmums Selina Balik apstrīdēja netiešā ieguvuma aprēķinu, ko saņēma izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un Selina Balik foreļu pirkšanai no citiem foreļu audzētājiem Turcijā.

Selina Balik

Selina Balik

| (141) | Šīs ieinteresētās personas apgalvoja arī, ka par pirktajām forelēm saņemto subsīdiju aprēķina metodika atšķiras no iepriekšējās izmeklēšanās izmantotās metodikas, lai gan nav mainījušies apstākļi, kas pamatotu šādas izmaiņas. Tās apgalvoja, ka no pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saņemtās subsīdijas apjoma aprēķina būtu jāizslēdz subsīdijas, kas saņemtas par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”. |
| --- | --- |

(141)

Šīs ieinteresētās personas apgalvoja arī, ka par pirktajām forelēm saņemto subsīdiju aprēķina metodika atšķiras no iepriekšējās izmeklēšanās izmantotās metodikas, lai gan nav mainījušies apstākļi, kas pamatotu šādas izmaiņas. Tās apgalvoja, ka no pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saņemtās subsīdijas apjoma aprēķina būtu jāizslēdz subsīdijas, kas saņemtas par “forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg”.

| (142) | Selina Balik jo īpaši norādīja, ka vienmēr ir bijuši tādi foreļu audzētāji, kas ražo zem ražošanas maksimālā apjoma, bet iepriekšējās izmeklēšanās tas netika izmantots, lai aprēķinātu ieguvumu par pirktajām forelēm. |
| --- | --- |

(142)

Selina Balik jo īpaši norādīja, ka vienmēr ir bijuši tādi foreļu audzētāji, kas ražo zem ražošanas maksimālā apjoma, bet iepriekšējās izmeklēšanās tas netika izmantots, lai aprēķinātu ieguvumu par pirktajām forelēm.

Selina Balik

| (143) | Iepriekšējās izmeklēšanās Komisija uzskatīja, ka visi audzētāji Turcijā saņēma vienādu subsīdiju apjomu par vienu kilogramu foreļu, kuras tad pirka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. Iepriekš, 4.1.5. iedaļā, paskaidrots, kāpēc apstākļu izmaiņu dēļ tika mainīta Komisijas metodika. |
| --- | --- |

(143)

Iepriekšējās izmeklēšanās Komisija uzskatīja, ka visi audzētāji Turcijā saņēma vienādu subsīdiju apjomu par vienu kilogramu foreļu, kuras tad pirka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. Iepriekš, 4.1.5. iedaļā, paskaidrots, kāpēc apstākļu izmaiņu dēļ tika mainīta Komisijas metodika.

| (144) | Ieinteresētās personas īpaši norādīja, ka Komisijai bija iespējams izmantot no TV saņemtos datus par konkrētiem audzētājiem, bet Komisija trim izlasē iekļautajiem ražotājiem aprēķināja vidējo rādītāju un izmantoja šo vienu rādītāju, izteiktu Turcijas lirās par vienu kilogramu, lai aprēķinātu ieguvumu par forelēm, ko pirka trīs izlasē iekļautie ražotāji un Selina Balik. |
| --- | --- |

(144)

Ieinteresētās personas īpaši norādīja, ka Komisijai bija iespējams izmantot no TV saņemtos datus par konkrētiem audzētājiem, bet Komisija trim izlasē iekļautajiem ražotājiem aprēķināja vidējo rādītāju un izmantoja šo vienu rādītāju, izteiktu Turcijas lirās par vienu kilogramu, lai aprēķinātu ieguvumu par forelēm, ko pirka trīs izlasē iekļautie ražotāji un Selina Balik.

Selina Balik

| (145) | Komisijai tika lūgts katrai no četrām uzņēmumu grupām aprēķināt atsevišķu rādītāju, pamatojoties uz vienu un to pašu datu kopu, nevis piemērot visām uzņēmumu grupām vidējo likmi. Tā kā Komisijai bija pieejami nepieciešamie dati, Komisija pieņēma šo prasību. |
| --- | --- |

(145)

Komisijai tika lūgts katrai no četrām uzņēmumu grupām aprēķināt atsevišķu rādītāju, pamatojoties uz vienu un to pašu datu kopu, nevis piemērot visām uzņēmumu grupām vidējo likmi. Tā kā Komisijai bija pieejami nepieciešamie dati, Komisija pieņēma šo prasību.

| (146) | Ieinteresētās personas, ieskaitot Selina Balik, norādīja arī, ka Komisija, četru uzņēmumu grupu pirkumus iedalot trijās grupās (“subsīdija nav konstatēta vai subsīdija netika saņemta”, “zem maksimālā ražošanas apjoma” vai “virs maksimālā ražošanas apjoma”) un veicot aprēķinus pēc šāda iedalījuma, dažus foreļu audzētājiem Turcijā piešķirtos subsīdijas apjomus bija pieskaitījusi divreiz. |
| --- | --- |

(146)

Ieinteresētās personas, ieskaitot Selina Balik, norādīja arī, ka Komisija, četru uzņēmumu grupu pirkumus iedalot trijās grupās (“subsīdija nav konstatēta vai subsīdija netika saņemta”, “zem maksimālā ražošanas apjoma” vai “virs maksimālā ražošanas apjoma”) un veicot aprēķinus pēc šāda iedalījuma, dažus foreļu audzētājiem Turcijā piešķirtos subsīdijas apjomus bija pieskaitījusi divreiz.

Selina Balik

| (147) | Komisija pieņēma šo apgalvojumu un pēc galīgās informācijas izpaušanas attiecīgi pārskatīja savu metodiku. |
| --- | --- |

(147)

Komisija pieņēma šo apgalvojumu un pēc galīgās informācijas izpaušanas attiecīgi pārskatīja savu metodiku.

4.3.2.   Pirktās foreles: izpaustajā galīgajā papildinformācijā izpaustā metodika

Pirktās foreles: izpaustajā galīgajā papildinformācijā izpaustā metodika

| (148) | Komisija analīzi balstīja uz TV iesniegto foreļu audzētāju sarakstu. Pēc minētā saraksta Komisija noteica, vai audzētājam ir subsidēta ražošana virs vai zem ražošanas maksimālā apjoma 350 t apmērā. Sarakstā tiesību subjektu līmenī ir norādīta kopējā subsidētā foreļu ražošana un 2020. gadā saņemtā subsīdija par katru licenci un licences turētāju. |
| --- | --- |

(148)

Komisija analīzi balstīja uz TV iesniegto foreļu audzētāju sarakstu. Pēc minētā saraksta Komisija noteica, vai audzētājam ir subsidēta ražošana virs vai zem ražošanas maksimālā apjoma 350 t apmērā. Sarakstā tiesību subjektu līmenī ir norādīta kopējā subsidētā foreļu ražošana un 2020. gadā saņemtā subsīdija par katru licenci un licences turētāju.

| (149) | TV norādīja, ka visas Turcijas ražošanas kopapjoms un ieguvums attiecīgi bija 144 283 000 kg un 76 316 948 TL. |
| --- | --- |

(149)

TV norādīja, ka visas Turcijas ražošanas kopapjoms un ieguvums attiecīgi bija 144 283 000 kg un 76 316 948 TL.

| (150) | Pirmkārt, Komisija identificēja audzētājus “zem maksimālā ražošanas apjoma”, proti, tos audzētājus, kuri saņēma subsīdiju par saražoto daudzumu līdz 350 tonnām neatkarīgi no audzēšanas licenču skaita PIP laikā. Pēc tam tā aprēķināja likmi 0,966 TL/kg tiem audzētājiem, kuri tika identificēti kā tādi, kas ir “zem maksimālā ražošanas apjoma”, uzskatot, ka viņu produkcija ir pilnībā subsidēta, un dalot saņemto subsīdiju kopapjomu (37 441 048 TL) ar subsidēto foreļu ražošanas kopapjomu (38 753 671 kg). |
| --- | --- |

(150)

Pirmkārt, Komisija identificēja audzētājus “zem maksimālā ražošanas apjoma”, proti, tos audzētājus, kuri saņēma subsīdiju par saražoto daudzumu līdz 350 tonnām neatkarīgi no audzēšanas licenču skaita PIP laikā. Pēc tam tā aprēķināja likmi 0,966 TL/kg tiem audzētājiem, kuri tika identificēti kā tādi, kas ir “zem maksimālā ražošanas apjoma”, uzskatot, ka viņu produkcija ir pilnībā subsidēta, un dalot saņemto subsīdiju kopapjomu (37 441 048 TL) ar subsidēto foreļu ražošanas kopapjomu (38 753 671 kg).

| (151) | Otrkārt, no valsts līmeņa ražošanas kopapjoma un ieguvuma apjoma attiecīgi tika atskaitīts subsidētais ražošanas apjoms, kas nepārsniedz maksimālo ražošanas apjomu, un ieguvuma apjoms, tādējādi attiecīgi iegūstot 105 529 329 kg un subsīdijas 38 875 901 TL apmērā. Tika iegūta vidējā subsīdija 0,368 TL uz saražoto kilogramu visiem pārējiem audzētājiem, proti, identificētiem kā tādiem, kas ražo virs maksimālā ražošanas apjoma vai kas nesaņem subsīdijas. |
| --- | --- |

(151)

Otrkārt, no valsts līmeņa ražošanas kopapjoma un ieguvuma apjoma attiecīgi tika atskaitīts subsidētais ražošanas apjoms, kas nepārsniedz maksimālo ražošanas apjomu, un ieguvuma apjoms, tādējādi attiecīgi iegūstot 105 529 329 kg un subsīdijas 38 875 901 TL apmērā. Tika iegūta vidējā subsīdija 0,368 TL uz saražoto kilogramu visiem pārējiem audzētājiem, proti, identificētiem kā tādiem, kas ražo virs maksimālā ražošanas apjoma vai kas nesaņem subsīdijas.

| (152) | Abas subsīdiju likmes, proti, 0,966 TL/kg un 0,368 TL/kg, atbilstīgi iepriekš minētajai klasifikācijai tad tika piemērotas izlasē iekļauto uzņēmumu eksportētāju grupu un Selina Balik individuālajiem piegādātājiem un katrai uzņēmumu grupai tika aprēķināta vidējā subsīdiju likme. |
| --- | --- |

(152)

Abas subsīdiju likmes, proti, 0,966 TL/kg un 0,368 TL/kg, atbilstīgi iepriekš minētajai klasifikācijai tad tika piemērotas izlasē iekļauto uzņēmumu eksportētāju grupu un Selina Balik individuālajiem piegādātājiem un katrai uzņēmumu grupai tika aprēķināta vidējā subsīdiju likme.

Selina Balik

| (153) | Pēc galīgās papildinformācijas izpaušanas TV apgalvoja, ka iedalījums subsīdijās, kas izmaksātas audzētājiem “zem maksimālā ražošanas apjoma”, un subsīdijās pārējiem audzētājiem ir nepareizs, un sniedza citu subsīdiju iedalījumu, bet nesniedza pierādījumus, kā tāds iedalījums radies vai uz kāda pamata aprēķināts. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(153)

Pēc galīgās papildinformācijas izpaušanas TV apgalvoja, ka iedalījums subsīdijās, kas izmaksātas audzētājiem “zem maksimālā ražošanas apjoma”, un subsīdijās pārējiem audzētājiem ir nepareizs, un sniedza citu subsīdiju iedalījumu, bet nesniedza pierādījumus, kā tāds iedalījums radies vai uz kāda pamata aprēķināts. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (154) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka par netiešo subsīdiju izpaustā informācija ir nepietiekama un ka tām būtu jāizpauž, kādas subsīdija saņēmis katrs piegādātājs. Šis apgalvojums tika noraidīts TV sniegtās informācijas konfidenciālā rakstura dēļ. Komisija uzskatīja, ka augstāk aprakstītā pārskatītā metodika kopā ar papildinformāciju, kas sniegta ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ir pietiekama informācija, lai tiktu īstenotas personu tiesības. |
| --- | --- |

(154)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka par netiešo subsīdiju izpaustā informācija ir nepietiekama un ka tām būtu jāizpauž, kādas subsīdija saņēmis katrs piegādātājs. Šis apgalvojums tika noraidīts TV sniegtās informācijas konfidenciālā rakstura dēļ. Komisija uzskatīja, ka augstāk aprakstītā pārskatītā metodika kopā ar papildinformāciju, kas sniegta ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ir pietiekama informācija, lai tiktu īstenotas personu tiesības.

| (155) | Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka attiecībā uz tiem veiktais subsīdiju apjoma aprēķins par vienu kilogramu pirkto foreļu bija nepareizs, jo faktiski PIP laikā tie pirka pārsvarā vai tikai foreles, kas sver ne vairāk kā 1,2 kg. Tie ierosināja, ka Komisijai būtu jāuzskata, ka tādējādi to piegādātāji tika subsidēti tikai atbilstīgi likmei 0,75 TL/kg, un vēlreiz attiecīgi jāaprēķina ieguvums par pirktajām forelēm. |
| --- | --- |

(155)

Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka attiecībā uz tiem veiktais subsīdiju apjoma aprēķins par vienu kilogramu pirkto foreļu bija nepareizs, jo faktiski PIP laikā tie pirka pārsvarā vai tikai foreles, kas sver ne vairāk kā 1,2 kg. Tie ierosināja, ka Komisijai būtu jāuzskata, ka tādējādi to piegādātāji tika subsidēti tikai atbilstīgi likmei 0,75 TL/kg, un vēlreiz attiecīgi jāaprēķina ieguvums par pirktajām forelēm.

| (156) | Šis apgalvojums tika noraidīts, jo pierādījumi, pamatojoties uz audzētājiem atbilstīgi abām subsīdiju likmēm izmaksātajiem kopapjomiem, skaidri rādīja, ka foreļu ražošana Turcijā tiek subsidēta. Neatkarīgi no ražotāju eksportētāju nopirkto foreļu izmēra, subsīdiju likme par vienu kilogramu, kas tiek piemērota nopirktajām forelēm, ir atkarīga no audzētāja, kurš veic piegādi, situācijas, nevis no to foreļu izmēra, kuras ražotājs eksportētājs pērk no minētā audzētāja. Tāpēc fakts, ka daži ražotāji eksportētāji neražo “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”, nenozīmē, ka to piegādātāji (audzētāji) netiek subsidēti atbilstīgi abiem foreļu izmēriem. Šajā sakarā, kā paskaidrots sīkāk 160. apsvērumā, no TV netika saņemtas piezīmes vai papildu pierādījumi. |
| --- | --- |

(156)

Šis apgalvojums tika noraidīts, jo pierādījumi, pamatojoties uz audzētājiem atbilstīgi abām subsīdiju likmēm izmaksātajiem kopapjomiem, skaidri rādīja, ka foreļu ražošana Turcijā tiek subsidēta. Neatkarīgi no ražotāju eksportētāju nopirkto foreļu izmēra, subsīdiju likme par vienu kilogramu, kas tiek piemērota nopirktajām forelēm, ir atkarīga no audzētāja, kurš veic piegādi, situācijas, nevis no to foreļu izmēra, kuras ražotājs eksportētājs pērk no minētā audzētāja. Tāpēc fakts, ka daži ražotāji eksportētāji neražo “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”, nenozīmē, ka to piegādātāji (audzētāji) netiek subsidēti atbilstīgi abiem foreļu izmēriem. Šajā sakarā, kā paskaidrots sīkāk 160. apsvērumā, no TV netika saņemtas piezīmes vai papildu pierādījumi.

| (157) | Pēc informācijas izpaušanas daži ražotāji eksportētāji apstrīdēja Komisijas metodi un minēja piemērus par kādiem saviem piegādātājiem, lai parādītu, ka izmantotā metode attiecīgo foreļu audzētāju ir iekļāvusi nepareizajā kategorijā. |
| --- | --- |

(157)

Pēc informācijas izpaušanas daži ražotāji eksportētāji apstrīdēja Komisijas metodi un minēja piemērus par kādiem saviem piegādātājiem, lai parādītu, ka izmantotā metode attiecīgo foreļu audzētāju ir iekļāvusi nepareizajā kategorijā.

| (158) | Komisija noraidīja šos apgalvojumus, jo piemēri netika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem un tāpēc neparādīja, ka Komisijas metodika bija nepiemērota. |
| --- | --- |

(158)

Komisija noraidīja šos apgalvojumus, jo piemēri netika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem un tāpēc neparādīja, ka Komisijas metodika bija nepiemērota.

| (159) | Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tās metodika, kas balstīta uz TV sniegto datu matemātisku salīdzinājumu, ir vispiemērotākais un samērīgākais veids, kā iedalīt foreļu audzētājus divās kategorijās, kas nepieciešamas, lai pareizi identificētu subsīdiju par nopirktajām forelēm. |
| --- | --- |

(159)

Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tās metodika, kas balstīta uz TV sniegto datu matemātisku salīdzinājumu, ir vispiemērotākais un samērīgākais veids, kā iedalīt foreļu audzētājus divās kategorijās, kas nepieciešamas, lai pareizi identificētu subsīdiju par nopirktajām forelēm.

| (160) | Metodika tika izpausta arī Turcijas valdībai kopā ar visiem audzētāju līmenī veiktajiem aprēķiniem, un TV nesniedza nekādus pierādījumus, kas pamatotu Komisijas izmantotās metodikas pielāgošanu. |
| --- | --- |

(160)

Metodika tika izpausta arī Turcijas valdībai kopā ar visiem audzētāju līmenī veiktajiem aprēķiniem, un TV nesniedza nekādus pierādījumus, kas pamatotu Komisijas izmantotās metodikas pielāgošanu.

| (161) | Komisija bez tam norādīja, ka, arī akceptējot minētos piemērus, tā nevarētu akceptēt vienkāršus ražotāju eksportētāju paziņojumus par to piegādātāju stāvokli bez pārbaudes vai bez attiecīgā piegādātāja paziņojumiem, kas tos pamato. |
| --- | --- |

(161)

Komisija bez tam norādīja, ka, arī akceptējot minētos piemērus, tā nevarētu akceptēt vienkāršus ražotāju eksportētāju paziņojumus par to piegādātāju stāvokli bez pārbaudes vai bez attiecīgā piegādātāja paziņojumiem, kas tos pamato.

| (162) | Turklāt Fishark apgalvoja, ka kopējais nopirktais daudzums, kas izmantots netiešās subsīdijas aprēķināšanā, ir nepareizs, jo Komisija nav ņēmusi vērā kopējos nopirktos daudzumus, kas atdoti atpakaļ nesaistītiem pircējiem. |
| --- | --- |

(162)

Turklāt Fishark apgalvoja, ka kopējais nopirktais daudzums, kas izmantots netiešās subsīdijas aprēķināšanā, ir nepareizs, jo Komisija nav ņēmusi vērā kopējos nopirktos daudzumus, kas atdoti atpakaļ nesaistītiem pircējiem.

Fishark

| (163) | Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo attālinātās kontrolpārbaudes laikā uzņēmums paskaidroja, ka darījumi, kas reģistrēti pie “atpakaļ atdotajiem pārdevumiem”, attiecās uz nepareizi aprēķinātas pirkuma vērtības labojumiem uzskaitē, nevis uz pārskatāmā ražojuma fizisku atdošanu atpakaļ. Pēc attālinātās kontrolpārbaudes ziņojuma saņemšanas Fishark nesniedza nekādas piezīmes par šo konstatējumu un pirms galīgās informācijas izpaušanas neiesniedza nekādus citus pierādījumus, tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(163)

Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo attālinātās kontrolpārbaudes laikā uzņēmums paskaidroja, ka darījumi, kas reģistrēti pie “atpakaļ atdotajiem pārdevumiem”, attiecās uz nepareizi aprēķinātas pirkuma vērtības labojumiem uzskaitē, nevis uz pārskatāmā ražojuma fizisku atdošanu atpakaļ. Pēc attālinātās kontrolpārbaudes ziņojuma saņemšanas Fishark nesniedza nekādas piezīmes par šo konstatējumu un pirms galīgās informācijas izpaušanas neiesniedza nekādus citus pierādījumus, tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Fishark

| (164) | Pēc galīgās papildinformācijas izpaušanas Gumusdoga un Fishark apgalvoja, ka Komisijai audzētāju kategorija “subsīdija nav konstatēta vai subsīdija netika saņemta” būtu jāievieš no jauna un uz pirkumiem no šiem audzētājiem nebūtu jāattiecina ieguvums. |
| --- | --- |

(164)

Pēc galīgās papildinformācijas izpaušanas Gumusdoga un Fishark apgalvoja, ka Komisijai audzētāju kategorija “subsīdija nav konstatēta vai subsīdija netika saņemta” būtu jāievieš no jauna un uz pirkumiem no šiem audzētājiem nebūtu jāattiecina ieguvums.

Gumusdoga

Fishark

| (165) | Komisija noraidīja šo apgalvojumu, tāpēc ka visas iepriekšējās izmeklēšanas konstatējušas, ka visas nopirktās foreles zināmā mērā tika subsidētas un jaunākā metodika ņem vērā šo vispārējo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(165)

Komisija noraidīja šo apgalvojumu, tāpēc ka visas iepriekšējās izmeklēšanas konstatējušas, ka visas nopirktās foreles zināmā mērā tika subsidētas un jaunākā metodika ņem vērā šo vispārējo apgalvojumu.

| (166) | Selina Balik apgalvoja, ka netiešās subsīdijas aprēķināšanas metodika ir nepareiza, jo neņem vērā katrā audzēšanas licencē norādīto nominālo jaudu. Proti, Komisija neesot ņēmusi vērā, ka subsidējamos ražošanas apjomus ierobežo ne tikai WFE maksimālais ražošanas apjoms 350 000 kg, bet arī katra audzētāja attiecīgajā audzēšanas licencē norādītā nominālā jauda. |
| --- | --- |

(166)

Selina Balik apgalvoja, ka netiešās subsīdijas aprēķināšanas metodika ir nepareiza, jo neņem vērā katrā audzēšanas licencē norādīto nominālo jaudu. Proti, Komisija neesot ņēmusi vērā, ka subsidējamos ražošanas apjomus ierobežo ne tikai WFE maksimālais ražošanas apjoms 350 000 kg, bet arī katra audzētāja attiecīgajā audzēšanas licencē norādītā nominālā jauda.

Selina Balik

WFE

| (167) | Komisija izmantoja subsidētās ražošanas metodi, jo paziņotā valsts mēroga nominālā jauda 244 000 t nesaskanēja ar faktisko ražošanas apjomu 144 000 t. Tāpēc tika uzskatīts, ka metodei, kā aprēķināt uz ražotājiem eksportētājiem attiecināmās netiešo subsīdiju likmes, ir pamatotāk izmantot subsidēto ražošanu. Turcijas valdībai tika iesniegti detalizēti konstatējumi, ieskaitot uzņēmumu klasifikāciju, un Turcijas valdība piezīmēs par izpausto informāciju nebija sniegusi ne piezīmes par precizitāti, ne alternatīvu metodi. Tāpēc Komisija noraidīja ražotāju eksportētāju ierosinātās alternatīvās metodes. |
| --- | --- |

(167)

Komisija izmantoja subsidētās ražošanas metodi, jo paziņotā valsts mēroga nominālā jauda 244 000 t nesaskanēja ar faktisko ražošanas apjomu 144 000 t. Tāpēc tika uzskatīts, ka metodei, kā aprēķināt uz ražotājiem eksportētājiem attiecināmās netiešo subsīdiju likmes, ir pamatotāk izmantot subsidēto ražošanu. Turcijas valdībai tika iesniegti detalizēti konstatējumi, ieskaitot uzņēmumu klasifikāciju, un Turcijas valdība piezīmēs par izpausto informāciju nebija sniegusi ne piezīmes par precizitāti, ne alternatīvu metodi. Tāpēc Komisija noraidīja ražotāju eksportētāju ierosinātās alternatīvās metodes.

| (168) | Pamatojoties uz šo informāciju, aprēķini bija šādi.

  3. tabula


  Uzņēmuma ieguvums par nopirkto foreļu kilogramu 2020. gadā







  Uzņēmumu grupa | Vidējā subsīdiju likme (TL/kg) |
| --- | --- | --- |
| Fishark | 0,614 |
| Gumusdoga | 0,791 |
| Ozpekler | 0,728 |
| Selina Balik | 0,899 |

(168)

Pamatojoties uz šo informāciju, aprēķini bija šādi.

3. tabula

3. tabula

Uzņēmuma ieguvums par nopirkto foreļu kilogramu 2020. gadā

Uzņēmuma ieguvums par nopirkto foreļu kilogramu 2020. gadā

Uzņēmumu grupa

Vidējā subsīdiju likme (TL/kg)

Fishark

0,614

Gumusdoga

0,791

Ozpekler

0,728

Selina Balik

0,899

4. tabula

4. tabula

Atbalsts foreļu ražošanai

Atbalsts foreļu ražošanai

| Uzņēmumu grupa | Subsīdijas apjoms |
| --- | --- |
| Fishark | 3,47  % |
| Gumusdoga | 2,10  % |
| Ozpekler | 2,75  % |
| Selina Balik | 2,54  % |

Uzņēmumu grupa

Subsīdijas apjoms

Fishark

3,47  %

Gumusdoga

2,10  %

Ozpekler

2,75  %

Selina Balik

2,54  %

4.4.   Negūtie ieņēmumi: atbalsts ieguldījumiem, kas veikti akvakultūras nozarē

Negūtie ieņēmumi: atbalsts ieguldījumiem, kas veikti akvakultūras nozarē

4.4.1.   Apraksts un juridiskais pamats

Apraksts un juridiskais pamats

| (169) | Dekrēts Nr. 2012/3305 (18) un Īstenošanas paziņojums Nr. 2012/1 (19) ir pamats valsts atbalstam ieguldījumiem akvakultūras nozarē (20) un Turcijas ieguldījumu veicināšanas programmai. Tajā paredzētas divas stimulu shēmas:






  — | Reģionālo ieguldījumu stimuli, kas ietver atbalstu atbrīvojumam no PVN, atbrīvojumus no muitas nodokļa, nodokļu atskaitīšanu, sociālā nodrošinājuma prēmiju atbalstu (darba devēja daļu), procentu atbalstu, zemes piešķiršanu, ienākuma nodokļa ieturējumu, sociālā nodrošinājuma prēmiju atbalstu (darba ņēmēja daļu), un |
| --- | --- | --- |

(169)

Dekrēts Nr. 2012/3305 (18) un Īstenošanas paziņojums Nr. 2012/1 (19) ir pamats valsts atbalstam ieguldījumiem akvakultūras nozarē (20) un Turcijas ieguldījumu veicināšanas programmai. Tajā paredzētas divas stimulu shēmas:

18

19

20

—

Reģionālo ieguldījumu stimuli, kas ietver atbalstu atbrīvojumam no PVN, atbrīvojumus no muitas nodokļa, nodokļu atskaitīšanu, sociālā nodrošinājuma prēmiju atbalstu (darba devēja daļu), procentu atbalstu, zemes piešķiršanu, ienākuma nodokļa ieturējumu, sociālā nodrošinājuma prēmiju atbalstu (darba ņēmēja daļu), un

| — | vispārēji ieguldījumu stimuli, kas ietver atbalstu atbrīvojumam no PVN, atbrīvojumus no muitas nodokļa un ienākuma nodokļa ieturējumu. |
| --- | --- |

—

vispārēji ieguldījumu stimuli, kas ietver atbalstu atbrīvojumam no PVN, atbrīvojumus no muitas nodokļa un ienākuma nodokļa ieturējumu.

| (170) | Uzņēmumi, kas nevar izpildīt minimālās ieguldījumu summas kritērijus reģionālo ieguldījumu stimulu shēmas ietvaros, var izmantot vispārējo ieguldījumu stimulu shēmu, kas ir pieejama visiem sešiem Dekrētā Nr. 2012/3305 noteiktajiem reģioniem. Atbalsta intensitāte var atšķirties atkarībā no sešu reģionu ekonomiskās attīstības līmeņa. |
| --- | --- |

(170)

Uzņēmumi, kas nevar izpildīt minimālās ieguldījumu summas kritērijus reģionālo ieguldījumu stimulu shēmas ietvaros, var izmantot vispārējo ieguldījumu stimulu shēmu, kas ir pieejama visiem sešiem Dekrētā Nr. 2012/3305 noteiktajiem reģioniem. Atbalsta intensitāte var atšķirties atkarībā no sešu reģionu ekonomiskās attīstības līmeņa.

| (171) | Gan dekrēts, gan paziņojums joprojām ir spēkā, un kopš sākotnējās izmeklēšanas seši reģioni nav mainījušies. |
| --- | --- |

(171)

Gan dekrēts, gan paziņojums joprojām ir spēkā, un kopš sākotnējās izmeklēšanas seši reģioni nav mainījušies.

4.4.2.   Secinājums

Secinājums

| (172) | PIP laikā Gumusdoga saņēma ieguvumu no ienākuma nodokļa samazinājumiem. |
| --- | --- |

(172)

PIP laikā Gumusdoga saņēma ieguvumu no ienākuma nodokļa samazinājumiem.

Gumusdoga

| (173) | Visi trīs izlasē iekļautie uzņēmumi saņēma atbrīvojumu no PVN un muitas nodokļa saskaņā ar reģionālo ieguldījumu stimuliem. |
| --- | --- |

(173)

Visi trīs izlasē iekļautie uzņēmumi saņēma atbrīvojumu no PVN un muitas nodokļa saskaņā ar reģionālo ieguldījumu stimuliem.

| (174) | Sākotnējā izmeklēšanā (21) un termiņbeigu pārskatīšanā (22) tika apstiprināts, ka atbalstu ieguldījumiem uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, ja atbalsts ir nodokļu atvieglojuma veidā, t. i., ja valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami. |
| --- | --- |

(174)

Sākotnējā izmeklēšanā (21) un termiņbeigu pārskatīšanā (22) tika apstiprināts, ka atbalstu ieguldījumiem uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, ja atbalsts ir nodokļu atvieglojuma veidā, t. i., ja valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami.

21

22

| (175) | Šī subsīdija ir īpaša un kompensējama, jo ieguvums, ko tā piešķir, ir paredzēts tikai uzņēmumiem, kas atrodas vienā no sarakstā iekļautajiem reģioniem. Bez tam subsīdija ir pieejama tikai konkrētiem uzņēmumiem, kas darbojas konkrētās nozarēs. Turklāt subsīdija neatbilst pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta prasībām par īpašu iezīmju neesību, ņemot vērā konkrētām nozarēm piemērojamo ierobežojumu skaitu un kvalitāti, jo īpaši to ierobežojumu, kas nosaka, ka subsīdija ir vai nu pieejama tikai konkrētu veidu uzņēmumiem, vai arī pilnībā izslēdz konkrētas nozares. |
| --- | --- |

(175)

Šī subsīdija ir īpaša un kompensējama, jo ieguvums, ko tā piešķir, ir paredzēts tikai uzņēmumiem, kas atrodas vienā no sarakstā iekļautajiem reģioniem. Bez tam subsīdija ir pieejama tikai konkrētiem uzņēmumiem, kas darbojas konkrētās nozarēs. Turklāt subsīdija neatbilst pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta prasībām par īpašu iezīmju neesību, ņemot vērā konkrētām nozarēm piemērojamo ierobežojumu skaitu un kvalitāti, jo īpaši to ierobežojumu, kas nosaka, ka subsīdija ir vai nu pieejama tikai konkrētu veidu uzņēmumiem, vai arī pilnībā izslēdz konkrētas nozares.

| (176) | Dekrēta 2012/3305 2.A pielikumā ir tieši noteikts, ka akvakultūra ir viena no darbībām, kas var izmantot šāda veida atbrīvojumus no nodokļa. Dekrēta 4. pielikumā uzskaitītas nozares, kas nevar izmantot šīs shēmas stimulus. |
| --- | --- |

(176)

Dekrēta 2012/3305 2.A pielikumā ir tieši noteikts, ka akvakultūra ir viena no darbībām, kas var izmantot šāda veida atbrīvojumus no nodokļa. Dekrēta 4. pielikumā uzskaitītas nozares, kas nevar izmantot šīs shēmas stimulus.

4.4.3.   Subsīdijas apjoma aprēķins

Subsīdijas apjoma aprēķins

| (177) | Lai atbrīvojuma no nodokļa vajadzībām noteiktu kompensējamās subsīdijas apjomu, saņēmējiem piešķirtais ieguvums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika aprēķināts kā starpība starp kopējo nodokli, kas maksājams ar parasto nodokļa likmi, un kopējo nodokli, kas maksājams ar samazināto nodokļa likmi. |
| --- | --- |

(177)

Lai atbrīvojuma no nodokļa vajadzībām noteiktu kompensējamās subsīdijas apjomu, saņēmējiem piešķirtais ieguvums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika aprēķināts kā starpība starp kopējo nodokli, kas maksājams ar parasto nodokļa likmi, un kopējo nodokli, kas maksājams ar samazināto nodokļa likmi.

| (178) | Attiecībā uz atbrīvojumiem no PVN un muitas nodokļa Komisija identificēja tos aktīvus, kas bija iegādāti PIP laikā, un no PVN vai muitas nodokļa atbrīvoto summu. Divu mēnešu naudas plūsmas ieguvumu aprēķināja, izmantojot īstermiņa procentu likmi PIP laikā. |
| --- | --- |

(178)

Attiecībā uz atbrīvojumiem no PVN un muitas nodokļa Komisija identificēja tos aktīvus, kas bija iegādāti PIP laikā, un no PVN vai muitas nodokļa atbrīvoto summu. Divu mēnešu naudas plūsmas ieguvumu aprēķināja, izmantojot īstermiņa procentu likmi PIP laikā.

| (179) | Pēc informācijas izpaušanas gan Gumusdoga, gan TV pieprasīja Komisijai nekompensēt atbrīvojumus no PVN. |
| --- | --- |

(179)

Pēc informācijas izpaušanas gan Gumusdoga, gan TV pieprasīja Komisijai nekompensēt atbrīvojumus no PVN.

Gumusdoga

| (180) | TV apgalvoja, ka ieguldījumu veicināšanas apliecību shēmā Turcijā ASV izmeklēšanas iestādes nav konstatējušas kompensējamus atbrīvojumus no PVN, un atsaucās uz ASV lēmumu “Countervailing Duty Investigation of Common Alloy Aluminium Sheet from the Republic of Turkey” (23). |
| --- | --- |

(180)

TV apgalvoja, ka ieguldījumu veicināšanas apliecību shēmā Turcijā ASV izmeklēšanas iestādes nav konstatējušas kompensējamus atbrīvojumus no PVN, un atsaucās uz ASV lēmumu “Countervailing Duty Investigation of Common Alloy Aluminium Sheet from the Republic of Turkey” (23).

Countervailing Duty Investigation of Common Alloy Aluminium Sheet from the Republic of Turkey

23

| (181) | Komisija norāda, ka šā dokumenta 17. lappusē ASV Tirdzniecības departaments norāda uz savu konstatējumu, ka šī shēma nerada nekādu ieguvumu, bet tas gatavojas vākt papildu faktus par TV PVN sistēmas darbību. |
| --- | --- |

(181)

Komisija norāda, ka šā dokumenta 17. lappusē ASV Tirdzniecības departaments norāda uz savu konstatējumu, ka šī shēma nerada nekādu ieguvumu, bet tas gatavojas vākt papildu faktus par TV PVN sistēmas darbību.

| (182) | Komisija norāda arī, ka ASV Tirdzniecības departaments piekrīt Komisijai, ka šajā shēmā piešķirtais atbrīvojums no muitas nodokļiem veido ieguvumu. |
| --- | --- |

(182)

Komisija norāda arī, ka ASV Tirdzniecības departaments piekrīt Komisijai, ka šajā shēmā piešķirtais atbrīvojums no muitas nodokļiem veido ieguvumu.

| (183) | TV apgalvoja – kaut arī ražotāji par pirkumiem no piegādātājiem maksā PVN priekšnodokli, tie par saviem pārdevumiem klientiem iekasē aprēķināmo PVN; tādā veidā galīgais nodokļu slogs tiek uzlikts klientiem, tāpēc atbrīvojumi no PVN nav kompensējami. |
| --- | --- |

(183)

TV apgalvoja – kaut arī ražotāji par pirkumiem no piegādātājiem maksā PVN priekšnodokli, tie par saviem pārdevumiem klientiem iekasē aprēķināmo PVN; tādā veidā galīgais nodokļu slogs tiek uzlikts klientiem, tāpēc atbrīvojumi no PVN nav kompensējami.

| (184) | Līdzīgi uzņēmums Gumusdoga apgalvoja, ka maksājamo PVN tas varēja kompensēt ar saņemamo PVN summu, tāpēc vienīgā priekšrocība no dalības shēmā bija izvairīšanās PVN priekšmaksājuma, līdz ar to no administratīvā sloga, kas rodas, kompensējot maksājamās PVN summas ar saņemamajām PVN summām. Tāpēc tas pieprasīja, lai ieguvums tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās netiktu aprēķināts. |
| --- | --- |

(184)

Līdzīgi uzņēmums Gumusdoga apgalvoja, ka maksājamo PVN tas varēja kompensēt ar saņemamo PVN summu, tāpēc vienīgā priekšrocība no dalības shēmā bija izvairīšanās PVN priekšmaksājuma, līdz ar to no administratīvā sloga, kas rodas, kompensējot maksājamās PVN summas ar saņemamajām PVN summām. Tāpēc tas pieprasīja, lai ieguvums tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās netiktu aprēķināts.

Gumusdoga

| (185) | Pretēji Gumusdoga piezīmēm Komisija uzskatīja, ka šie atbrīvojumi no PVN un muitas nodokļiem būtu jākompensē. |
| --- | --- |

(185)

Pretēji Gumusdoga piezīmēm Komisija uzskatīja, ka šie atbrīvojumi no PVN un muitas nodokļiem būtu jākompensē.

Gumusdoga

| (186) | Šīs regulas 148.–150. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās konstatēja, ka atbrīvojuma no PVN shēma Turcijā ir kompensējama subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tas, ka no grāmatvedības viedokļa maksājamais PVN tiek kompensēts ar saņemamajām summām, neatceļ ieguvumu naudas plūsmas ziņā, kas izriet no tā, ka ražotājiem eksportētājiem nav jāveic naudas priekšmaksājums un tad jāgaida, lai saņemtu atmaksu no nodokļu iestādēm, pamatojoties uz viņu mēneša PVN deklarāciju apstrādi, kā tas ir attiecībā uz uzņēmumiem, kuri neizmanto shēmu. |
| --- | --- |

(186)

Šīs regulas 148.–150. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās konstatēja, ka atbrīvojuma no PVN shēma Turcijā ir kompensējama subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tas, ka no grāmatvedības viedokļa maksājamais PVN tiek kompensēts ar saņemamajām summām, neatceļ ieguvumu naudas plūsmas ziņā, kas izriet no tā, ka ražotājiem eksportētājiem nav jāveic naudas priekšmaksājums un tad jāgaida, lai saņemtu atmaksu no nodokļu iestādēm, pamatojoties uz viņu mēneša PVN deklarāciju apstrādi, kā tas ir attiecībā uz uzņēmumiem, kuri neizmanto shēmu.

| (187) | Pēc galīgās papildinformācijas izpaušanas TV atkārtoti uzsvēra, ka Turcijā shēma, kas piešķir atbrīvojumu no PVN, nav kompensējama subsīdija. Iepriekšējos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(187)

Pēc galīgās papildinformācijas izpaušanas TV atkārtoti uzsvēra, ka Turcijā shēma, kas piešķir atbrīvojumu no PVN, nav kompensējama subsīdija. Iepriekšējos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ šis arguments tika noraidīts.

| (188) | Attiecībā uz uzņēmumam Gumusdoga piešķirtajiem atbrīvojumiem no PVN Komisija aprēķināja divu mēnešu laika ieguvumu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas uzņēmums, apgalvojot, ka PVN maksājuma kompensēšanai ir tikai viena mēneša periods, lūdza paskaidrot, kā Komisija noteica divu mēnešu periodu. Pagaidu regulas 42. apsvērumā norādīts, ka “izmeklēšanas periodā gūtais ieguvums bija tikai divu mēnešu laika ieguvums līdz brīdim, kad nodokļu iestādes uzņēmumiem atmaksāja PVN”. Sākotnējā izmeklēšanā piezīmes par šo apgalvojumu netika saņemtas, un Komisijai lietas materiālos nav pierādījumu tam, ka kopš tā laika PVN sistēma Turcijā būtu mainījusies. |
| --- | --- |

(188)

Attiecībā uz uzņēmumam Gumusdoga piešķirtajiem atbrīvojumiem no PVN Komisija aprēķināja divu mēnešu laika ieguvumu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas uzņēmums, apgalvojot, ka PVN maksājuma kompensēšanai ir tikai viena mēneša periods, lūdza paskaidrot, kā Komisija noteica divu mēnešu periodu. Pagaidu regulas 42. apsvērumā norādīts, ka “izmeklēšanas periodā gūtais ieguvums bija tikai divu mēnešu laika ieguvums līdz brīdim, kad nodokļu iestādes uzņēmumiem atmaksāja PVN”. Sākotnējā izmeklēšanā piezīmes par šo apgalvojumu netika saņemtas, un Komisijai lietas materiālos nav pierādījumu tam, ka kopš tā laika PVN sistēma Turcijā būtu mainījusies.

Gumusdoga

| (189) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Gumusdoga apgalvoja, ka Komisijai nodokļu samazinājumi būtu jāattiecina uz dažādiem ražojumiem, kuri minēti ieguldījumu atbalsta sertifikātos, uz kuriem balstīti nodokļu samazinājumi. |
| --- | --- |

(189)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Gumusdoga apgalvoja, ka Komisijai nodokļu samazinājumi būtu jāattiecina uz dažādiem ražojumiem, kuri minēti ieguldījumu atbalsta sertifikātos, uz kuriem balstīti nodokļu samazinājumi.

Gumusdoga

| (190) | Šis arguments tika noraidīts, jo ienākuma nodokļa samazinājumi ir uzņēmuma ienākumi un tāpēc tiek attiecināti uz grupas kopējo apgrozījumu. |
| --- | --- |

(190)

Šis arguments tika noraidīts, jo ienākuma nodokļa samazinājumi ir uzņēmuma ienākumi un tāpēc tiek attiecināti uz grupas kopējo apgrozījumu.

| (191) | Lai atbrīvojuma no PVN un muitas nodokļa vajadzībām noteiktu kompensējamo subsīdiju, ieguvums tika aprēķināts kā ieguvums, ko rada naudas plūsmas no pirkumiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

  5. tabula


  Negūtie ieņēmumi







  Uzņēmums | Subsīdijas apjoms |
| --- | --- | --- |
| Fishark | 0,00  % |
| Gumusdoga | 1,77  % |
| Ozpekler | 0,00  % |
| Selina Balik | 0,00  % |

(191)

Lai atbrīvojuma no PVN un muitas nodokļa vajadzībām noteiktu kompensējamo subsīdiju, ieguvums tika aprēķināts kā ieguvums, ko rada naudas plūsmas no pirkumiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

5. tabula

5. tabula

Negūtie ieņēmumi

Negūtie ieņēmumi

Uzņēmums

Subsīdijas apjoms

Fishark

0,00  %

Gumusdoga

1,77  %

Ozpekler

0,00  %

Selina Balik

0,00  %

4.5.   Tieša naudas līdzekļu nodošana: atbalstīta apdrošināšana akvakultūras nozarē

Tieša naudas līdzekļu nodošana: atbalstīta apdrošināšana akvakultūras nozarē

4.5.1.   Apraksts un juridiskais pamats

Apraksts un juridiskais pamats

| (192) | Saskaņā ar Lauksaimniecības apdrošināšanas likumu Nr. 5363 (24) un Dekrētu Nr. 2018/380 (25) par riskiem, kultūraugiem un reģioniem, uz kuriem attiecināmas Lauksaimniecības apdrošināšanas fonda un prēmiju atbalsta likmes, PIP laikā akvakultūras produktu ražotāji var izmantot samazinātu apdrošināšanas prēmiju, kas sedz zivju krājumu un foreļu audzēšanas zaudējumus vairāku iespējamu slimību, dabas katastrofu, negadījumu u. c. dēļ. TV sniegtais atbalsts atbilst 50 % no apdrošināšanas prēmijas. |
| --- | --- |

(192)

Saskaņā ar Lauksaimniecības apdrošināšanas likumu Nr. 5363 (24) un Dekrētu Nr. 2018/380 (25) par riskiem, kultūraugiem un reģioniem, uz kuriem attiecināmas Lauksaimniecības apdrošināšanas fonda un prēmiju atbalsta likmes, PIP laikā akvakultūras produktu ražotāji var izmantot samazinātu apdrošināšanas prēmiju, kas sedz zivju krājumu un foreļu audzēšanas zaudējumus vairāku iespējamu slimību, dabas katastrofu, negadījumu u. c. dēļ. TV sniegtais atbalsts atbilst 50 % no apdrošināšanas prēmijas.

24

25

4.5.2.   Secinājums

Secinājums

| (193) | Sākotnējā izmeklēšanā (26) un termiņbeigu pārskatīšanā (27) tika apstiprināts, ka ieguvums, ko piešķir šī shēma, izpaužas kā to finansiālo izmaksu samazinājums, kas rodas, sedzot akvakultūras dzīvnieku dzīvības apdrošināšanu. |
| --- | --- |

(193)

Sākotnējā izmeklēšanā (26) un termiņbeigu pārskatīšanā (27) tika apstiprināts, ka ieguvums, ko piešķir šī shēma, izpaužas kā to finansiālo izmaksu samazinājums, kas rodas, sedzot akvakultūras dzīvnieku dzīvības apdrošināšanu.

26

27

| (194) | Minētā shēma ir uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē tiešas dotācijas veidā, ko Turcijas valdība piešķir foreļu ražotājiem, un finansiāla ieguldījuma veidā, jo subsīdijas saņēmējiem tiek piešķirts ieguvums no labvēlīgas apdrošināšanas prēmijas, kas ir ievērojami zemāka par tirgū pieejamām apdrošināšanas prēmijām salīdzināmu risku segšanai. |
| --- | --- |

(194)

Minētā shēma ir uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē tiešas dotācijas veidā, ko Turcijas valdība piešķir foreļu ražotājiem, un finansiāla ieguldījuma veidā, jo subsīdijas saņēmējiem tiek piešķirts ieguvums no labvēlīgas apdrošināšanas prēmijas, kas ir ievērojami zemāka par tirgū pieejamām apdrošināšanas prēmijām salīdzināmu risku segšanai.

| (195) | Shēma piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē. Ieguvums ir vienāds ar starpību starp prēmijām, kuras piedāvātas komerciālas apdrošināšanas polises ietvaros, un subsidēto prēmiju. |
| --- | --- |

(195)

Shēma piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē. Ieguvums ir vienāds ar starpību starp prēmijām, kuras piedāvātas komerciālas apdrošināšanas polises ietvaros, un subsidēto prēmiju.

| (196) | Šis atbalsts ir īpašs, jo piešķīrēja iestāde un tiesību akti, saskaņā ar kuriem piešķīrēja iestāde darbojas, skaidri nosaka, ka šī samazinātā prēmija pieejama tikai uzņēmumiem, kas darbojas lauksaimniecības nozarē, un pat ir skaidri vērsta uz riskiem, ar kuriem saskaras ražotāji akvakultūras nozarē. |
| --- | --- |

(196)

Šis atbalsts ir īpašs, jo piešķīrēja iestāde un tiesību akti, saskaņā ar kuriem piešķīrēja iestāde darbojas, skaidri nosaka, ka šī samazinātā prēmija pieejama tikai uzņēmumiem, kas darbojas lauksaimniecības nozarē, un pat ir skaidri vērsta uz riskiem, ar kuriem saskaras ražotāji akvakultūras nozarē.

4.6.   Tieša naudas līdzekļu nodošana: citas shēmas

Tieša naudas līdzekļu nodošana: citas shēmas

4.6.1.   Apraksts un juridiskais pamats

Apraksts un juridiskais pamats

| (197) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam Gumusdoga Turcijas valdība tieši nodeva naudas līdzekļus, kuri tā uzskaitē tika iegrāmatoti pie ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(197)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam Gumusdoga Turcijas valdība tieši nodeva naudas līdzekļus, kuri tā uzskaitē tika iegrāmatoti pie ieņēmumiem.

Gumusdoga

| (198) | Komisija pieprasīja informāciju par visiem ierakstiem ieņēmumu kontā par 2020. gadu, un uzņēmums sniedza sīkāku informāciju par katru ierakstu. Tika atzīmēti šādi trīs ieraksti kā tieša naudas līdzekļu nodošana, kas attiecas tikai uz eksportētājiem. |
| --- | --- |

(198)

Komisija pieprasīja informāciju par visiem ierakstiem ieņēmumu kontā par 2020. gadu, un uzņēmums sniedza sīkāku informāciju par katru ierakstu. Tika atzīmēti šādi trīs ieraksti kā tieša naudas līdzekļu nodošana, kas attiecas tikai uz eksportētājiem.

| (199) | Pirmkārt, uzņēmums saņēma naudas līdzekļus kontā “Atbalsts Egejas jūras eksportētāju apvienībai”, kuru uzņēmums bija uzrādījis kā saistītu ar atbalstu gaisa pārvadājumiem. To reglamentē “Prezidenta 2020. gada 16. maija Dekrēts Nr. 2552 par atbalstu gaisa pārvadājumu izdevumiem” periodā no 2020. gada maija līdz jūlijam (28). |
| --- | --- |

(199)

Pirmkārt, uzņēmums saņēma naudas līdzekļus kontā “Atbalsts Egejas jūras eksportētāju apvienībai”, kuru uzņēmums bija uzrādījis kā saistītu ar atbalstu gaisa pārvadājumiem. To reglamentē “Prezidenta 2020. gada 16. maija Dekrēts Nr. 2552 par atbalstu gaisa pārvadājumu izdevumiem” periodā no 2020. gada maija līdz jūlijam (28).

28

| (200) | Otrkārt, uzņēmums saņēma naudas līdzekļus kontā “Ekonomikas ministrijas eksporta veicināšanas pasākumi” (“eksporta veicināšanas atbalsts”). Uzņēmums norādīja, ka “ar Dekrētu Nr. 2014/8 (29) tā mērķis ir atbalstīt uzņēmumus, kas veic rūpniecisku un/vai komerciālu darbību Turcijā, iegūt tirgus piekļuves atļaujas un nodrošināt dalību globālajā piegādes ķēdē”. |
| --- | --- |

(200)

Otrkārt, uzņēmums saņēma naudas līdzekļus kontā “Ekonomikas ministrijas eksporta veicināšanas pasākumi” (“eksporta veicināšanas atbalsts”). Uzņēmums norādīja, ka “ar Dekrētu Nr. 2014/8 (29) tā mērķis ir atbalstīt uzņēmumus, kas veic rūpniecisku un/vai komerciālu darbību Turcijā, iegūt tirgus piekļuves atļaujas un nodrošināt dalību globālajā piegādes ķēdē”.

29

| (201) | Treškārt, uzņēmums saņēma naudas līdzekļus kontā “Ienākumi no atbalsta dalībai izstādēs”. Uzņēmums paziņoja, ka šo palīdzību reglamentē “Dekrēts Nr. 2017/4 par atbalstu dalībai izstādēs ārvalstīs”, kas publicēts “Oficiālajā Ziņotājā” Nr. 30031 2017. gada 7. aprīlī. Saskaņā ar šo dekrētu eksportētāji var pieprasīt atmaksājumu no Tirdzniecības ministrijas Eksporta ģenerāldirektorāta sakarā ar dalību ārvalstīs rīkotās tirdzniecības izstādēs, ja Tirdzniecības ministrija atzinusi to tiesības uz atbalstu. |
| --- | --- |

(201)

Treškārt, uzņēmums saņēma naudas līdzekļus kontā “Ienākumi no atbalsta dalībai izstādēs”. Uzņēmums paziņoja, ka šo palīdzību reglamentē “Dekrēts Nr. 2017/4 par atbalstu dalībai izstādēs ārvalstīs”, kas publicēts “Oficiālajā Ziņotājā” Nr. 30031 2017. gada 7. aprīlī. Saskaņā ar šo dekrētu eksportētāji var pieprasīt atmaksājumu no Tirdzniecības ministrijas Eksporta ģenerāldirektorāta sakarā ar dalību ārvalstīs rīkotās tirdzniecības izstādēs, ja Tirdzniecības ministrija atzinusi to tiesības uz atbalstu.

4.7.   Secinājums

Secinājums

| (202) | Attiecībā uz pirmo dotāciju Komisija uzskata, ka tā ir atkarīga no eksporta, jo tā ir eksporta transportēšanas izmaksu atmaksa. Turklāt eksportētājam ir jāparaksta apņemšanās eksportēt un atmaksāt dotāciju, ja eksportētās preces tiek nosūtītas atpakaļ uz Turciju. Turklāt shēma attiecas tikai uz eksportētājiem konkrētās nozarēs, kuru vidū ir akvakultūra. |
| --- | --- |

(202)

Attiecībā uz pirmo dotāciju Komisija uzskata, ka tā ir atkarīga no eksporta, jo tā ir eksporta transportēšanas izmaksu atmaksa. Turklāt eksportētājam ir jāparaksta apņemšanās eksportēt un atmaksāt dotāciju, ja eksportētās preces tiek nosūtītas atpakaļ uz Turciju. Turklāt shēma attiecas tikai uz eksportētājiem konkrētās nozarēs, kuru vidū ir akvakultūra.

| (203) | Attiecībā uz otro dotāciju Komisija uzskata, ka arī tā ir atkarīga no eksporta, jo atmaksā ar eksporta darījumiem saistītos izdevumus, kas veicami, lai piekļūtu ārvalstu tirgiem, piemēram, sertifikācijas un kvalitātes kontroles izmaksas. |
| --- | --- |

(203)

Attiecībā uz otro dotāciju Komisija uzskata, ka arī tā ir atkarīga no eksporta, jo atmaksā ar eksporta darījumiem saistītos izdevumus, kas veicami, lai piekļūtu ārvalstu tirgiem, piemēram, sertifikācijas un kvalitātes kontroles izmaksas.

| (204) | Attiecībā uz trešo dotāciju Komisija uzskata, ka tā arī ir atkarīga no eksporta, jo ir paredzēta eksporta tirdzniecības veicināšanai tirdzniecības izstādēs ārvalstīs. |
| --- | --- |

(204)

Attiecībā uz trešo dotāciju Komisija uzskata, ka tā arī ir atkarīga no eksporta, jo ir paredzēta eksporta tirdzniecības veicināšanai tirdzniecības izstādēs ārvalstīs.

| (205) | Šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, ko Turcijas valdība tiešas dotācijas veidā piešķir Turcijas eksportētājiem. Shēma piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(205)

Šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, ko Turcijas valdība tiešas dotācijas veidā piešķir Turcijas eksportētājiem. Shēma piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē.

| (206) | Minētās dotācijas ir atkarīgas no eksporta izpildes (rādītājiem) pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Dažas no tām ir arī īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, ņemot vērā to, kas izriet no dokumentiem, ko iesniedzis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, proti, ka tās, kā redzams, attiecas tikai uz konkrētām rūpniecības nozarēm, piemēram, akvakultūru. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētās dotācijas ir kompensējamas un īpašas. |
| --- | --- |

(206)

Minētās dotācijas ir atkarīgas no eksporta izpildes (rādītājiem) pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Dažas no tām ir arī īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, ņemot vērā to, kas izriet no dokumentiem, ko iesniedzis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, proti, ka tās, kā redzams, attiecas tikai uz konkrētām rūpniecības nozarēm, piemēram, akvakultūru. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētās dotācijas ir kompensējamas un īpašas.

| (207) | Ieguvums ir ieņēmumu summa, kas saņemta un iegrāmatota pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(207)

Ieguvums ir ieņēmumu summa, kas saņemta un iegrāmatota pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (208) | Pēc informācijas izpaušanas Gumusdoga apstrīdēja Komisijas lēmumu, kas attiecās uz minēto triju dotāciju kompensējamību. |
| --- | --- |

(208)

Pēc informācijas izpaušanas Gumusdoga apstrīdēja Komisijas lēmumu, kas attiecās uz minēto triju dotāciju kompensējamību.

Gumusdoga

| (209) | Attiecībā uz “Aegean Exporters’ Association Support” (“pirmā dotācija”) Gumusdoga apgalvoja, ka shēma nav saistīta ar pārskatāmo ražojumu, jo ražojumu ar HS kodiem 0302, 0303 un 0304 eksports uz Eiropas Savienību nav iekļauts atbalsta tvērumā. |
| --- | --- |

(209)

Attiecībā uz “Aegean Exporters’ Association Support” (“pirmā dotācija”) Gumusdoga apgalvoja, ka shēma nav saistīta ar pārskatāmo ražojumu, jo ražojumu ar HS kodiem 0302, 0303 un 0304 eksports uz Eiropas Savienību nav iekļauts atbalsta tvērumā.

Aegean Exporters’ Association Support

Gumusdoga

| (210) | Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo atbalsts var ietvert ražojumus ar citiem HS kodiem, kas ietilpst pašreizējās izmeklēšanas ražojumu tvērumā, proti, HS kodiem 0301 un 0305. Uzņēmums arī nesniedza pietiekamu informāciju, lai Komisija varētu pārbaudīt, uz kurām ražojumu grupām attiecās PIP laikā saņemtais atbalsts. |
| --- | --- |

(210)

Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo atbalsts var ietvert ražojumus ar citiem HS kodiem, kas ietilpst pašreizējās izmeklēšanas ražojumu tvērumā, proti, HS kodiem 0301 un 0305. Uzņēmums arī nesniedza pietiekamu informāciju, lai Komisija varētu pārbaudīt, uz kurām ražojumu grupām attiecās PIP laikā saņemtais atbalsts.

| (211) | Gumusdoga apgalvoja arī, ka pirmā dotācija nav saistīta ar eksporta pārdošanas apjomu uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(211)

Gumusdoga apgalvoja arī, ka pirmā dotācija nav saistīta ar eksporta pārdošanas apjomu uz Savienības tirgu.

Gumusdoga

| (212) | Komisija neapstrīd, ka šī shēma attiecas ne tikai uz pārskatāmo ražojumu, tādēļ arī tika ņemts vērā ieguvums, ko uzņēmums saņēma par grupas kopējo eksporta apgrozījumu, un pēc tam iedalīts attiecībā uz pārskatāmo ražojumu. |
| --- | --- |

(212)

Komisija neapstrīd, ka šī shēma attiecas ne tikai uz pārskatāmo ražojumu, tādēļ arī tika ņemts vērā ieguvums, ko uzņēmums saņēma par grupas kopējo eksporta apgrozījumu, un pēc tam iedalīts attiecībā uz pārskatāmo ražojumu.

| (213) | Attiecībā uz eksporta veicināšanas atbalstu (otrā dotācija) Gumusdoga apgalvoja, ka tikai viens no astoņiem ieguvuma aprēķinā iekļautajiem pieteikumiem attiecas uz pārskatāmo ražojumu un PIP. Tāpēc tas pieprasīja Komisijai attiecīgi pārskatīt ieguvuma aprēķinu un neņemt vērā septiņus pieteikumus, kas neattiecas uz pārskatāmo ražojumu un PIP. |
| --- | --- |

(213)

Attiecībā uz eksporta veicināšanas atbalstu (otrā dotācija) Gumusdoga apgalvoja, ka tikai viens no astoņiem ieguvuma aprēķinā iekļautajiem pieteikumiem attiecas uz pārskatāmo ražojumu un PIP. Tāpēc tas pieprasīja Komisijai attiecīgi pārskatīt ieguvuma aprēķinu un neņemt vērā septiņus pieteikumus, kas neattiecas uz pārskatāmo ražojumu un PIP.

Gumusdoga

| (214) | Komisija noraida šo apgalvojumu, jo tika ņemts vērā ieguvums par PIP laikā iegrāmatotajiem ieņēmumiem un grupas kopējo eksporta apgrozījumu, un tad tas tika iedalīts attiecībā uz pārskatāmo ražojumu. |
| --- | --- |

(214)

Komisija noraida šo apgalvojumu, jo tika ņemts vērā ieguvums par PIP laikā iegrāmatotajiem ieņēmumiem un grupas kopējo eksporta apgrozījumu, un tad tas tika iedalīts attiecībā uz pārskatāmo ražojumu.

| (215) | Gumusdoga piedevām lūdza Komisiju neņemt vērā ieguvumu, kas izriet no “Ienākumiem no atbalsta dalībai izstādēs” (trešā dotācija), jo šī shēma nav īpaša nozarei vai uzņēmumam un nav saistīta ar pārskatāmo ražojumu vai PIP. |
| --- | --- |

(215)

Gumusdoga piedevām lūdza Komisiju neņemt vērā ieguvumu, kas izriet no “Ienākumiem no atbalsta dalībai izstādēs” (trešā dotācija), jo šī shēma nav īpaša nozarei vai uzņēmumam un nav saistīta ar pārskatāmo ražojumu vai PIP.

Gumusdoga

| (216) | Komisija noraida šo apgalvojumu, jo tā ir atkarīga no eksporta, un tika ņemts vērā ieguvums, ko uzņēmums saņēma PIP laikā par grupas kopējo eksporta apgrozījumu, un pēc tam iedalīts attiecībā uz pārskatāmo ražojumu.

  6. tabula


  Tieša naudas līdzekļu nodošana







  Uzņēmums | Subsīdijas apjoms |
| --- | --- | --- |
| Fishark | 0,00  % |
| Gumusdoga | 0,21  % |
| Ozpekler | 0,09  % |
| Selina Balik | 0,08  % |

(216)

Komisija noraida šo apgalvojumu, jo tā ir atkarīga no eksporta, un tika ņemts vērā ieguvums, ko uzņēmums saņēma PIP laikā par grupas kopējo eksporta apgrozījumu, un pēc tam iedalīts attiecībā uz pārskatāmo ražojumu.

6. tabula

6. tabula

Tieša naudas līdzekļu nodošana

Tieša naudas līdzekļu nodošana

Uzņēmums

Subsīdijas apjoms

Fishark

0,00  %

Gumusdoga

0,21  %

Ozpekler

0,09  %

Selina Balik

0,08  %

4.8.   Preferenciāli aizdevumi

Preferenciāli aizdevumi

| (217) | Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā Komisija konstatēja, ka foreļu ražotāji saņēma preferenciālus aizdevumus, ieskaitot:






  — | lauksaimniecības aizdevumus ar zemu vai nulles procentu likmi, |
| --- | --- | --- |

(217)

Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā Komisija konstatēja, ka foreļu ražotāji saņēma preferenciālus aizdevumus, ieskaitot:

—

lauksaimniecības aizdevumus ar zemu vai nulles procentu likmi,

| — | eksporta aizdevumus ar zemu procentu likmi, kurus Eximbank izsniedz tieši vai ar citu banku starpniecību. |
| --- | --- |

—

eksporta aizdevumus ar zemu procentu likmi, kurus Eximbank izsniedz tieši vai ar citu banku starpniecību.

Eximbank

| (218) | Komisija pārbaudīja izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem 2020. gadā izsniegtos preferenciālos aizdevumus, ieskaitot lauksaimniecības aizdevumus, eksporta aizdevumus un citas aizdevumu shēmas, tostarp tās, ko Turcijas valdība organizēja 2020. gadā, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju. |
| --- | --- |

(218)

Komisija pārbaudīja izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem 2020. gadā izsniegtos preferenciālos aizdevumus, ieskaitot lauksaimniecības aizdevumus, eksporta aizdevumus un citas aizdevumu shēmas, tostarp tās, ko Turcijas valdība organizēja 2020. gadā, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju.

4.9.   Lauksaimniecības aizdevumi

Lauksaimniecības aizdevumi

4.9.1.   Apraksts un juridiskais pamats

Apraksts un juridiskais pamats

| (219) | Dekrētā Nr. 2020/2015 ir paredzēts, ka lauksaimniecības kredītu kooperatīvi (“LKK”) un T.C. Ziraat Bankasi A.S. (“Ziraat Bankasi”) var piešķirt aizdevumus ar zemu procentu likmi un darījumdarbības aizdevumus akvakultūras nozares ražotājiem. Foreļu ražotāji var saņemt atlaides piemērojamajām procentu likmēm 10 %–80 % robežās. Kredīta augšējā robeža ir 10 000 000 TL. Dekrēts attiecas uz periodu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(219)

Dekrētā Nr. 2020/2015 ir paredzēts, ka lauksaimniecības kredītu kooperatīvi (“LKK”) un T.C. Ziraat Bankasi A.S. (“Ziraat Bankasi”) var piešķirt aizdevumus ar zemu procentu likmi un darījumdarbības aizdevumus akvakultūras nozares ražotājiem. Foreļu ražotāji var saņemt atlaides piemērojamajām procentu likmēm 10 %–80 % robežās. Kredīta augšējā robeža ir 10 000 000 TL. Dekrēts attiecas uz periodu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim.

T.C. Ziraat Bankasi A.S.

Ziraat Bankasi

| (220) | LKK ir privāttiesību subjekti, ko Turcijā izveidojuši lauksaimnieciskie ražotāji (t. i., fiziskas personas vai tiesību subjekti, kas nodarbojas ar lauksaimniecisko ražošanu), lai atbalstītu savas darījumdarbības finansiālās vajadzības. |
| --- | --- |

(220)

LKK ir privāttiesību subjekti, ko Turcijā izveidojuši lauksaimnieciskie ražotāji (t. i., fiziskas personas vai tiesību subjekti, kas nodarbojas ar lauksaimniecisko ražošanu), lai atbalstītu savas darījumdarbības finansiālās vajadzības.

| (221) | Ziraat Bankasi ir Turcijas Republikas lauksaimniecības banka, kas pilnībā pieder valstij. Sākotnējās izmeklēšanas laikā tās kapitāla daļas piederēja Valsts kases apakšsekretariātam. Tomēr kopš 2018. gada tā kapitāls ir nodots Turcijas Ieguldījumu fondam, un, kā konstatēts termiņbeigu pārskatīšanā, tas joprojām pilnībā pieder Turcijas Ieguldījumu fondam (30). |
| --- | --- |

(221)

Ziraat Bankasi ir Turcijas Republikas lauksaimniecības banka, kas pilnībā pieder valstij. Sākotnējās izmeklēšanas laikā tās kapitāla daļas piederēja Valsts kases apakšsekretariātam. Tomēr kopš 2018. gada tā kapitāls ir nodots Turcijas Ieguldījumu fondam, un, kā konstatēts termiņbeigu pārskatīšanā, tas joprojām pilnībā pieder Turcijas Ieguldījumu fondam (30).

Ziraat Bankasi

30

| (222) | Saskaņā ar 2. pantu Likumā Nr. 6741 par Turcijas ieguldījumu fondu pārvaldības uzņēmuma dibināšanu un grozījumiem konkrētos tiesību aktos Turcijas Ieguldījumu fonds ir ar prezidentu saistīta iestāde (31). |
| --- | --- |

(222)

Saskaņā ar 2. pantu Likumā Nr. 6741 par Turcijas ieguldījumu fondu pārvaldības uzņēmuma dibināšanu un grozījumiem konkrētos tiesību aktos Turcijas Ieguldījumu fonds ir ar prezidentu saistīta iestāde (31).

31

| (223) | Saskaņā ar Ministru padomes Dekrēta 2016/9429 13. panta 2. punktu fonda valdes priekšsēdētājs ir republikas prezidents. Republikas prezidents vienu no valdes locekļiem var iecelt par priekšsēdētāja vietnieku (32). |
| --- | --- |

(223)

Saskaņā ar Ministru padomes Dekrēta 2016/9429 13. panta 2. punktu fonda valdes priekšsēdētājs ir republikas prezidents. Republikas prezidents vienu no valdes locekļiem var iecelt par priekšsēdētāja vietnieku (32).

32

| (224) | Kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā (33), Ziraat Bankasi piešķir preferenciālus aizdevumus akvakultūras nozarei, lai veicinātu lauksaimniecisko ražošanu un agrorūpniecību. Šajā sakarā Ministru padome katru gadu nosaka programmas ilgumu, procedūras un principus, un valsts kase nodod Ziraat Bankasi atlikušo procentu maksājuma summu, kas atbilst procentu likmei ar atlaidi. |
| --- | --- |

(224)

Kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā (33), Ziraat Bankasi piešķir preferenciālus aizdevumus akvakultūras nozarei, lai veicinātu lauksaimniecisko ražošanu un agrorūpniecību. Šajā sakarā Ministru padome katru gadu nosaka programmas ilgumu, procedūras un principus, un valsts kase nodod Ziraat Bankasi atlikušo procentu maksājuma summu, kas atbilst procentu likmei ar atlaidi.

33

Ziraat Bankasi

Ziraat Bankasi

| (225) | Tādējādi sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ziraat Bankasi bija piešķirtas valdības pilnvaras, pamatojoties uz Dekrētu 2013/4271, kas uz tāda paša pamata tika aizstāts ar Dekrētu 2020/2015. |
| --- | --- |

(225)

Tādējādi sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ziraat Bankasi bija piešķirtas valdības pilnvaras, pamatojoties uz Dekrētu 2013/4271, kas uz tāda paša pamata tika aizstāts ar Dekrētu 2020/2015.

Ziraat Bankasi

| (226) | Tāpēc T.C. Ziraat Bankasi A.S. joprojām ir valdības pilnvaras, un, tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, Komisija turpina uzskatīt, ka tā ir valsts iestāde. |
| --- | --- |

(226)

Tāpēc T.C. Ziraat Bankasi A.S. joprojām ir valdības pilnvaras, un, tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, Komisija turpina uzskatīt, ka tā ir valsts iestāde.

T.C. Ziraat Bankasi A.S.

4.9.2.   Konstatējumi

Konstatējumi

| (227) | PIP laikā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija neatmaksāti bankas Ziraat Bankasi aizdevumi ar zemām procentu likmēm. |
| --- | --- |

(227)

PIP laikā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija neatmaksāti bankas Ziraat Bankasi aizdevumi ar zemām procentu likmēm.

Ziraat Bankasi

| (228) | Pēc informācijas izpaušanas Gumusdoga piezīmēs norādīja, ka Komisijai nevajadzētu uzskatīt Ziraat Bankasi piešķirtos lauksaimniecības aizdevumus par kompensējamiem, jo tie bija saistīti ar tādas apdrošināšanas polises iegādi, kas saistīta ar citu ražojumu ražošanu, nevis ar pārskatāmo ražojumu. |
| --- | --- |

(228)

Pēc informācijas izpaušanas Gumusdoga piezīmēs norādīja, ka Komisijai nevajadzētu uzskatīt Ziraat Bankasi piešķirtos lauksaimniecības aizdevumus par kompensējamiem, jo tie bija saistīti ar tādas apdrošināšanas polises iegādi, kas saistīta ar citu ražojumu ražošanu, nevis ar pārskatāmo ražojumu.

Gumusdoga

Ziraat Bankasi

| (229) | Šis arguments tika noraidīts, jo aizdevums tika piešķirts uzņēmumam un nebija pierādījumu, ka uzņēmumiem Turcijā parasti ir pieejami līdzīgi aizdevumi. Turklāt aizdevums bija atkarīgs nevis no citu ražojums ražošanas, bet gan tikai no apdrošināšanas polises iegādes konkrētā audzētavā. |
| --- | --- |

(229)

Šis arguments tika noraidīts, jo aizdevums tika piešķirts uzņēmumam un nebija pierādījumu, ka uzņēmumiem Turcijā parasti ir pieejami līdzīgi aizdevumi. Turklāt aizdevums bija atkarīgs nevis no citu ražojums ražošanas, bet gan tikai no apdrošināšanas polises iegādes konkrētā audzētavā.

4.10.   Eksporta kredīti

Eksporta kredīti

4.10.1.   Apraksts un juridiskais pamats

Apraksts un juridiskais pamats

| (230) | Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā (34) un termiņbeigu pārskatīšanā (35), Turcijas valdība 1987. gada 21. augustā ar Dekrētu Nr. 87/11914, ievērojot Likuma Nr. 3332 rīkojumu (36) par eksporta kredītiem, piešķīra privilēģijas pilnībā valstij piederošajai bankai Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ș (“Eximbank”), kas darbojas kā Turcijas valdības galvenais eksporta veicināšanas instruments Turcijas eksporta stratēģijā. |
| --- | --- |

(230)

Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā (34) un termiņbeigu pārskatīšanā (35), Turcijas valdība 1987. gada 21. augustā ar Dekrētu Nr. 87/11914, ievērojot Likuma Nr. 3332 rīkojumu (36) par eksporta kredītiem, piešķīra privilēģijas pilnībā valstij piederošajai bankai Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ș (“Eximbank”), kas darbojas kā Turcijas valdības galvenais eksporta veicināšanas instruments Turcijas eksporta stratēģijā.

34

35

36

Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ș

Eximbank

| (231) | Valdība ir pilnvarojusi Eximbank atbalstīt ārējo tirdzniecību un Turcijas līgumslēdzējus/ieguldītājus, kas darbojas ārvalstīs, lai palielinātu eksportu no Turcijas uzņēmumiem un stiprinātu to starptautisko konkurētspēju. |
| --- | --- |

(231)

Valdība ir pilnvarojusi Eximbank atbalstīt ārējo tirdzniecību un Turcijas līgumslēdzējus/ieguldītājus, kas darbojas ārvalstīs, lai palielinātu eksportu no Turcijas uzņēmumiem un stiprinātu to starptautisko konkurētspēju.

Eximbank

| (232) | Komisija vēl aizvien uzskata, ka Eximbank ir piešķirtas valdības pilnvaras un tādējādi tā ir valsts iestāde. |
| --- | --- |

(232)

Komisija vēl aizvien uzskata, ka Eximbank ir piešķirtas valdības pilnvaras un tādējādi tā ir valsts iestāde.

Eximbank

| (233) | Juridiskais pamats eksporta kredītiem, ko izsniedz Eximbank, ir Likums Nr. 3332, kā arī Rezolūcija Nr. 2013/4286 (37) par Eximbank izveidi. |
| --- | --- |

(233)

Juridiskais pamats eksporta kredītiem, ko izsniedz Eximbank, ir Likums Nr. 3332, kā arī Rezolūcija Nr. 2013/4286 (37) par Eximbank izveidi.

Eximbank

37

Eximbank

| (234) | Eximbank (tieši vai ar korespondentbanku starpniecību, kas strādā par komisijas maksu) sniedz tādu finansiālu atbalstu kā no eksporta atkarīgus eksporta kredītus pirms vai pēc nosūtīšanas un uz eksportu orientētus ieguldījumu kredītus eksportētājiem, lai palielinātu Turcijas eksportētāju konkurētspēju ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(234)

Eximbank (tieši vai ar korespondentbanku starpniecību, kas strādā par komisijas maksu) sniedz tādu finansiālu atbalstu kā no eksporta atkarīgus eksporta kredītus pirms vai pēc nosūtīšanas un uz eksportu orientētus ieguldījumu kredītus eksportētājiem, lai palielinātu Turcijas eksportētāju konkurētspēju ārvalstu tirgos.

Eximbank

| (235) | Lai eksportētājiem nodrošinātu naudas avansējumu uz tādu rēķinu un dokumentu diskontēšanas pamata, kas saistīti ar eksporta pārdošanas apjomu, Eximbank izmanto arī pārdiskontēšanas kredītus (38). Minēto kredītu juridiskais pamats ir “Īstenošanas principi un apkārtraksts par eksporta un valūtas maiņas peļņas pakalpojumu pārdiskontēšanas kredītiem (Pārdiskontēšanas programma)” (39) un Centrālās bankas likuma 45. pants. |
| --- | --- |

(235)

Lai eksportētājiem nodrošinātu naudas avansējumu uz tādu rēķinu un dokumentu diskontēšanas pamata, kas saistīti ar eksporta pārdošanas apjomu, Eximbank izmanto arī pārdiskontēšanas kredītus (38). Minēto kredītu juridiskais pamats ir “Īstenošanas principi un apkārtraksts par eksporta un valūtas maiņas peļņas pakalpojumu pārdiskontēšanas kredītiem (Pārdiskontēšanas programma)” (39) un Centrālās bankas likuma 45. pants.

Eximbank

38

39

| (236) | Turcijas Centrālās bankas (TCMB) 2020. gada pārskatā norādīts, ka kredītu pārdiskontēšanas mērķis bija “atvieglot eksporta uzņēmumu piekļuvi kredītiem par izdevīgām izmaksām un palielināt TRCB rezerves” (40). |
| --- | --- |

(236)

Turcijas Centrālās bankas (TCMB) 2020. gada pārskatā norādīts, ka kredītu pārdiskontēšanas mērķis bija “atvieglot eksporta uzņēmumu piekļuvi kredītiem par izdevīgām izmaksām un palielināt TRCB rezerves” (40).

TCMB

40

| (237) | Pārdiskontētos kredītus finansē Turcijas Centrālā banka, bet tie tiek novirzīti caur Turcijas finanšu iestādēm (gan publiskām, gan privātām bankām), kas darbojas kā TCMB korespondentbankas. Procentu likmes nosaka TCMB, un korespondentbankas saņem atlīdzību no komisijas maksas, ko iekasē no saņēmējiem. |
| --- | --- |

(237)

Pārdiskontētos kredītus finansē Turcijas Centrālā banka, bet tie tiek novirzīti caur Turcijas finanšu iestādēm (gan publiskām, gan privātām bankām), kas darbojas kā TCMB korespondentbankas. Procentu likmes nosaka TCMB, un korespondentbankas saņem atlīdzību no komisijas maksas, ko iekasē no saņēmējiem.

TCMB

TCMB

4.10.2.   Konstatējumi

Konstatējumi

| (238) | Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, PIP laikā bija tādi neatmaksāti eksporta kredīti ar zemu procentu likmi, kurus izsniegusi vai nu tieši Eximbank, vai arī kuri izsniegti ar tādu citu publisku vai privātu banku starpniecību, kas darbojās kā Eximbank korespondentbankas. Uzņēmumiem tiek piešķirts ieguvums arī no pārdiskontētajiem kredītiem, kurus izsniegusi vai nu Eximbank, vai arī kuri izsniegti ar citu publisku vai privātu banku starpniecību. |
| --- | --- |

(238)

Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, PIP laikā bija tādi neatmaksāti eksporta kredīti ar zemu procentu likmi, kurus izsniegusi vai nu tieši Eximbank, vai arī kuri izsniegti ar tādu citu publisku vai privātu banku starpniecību, kas darbojās kā Eximbank korespondentbankas. Uzņēmumiem tiek piešķirts ieguvums arī no pārdiskontētajiem kredītiem, kurus izsniegusi vai nu Eximbank, vai arī kuri izsniegti ar citu publisku vai privātu banku starpniecību.

Eximbank

Eximbank

Eximbank

4.11.   Citas aizdevumu shēmas

Citas aizdevumu shēmas

4.11.1.   Apraksts un juridiskais pamats

Apraksts un juridiskais pamats

| (239) | Daži izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ziņoja par citiem aizdevumiem, kas ņemti 2020. gadā. Komisija identificēja trīs shēmas, ko izmantoja izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, un pieprasīja Turcijas valdībai šādu informāciju:






  — | Can Suyu – Life Water |
| --- | --- | --- |

(239)

Daži izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ziņoja par citiem aizdevumiem, kas ņemti 2020. gadā. Komisija identificēja trīs shēmas, ko izmantoja izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, un pieprasīja Turcijas valdībai šādu informāciju:

—

Can Suyu – Life Water

| — | Ise Devam – Continue to Business |
| --- | --- |

—

Ise Devam – Continue to Business

| — | IVME Credit – Movement Credit |
| --- | --- |

—

IVME Credit – Movement Credit

| (240) | Shēma Can Suyu – Life Water ir vispārēja aizdevumu programma, kas ir pieejama visiem uzņēmumiem, kuri apņemas, sākot no 2020. gada februāra beigām, turpināt darbību un saglabāt (un nesamazināt) sociālā nodrošinājuma iestādē reģistrēto nodarbināto skaitu. Programma ir aizdevums darbības turpināšanai, ko Turcijas valdība izsniedz uzņēmumam Kredi Garanti Fonu un piecām publiskajām bankām, kurām tajā ir kapitāla daļas. |
| --- | --- |

(240)

Shēma Can Suyu – Life Water ir vispārēja aizdevumu programma, kas ir pieejama visiem uzņēmumiem, kuri apņemas, sākot no 2020. gada februāra beigām, turpināt darbību un saglabāt (un nesamazināt) sociālā nodrošinājuma iestādē reģistrēto nodarbināto skaitu. Programma ir aizdevums darbības turpināšanai, ko Turcijas valdība izsniedz uzņēmumam Kredi Garanti Fonu un piecām publiskajām bankām, kurām tajā ir kapitāla daļas.

Can Suyu – Life Water

Kredi Garanti Fonu

| (241) | Shēma “Ise Devam – Continue to Business” ir vēl viena vispārēja aizdevumu programma, kas saistīta ar darbību turpināšanu, tāpat kā shēma Can Suyu – Life Water. Programma ir aizdevums darbības turpināšanai, ko Turcijas valdība izsniedz uzņēmumam Kredi Garanti Fonu un piecām publiskajām bankām, kurām tajā ir kapitāla daļas. |
| --- | --- |

(241)

Shēma “Ise Devam – Continue to Business” ir vēl viena vispārēja aizdevumu programma, kas saistīta ar darbību turpināšanu, tāpat kā shēma Can Suyu – Life Water. Programma ir aizdevums darbības turpināšanai, ko Turcijas valdība izsniedz uzņēmumam Kredi Garanti Fonu un piecām publiskajām bankām, kurām tajā ir kapitāla daļas.

Ise Devam – Continue to Business

Can Suyu – Life Water

Kredi Garanti Fonu

| (242) | Shēma IVME Credit – Movement Credit ir īpaša shēma atsevišķām ekonomikas nozarēm. Shēmu kā daļu no finansēšanas paketes IVME (Acceleration) 2019. gada 23. maijā izsludināja Valsts kases un finanšu ministrija kopā ar trim publiskajām bankām: Ziraat Bankasi, Halkbank un Vakifbank (41). Savukārt finansēšanas pakete Acceleration ir daļa no Turcijas valdības valsts ilgtermiņa ekonomikas politikas, kas izklāstīta Jaunajā ekonomikas programmā (Yeni Ekonomi Programi). |
| --- | --- |

(242)

Shēma IVME Credit – Movement Credit ir īpaša shēma atsevišķām ekonomikas nozarēm. Shēmu kā daļu no finansēšanas paketes IVME (Acceleration) 2019. gada 23. maijā izsludināja Valsts kases un finanšu ministrija kopā ar trim publiskajām bankām: Ziraat Bankasi, Halkbank un Vakifbank (41). Savukārt finansēšanas pakete Acceleration ir daļa no Turcijas valdības valsts ilgtermiņa ekonomikas politikas, kas izklāstīta Jaunajā ekonomikas programmā (Yeni Ekonomi Programi).

IVME Credit – Movement Credit

Acceleration

Ziraat Bankasi

Halkbank

Vakifbank

41

Acceleration

Yeni Ekonomi Programi

| (243) | Oficiālajā paziņojumā norādīts, ka programma ir paredzēta, lai “atbalstītu nozares, kurās ir liela atkarība no importa; ārējās tirdzniecības deficīts un augsts iemaksu līmenis nodarbinātībā un augsts eksporta vai valūtas ieņēmumu līmenis”. Saskaņā ar Valsts kases un finanšu ministra inaugurācijas runu, “finansējuma pakete paredz uz produktiem orientētu finansēšanas pieeju. Ne tikai novērtējot katru nozari atsevišķi, bet arī finansējot produktus, kas var pozitīvi ietekmēt ārējās tirdzniecības deficītu. Tādā veidā tās mērķis būs palielināt attiecīgo produktu konkurētspēju starptautiskajos tirgos, un tādējādi tiks atklāts stratēģisko produktu eksporta potenciāls (42).” |
| --- | --- |

(243)

Oficiālajā paziņojumā norādīts, ka programma ir paredzēta, lai “atbalstītu nozares, kurās ir liela atkarība no importa; ārējās tirdzniecības deficīts un augsts iemaksu līmenis nodarbinātībā un augsts eksporta vai valūtas ieņēmumu līmenis”. Saskaņā ar Valsts kases un finanšu ministra inaugurācijas runu, “finansējuma pakete paredz uz produktiem orientētu finansēšanas pieeju. Ne tikai novērtējot katru nozari atsevišķi, bet arī finansējot produktus, kas var pozitīvi ietekmēt ārējās tirdzniecības deficītu. Tādā veidā tās mērķis būs palielināt attiecīgo produktu konkurētspēju starptautiskajos tirgos, un tādējādi tiks atklāts stratēģisko produktu eksporta potenciāls (42).”

42

| (244) | Galvenās atbalstāmās darbības ir “izejvielu un starpproduktu ražošana; mašīnu ražošana un lauksaimniecība”. Izejvielu un importēto preču jomā tika apzinātas četras galvenās nozares: ķīmiski produkti/medicīniskie izstrādājumi (zāles), plastmasas un gumijas izstrādājumi; mākslīgie un sintētiskie pavedieni un papīra un kartona nozare (43). |
| --- | --- |

(244)

Galvenās atbalstāmās darbības ir “izejvielu un starpproduktu ražošana; mašīnu ražošana un lauksaimniecība”. Izejvielu un importēto preču jomā tika apzinātas četras galvenās nozares: ķīmiski produkti/medicīniskie izstrādājumi (zāles), plastmasas un gumijas izstrādājumi; mākslīgie un sintētiskie pavedieni un papīra un kartona nozare (43).

43

| (245) | Mašīnu ražošanas jomā ir izveidots mašīnu ražotāju saraksts atbilstoši konkrētiem NACE kodiem. Finansēšanas pakete ietver aizdevumus, ko piešķir vietējiem NACE kodu saraksta mašīnu ražotājiem, kuri iegulda jaunā ražošanā vai jaudas palielinājumos, kā arī aizdevumus iekšzemes pircējiem, kuri iegulda jaunās mašīnās, ko ražo tie paši ražotāji. Pakete ir paredzēta šādām nozarēm:






  — | elektriskā tehnika un tās komponenti, datori, elektronika, optiskie materiāli, |
| --- | --- | --- |

(245)

Mašīnu ražošanas jomā ir izveidots mašīnu ražotāju saraksts atbilstoši konkrētiem NACE kodiem. Finansēšanas pakete ietver aizdevumus, ko piešķir vietējiem NACE kodu saraksta mašīnu ražotājiem, kuri iegulda jaunā ražošanā vai jaudas palielinājumos, kā arī aizdevumus iekšzemes pircējiem, kuri iegulda jaunās mašīnās, ko ražo tie paši ražotāji. Pakete ir paredzēta šādām nozarēm:

NACE

NACE

—

elektriskā tehnika un tās komponenti, datori, elektronika, optiskie materiāli,

| — | mehānisko transportlīdzekļu detaļas, |
| --- | --- |

—

mehānisko transportlīdzekļu detaļas,

| — | motors un komponenti, |
| --- | --- |

—

motors un komponenti,

| — | vispārēja lietojuma rūpniecības iekārtas un komponenti, |
| --- | --- |

—

vispārēja lietojuma rūpniecības iekārtas un komponenti,

| — | elektroiekārtas (44). |
| --- | --- |

—

elektroiekārtas (44).

44

| (246) | Lauksaimniecība ietver “lauksaimniecības dzīvnieku un lopbarības kultūraugu ražošanu”, un šie aizdevumi PIP laikā tika piešķirti vienam izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam akvakultūrai. Aizdevuma nosacījumi ir skaidri preferenciāli piedāvātās procentu likmes ziņā. |
| --- | --- |

(246)

Lauksaimniecība ietver “lauksaimniecības dzīvnieku un lopbarības kultūraugu ražošanu”, un šie aizdevumi PIP laikā tika piešķirti vienam izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam akvakultūrai. Aizdevuma nosacījumi ir skaidri preferenciāli piedāvātās procentu likmes ziņā.

4.11.2.   Konstatējumi

Konstatējumi

| (247) | Attiecībā uz divām vispārējām aizdevumu shēmām Can Suyu – Life Water un Ise Devam – Continue to Business, pamatojoties uz nodarbinātības līmeni uzņēmumos 2020. gada februārī, Komisija nav atradusi pierādījumus tam, ka šīs aizdevumu shēmas būtu īpašas vai kompensējamas. |
| --- | --- |

(247)

Attiecībā uz divām vispārējām aizdevumu shēmām Can Suyu – Life Water un Ise Devam – Continue to Business, pamatojoties uz nodarbinātības līmeni uzņēmumos 2020. gada februārī, Komisija nav atradusi pierādījumus tam, ka šīs aizdevumu shēmas būtu īpašas vai kompensējamas.

Can Suyu – Life Water

Ise Devam

Continue to Business

| (248) | Tomēr attiecībā uz kredītu shēmu IVME Komisija ir konstatējusi pierādījumus tam, ka tā attiecas tikai uz atsevišķām nozarēm un atsevišķām darbībām (kuras izklāstītas iepriekš) un ka aizdevumu pakete ir saistīta ar publiskajām bankām Ziraat Bank, Halkbank un Vakifbank. |
| --- | --- |

(248)

Tomēr attiecībā uz kredītu shēmu IVME Komisija ir konstatējusi pierādījumus tam, ka tā attiecas tikai uz atsevišķām nozarēm un atsevišķām darbībām (kuras izklāstītas iepriekš) un ka aizdevumu pakete ir saistīta ar publiskajām bankām Ziraat Bank, Halkbank un Vakifbank.

IVME

Ziraat Bank

Halkbank

Vakifbank

| (249) | Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautie uzņēmumi izmantoja tikai IVME kredītaizdevumus, ko piešķīra Ziraat Bank un Halkbank. Tāpēc Komisija šajā izmeklēšanā neizmeklēja Vakifbank statusu. |
| --- | --- |

(249)

Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautie uzņēmumi izmantoja tikai IVME kredītaizdevumus, ko piešķīra Ziraat Bank un Halkbank. Tāpēc Komisija šajā izmeklēšanā neizmeklēja Vakifbank statusu.

IVME

Ziraat Bank

Halkbank

Vakifbank

| (250) | Komisija iepriekš 4.5.1. iedaļā apstiprināja, ka Ziraat Bank ir valsts iestāde un tai ir piešķirtas valdības pilnvaras. |
| --- | --- |

(250)

Komisija iepriekš 4.5.1. iedaļā apstiprināja, ka Ziraat Bank ir valsts iestāde un tai ir piešķirtas valdības pilnvaras.

Ziraat Bank

| (251) | Komisija, pamatojoties uz publisku informāciju un arī uz informāciju, ko banka pati sniedza, atbildot uz valdības anketas jautājumiem, kurā bija iekļauti 2019. un 2020. gada pārskati, uzskatīja, ka Türkiye Halk Bankası A.Ş (“Halkbank”) ir valsts iestāde, kam piešķirtas valdības pilnvaras. |
| --- | --- |

(251)

Komisija, pamatojoties uz publisku informāciju un arī uz informāciju, ko banka pati sniedza, atbildot uz valdības anketas jautājumiem, kurā bija iekļauti 2019. un 2020. gada pārskati, uzskatīja, ka Türkiye Halk Bankası A.Ş (“Halkbank”) ir valsts iestāde, kam piešķirtas valdības pilnvaras.

Türkiye Halk Bankası A.Ş

Halkbank

| (252) | Banku Halkbank dibināja Turcijas valdība 1933. gadā. Apstākļus Halkbank izveidei radīja Mustafa Kemals Ataturks, kas norādīja: “Ir ārkārtīgi svarīgi izveidot organizāciju, kas mazo uzņēmumu īpašniekiem un lieliem rūpniecības uzņēmumiem par zemu cenu piešķirs viegli saņemamus aizdevumus, kas tiem tik ļoti nepieciešami, un pazemināt kredīta izmaksas parastos apstākļos”. |
| --- | --- |

(252)

Banku Halkbank dibināja Turcijas valdība 1933. gadā. Apstākļus Halkbank izveidei radīja Mustafa Kemals Ataturks, kas norādīja: “Ir ārkārtīgi svarīgi izveidot organizāciju, kas mazo uzņēmumu īpašniekiem un lieliem rūpniecības uzņēmumiem par zemu cenu piešķirs viegli saņemamus aizdevumus, kas tiem tik ļoti nepieciešami, un pazemināt kredīta izmaksas parastos apstākļos”.

Halkbank

Halkbank

| (253) | Valdībai ar Turcijas Ieguldījumu fonda (45) starpniecību pieder 77,9 % no Halkbank. Komisija norādīja, ka visi bankas pārvaldības struktūras locekļi vai nu ir bijuši valdības ierēdņi, vai ir bijuši citu valsts iestāžu dienestā (46). |
| --- | --- |

(253)

Valdībai ar Turcijas Ieguldījumu fonda (45) starpniecību pieder 77,9 % no Halkbank. Komisija norādīja, ka visi bankas pārvaldības struktūras locekļi vai nu ir bijuši valdības ierēdņi, vai ir bijuši citu valsts iestāžu dienestā (46).

45

Halkbank

46

| (254) | Piemēram, Komisijas norādīja, ka valdē ir Maksut Serim, kas 2020. gadā bija Turcijas Republikas prezidenta vecākais padomnieks pēc tam, kad 2003.–2016. gadā bija bijis Turcijas Republikas premjerministra galvenais padomnieks. |
| --- | --- |

(254)

Piemēram, Komisijas norādīja, ka valdē ir Maksut Serim, kas 2020. gadā bija Turcijas Republikas prezidenta vecākais padomnieks pēc tam, kad 2003.–2016. gadā bija bijis Turcijas Republikas premjerministra galvenais padomnieks.

Maksut Serim

| (255) | Komisija arī norādīja, ka valdē ir Sezai Uçarmak, kas 2020. gadā bija ministra vietnieks Tirdzniecības ministrijā. |
| --- | --- |

(255)

Komisija arī norādīja, ka valdē ir Sezai Uçarmak, kas 2020. gadā bija ministra vietnieks Tirdzniecības ministrijā.

Sezai Uçarmak

| (256) | Komisija turklāt norādīja, ka Halkbank statūti skaidri nosaka, ka bankas konkrētais mērķis ir ar Turcijas Republikas Ministru padomes iesaisti nodrošināt MVU, sīktirgotājiem un amatniekiem lētu piekļuvi finansējumam (4. panta 4. punkts). |
| --- | --- |

(256)

Komisija turklāt norādīja, ka Halkbank statūti skaidri nosaka, ka bankas konkrētais mērķis ir ar Turcijas Republikas Ministru padomes iesaisti nodrošināt MVU, sīktirgotājiem un amatniekiem lētu piekļuvi finansējumam (4. panta 4. punkts).

Halkbank

| (257) | 4. panta 5. punkts attiecas uz iespēju, ka mazāk nekā 50 % bankas kapitāla daļu ir publiskajā īpašumā: “Ja publiskajā īpašumā ir mazāk nekā 50 % bankas kapitāla daļu, tiek turpināta bankas darbība, kas attiecas uz kredīta pakalpojumu sniegšanu sīktirgotājiem un lieltirgotājiem, kā arī maziem un vidējiem rūpniecības uzņēmumiem pēc metodikas un principiem, kurus nosaka Ministru padome” (47). |
| --- | --- |

(257)

4. panta 5. punkts attiecas uz iespēju, ka mazāk nekā 50 % bankas kapitāla daļu ir publiskajā īpašumā: “Ja publiskajā īpašumā ir mazāk nekā 50 % bankas kapitāla daļu, tiek turpināta bankas darbība, kas attiecas uz kredīta pakalpojumu sniegšanu sīktirgotājiem un lieltirgotājiem, kā arī maziem un vidējiem rūpniecības uzņēmumiem pēc metodikas un principiem, kurus nosaka Ministru padome” (47).

47

| (258) | Banku izveidoja Turcijas valdība, un tās prioritāte ir mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), sīktirgotāju un amatnieku vajadzības. |
| --- | --- |

(258)

Banku izveidoja Turcijas valdība, un tās prioritāte ir mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), sīktirgotāju un amatnieku vajadzības.

| (259) | Kā norāda pati Halkbank: “Tā kā Halkbank prioritāte vienmēr ir bijusi aizdevumu sniegšana šai mērķgrupai ar vislabākajiem nosacījumiem, banka pelnīti ieņem īpašu vietu sīktirgotāju, amatnieku un MVU sirdīs.” (48)
  Halkbank 2020. un 2021. gada pārskatos vairākkārt norāda arī savu lomu, kāda tai kā valsts bankai ir valdības prioritāšu īstenošanā. |
| --- | --- |

(259)

Kā norāda pati Halkbank: “Tā kā Halkbank prioritāte vienmēr ir bijusi aizdevumu sniegšana šai mērķgrupai ar vislabākajiem nosacījumiem, banka pelnīti ieņem īpašu vietu sīktirgotāju, amatnieku un MVU sirdīs.” (48)
  Halkbank 2020. un 2021. gada pārskatos vairākkārt norāda arī savu lomu, kāda tai kā valsts bankai ir valdības prioritāšu īstenošanā.

Halkbank

Halkbank

48

Halkbank

| (260) | Saskaņā ar Halkbank oficiālajiem pamatuzdevumiem gada pārskatos, bankas loma ir “atbalstīt Turcijas attīstību un izaugsmi, apzinoties sociālo atbildību, un būt par tautas banku, kas rada lielu pievienoto vērtību visām ieinteresētajām personām”. |
| --- | --- |

(260)

Saskaņā ar Halkbank oficiālajiem pamatuzdevumiem gada pārskatos, bankas loma ir “atbalstīt Turcijas attīstību un izaugsmi, apzinoties sociālo atbildību, un būt par tautas banku, kas rada lielu pievienoto vērtību visām ieinteresētajām personām”.

Halkbank

| (261) | Šo misiju praksē veic šādi:
  “
  Tā kā esam novirzījuši savus resursus Turcijas ekonomikas prioritātēm, kas ir daļa no mūsu misijas “Mēs vispirms esam tauta un tad banka”, tad savā darījumdarbībā esam koncentrējušies uz pieeju, kas respektē tautu, sabiedrību un vidi.” |
| --- | --- |

(261)

Šo misiju praksē veic šādi:
  “
  Tā kā esam novirzījuši savus resursus Turcijas ekonomikas prioritātēm, kas ir daļa no mūsu misijas “Mēs vispirms esam tauta un tad banka”, tad savā darījumdarbībā esam koncentrējušies uz pieeju, kas respektē tautu, sabiedrību un vidi.”

“

| (262) | Piemēram, 2021. gada pārskata 52. lpp.: “Banka (..) piešķīrusi 500 tūkstošiem sīktirgotāju un amatnieku Valsts kases un finanšu ministrijas subsidētas procentu likmes aizdevumus 12,1 miljarda TL apmērā. Turklāt Halkbank saskaņā ar prezidenta dekrētu turpināja atlikt aizdevumu maksājumus sīktirgotājiem un amatniekiem, kuru darījumi cieta pandēmijas izraisītus zaudējumus.” (49) |
| --- | --- |

(262)

Piemēram, 2021. gada pārskata 52. lpp.: “Banka (..) piešķīrusi 500 tūkstošiem sīktirgotāju un amatnieku Valsts kases un finanšu ministrijas subsidētas procentu likmes aizdevumus 12,1 miljarda TL apmērā. Turklāt Halkbank saskaņā ar prezidenta dekrētu turpināja atlikt aizdevumu maksājumus sīktirgotājiem un amatniekiem, kuru darījumi cieta pandēmijas izraisītus zaudējumus.” (49)

49

| (263) | Īpaši attiecībā uz IVME aizdevumiem ģenerāldirektors Osman Arslan atzinīgi vērtēja “saskaņotību un ciešo koordināciju starp iestādēm, kas saistītas ar saimniecisko vadību, lai gūtu sekmīgus rezultātus,” piebilstot, ka “ar mūsu apņēmību sasniegt Jaunās ekonomikas programmas mērķus šogad intensīvi darbosimies šajā jomā un pieliksim lielas pūles, lai saviem klientiem piedāvātu to prasībām vispiemērotākos risinājumus. Mūsu aizdevumi, kurus esam piešķīruši mūsu inovatīvajiem produktiem, piemēram, Acceleration Financing Package, uz nodarbinātību vērsts aizdevums darījumdarbībai, aizdevums ekonomiskās vērtības radīšanai, mājokļa kreditēšanas kampaņa, patēriņa kreditēšanas kampaņa, TLREF indeksētais kredīts un aizdevums iekšzemes mašīnbūvei, 2019. gadā sasniedza 30 miljardus Turcijas liru (50)”. |
| --- | --- |

(263)

Īpaši attiecībā uz IVME aizdevumiem ģenerāldirektors Osman Arslan atzinīgi vērtēja “saskaņotību un ciešo koordināciju starp iestādēm, kas saistītas ar saimniecisko vadību, lai gūtu sekmīgus rezultātus,” piebilstot, ka “ar mūsu apņēmību sasniegt Jaunās ekonomikas programmas mērķus šogad intensīvi darbosimies šajā jomā un pieliksim lielas pūles, lai saviem klientiem piedāvātu to prasībām vispiemērotākos risinājumus. Mūsu aizdevumi, kurus esam piešķīruši mūsu inovatīvajiem produktiem, piemēram, Acceleration Financing Package, uz nodarbinātību vērsts aizdevums darījumdarbībai, aizdevums ekonomiskās vērtības radīšanai, mājokļa kreditēšanas kampaņa, patēriņa kreditēšanas kampaņa, TLREF indeksētais kredīts un aizdevums iekšzemes mašīnbūvei, 2019. gadā sasniedza 30 miljardus Turcijas liru (50)”.

Osman Arslan

50

| (264) | IVME kredīta nosacījumi ietver labvēlības periodu, kā arī preferenciālu likmi, ko nosaka kā procentu piemaksu (1–3 % atkarā no aizdevuma termiņa) zema riska valsts iekšzemes parāda vērtspapīriem (DIBS). |
| --- | --- |

(264)

IVME kredīta nosacījumi ietver labvēlības periodu, kā arī preferenciālu likmi, ko nosaka kā procentu piemaksu (1–3 % atkarā no aizdevuma termiņa) zema riska valsts iekšzemes parāda vērtspapīriem (DIBS).

IVME

DIBS

| (265) | IVME aizdevumu procentu likme ir noteikta valdības rīkojumos bankām, un to nosaka neatkarīgi no bankas kapitāla izmaksu struktūras, aizņēmēja apstākļiem vai kredītspējas. Tāpēc tiek uzskatīts, ka bankas rīkojas valdības vārdā un izpilda valdības rīkojumus. |
| --- | --- |

(265)

IVME aizdevumu procentu likme ir noteikta valdības rīkojumos bankām, un to nosaka neatkarīgi no bankas kapitāla izmaksu struktūras, aizņēmēja apstākļiem vai kredītspējas. Tāpēc tiek uzskatīts, ka bankas rīkojas valdības vārdā un izpilda valdības rīkojumus.

IVME

| (266) | Tādējādi Komisija uzskatīja, ka kredītu shēma IVME ir kompensējama. |
| --- | --- |

(266)

Tādējādi Komisija uzskatīja, ka kredītu shēma IVME ir kompensējama.

IVME

4.12.   Aizdevumi – secinājumi

Aizdevumi – secinājumi

| (267) | Sākotnējā izmeklēšanā (51) un termiņbeigu pārskatīšanā (52) tika apstiprināts, ka preferenciālais finansējums tiek uzskatīts par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(267)

Sākotnējā izmeklēšanā (51) un termiņbeigu pārskatīšanā (52) tika apstiprināts, ka preferenciālais finansējums tiek uzskatīts par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē.

51

52

| (268) | Pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem, Komisija secināja, ka preferenciālās finansēšanas shēmas piešķir ieguvumu saņēmējiem, jo šāds finansējums tiek piešķirts zem tirgus likmēm, proti, apstākļos, kas neatspoguļo tirgus nosacījumus finansējumam ar salīdzināmu termiņu. |
| --- | --- |

(268)

Pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem, Komisija secināja, ka preferenciālās finansēšanas shēmas piešķir ieguvumu saņēmējiem, jo šāds finansējums tiek piešķirts zem tirgus likmēm, proti, apstākļos, kas neatspoguļo tirgus nosacījumus finansējumam ar salīdzināmu termiņu.

| (269) | Šīs preferenciālās finansēšanas shēmas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē attiecībā uz lauksaimniecības aizdevumiem, jo piešķīrējas iestādes vai tiesību akti, saskaņā ar kuriem piešķīrējas iestādes darbojas, skaidri nosaka, ka tie ir pieejami tikai konkrētiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(269)

Šīs preferenciālās finansēšanas shēmas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē attiecībā uz lauksaimniecības aizdevumiem, jo piešķīrējas iestādes vai tiesību akti, saskaņā ar kuriem piešķīrējas iestādes darbojas, skaidri nosaka, ka tie ir pieejami tikai konkrētiem uzņēmumiem.

| (270) | Ar eksportu saistītie kredīti ir īpaši pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tie ir atkarīgi no eksporta rādītājiem. |
| --- | --- |

(270)

Ar eksportu saistītie kredīti ir īpaši pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tie ir atkarīgi no eksporta rādītājiem.

| (271) | Pēc informācijas izpaušanas TV un Gumusdoga apstrīdēja no eksporta rādītājiem atkarīgajiem eksporta kredītiem aprēķinātā ieguvuma kompensēšanu, ja aizdevumu piešķīrusi privāta banka. |
| --- | --- |

(271)

Pēc informācijas izpaušanas TV un Gumusdoga apstrīdēja no eksporta rādītājiem atkarīgajiem eksporta kredītiem aprēķinātā ieguvuma kompensēšanu, ja aizdevumu piešķīrusi privāta banka.

Gumusdoga

| (272) | Šis arguments tika izvirzīts arī iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā 87. apsvērumā, bet 88. un 89. apsvērumā (53). Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(272)

Šis arguments tika izvirzīts arī iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā 87. apsvērumā, bet 88. un 89. apsvērumā (53). Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

53

| (273) | Tā kā uzņēmums pārskatāmā ražojuma eksporta vajadzībām bija aizņēmies minētos naudas līdzekļus par ievērojami zemākām likmēm nekā TCMB publicētās likmes aizdevumiem euro, Komisija rūpīgi analizēja uzņēmuma iesniegto dokumentāciju, lai gūtu pierādījumus, ka minētos aizdevumus bija piešķīrusi privāta banka bez Eximbank vai citu valsts iestāžu iejaukšanās. |
| --- | --- |

(273)

Tā kā uzņēmums pārskatāmā ražojuma eksporta vajadzībām bija aizņēmies minētos naudas līdzekļus par ievērojami zemākām likmēm nekā TCMB publicētās likmes aizdevumiem euro, Komisija rūpīgi analizēja uzņēmuma iesniegto dokumentāciju, lai gūtu pierādījumus, ka minētos aizdevumus bija piešķīrusi privāta banka bez Eximbank vai citu valsts iestāžu iejaukšanās.

TCMB

Eximbank

| (274) | Uzņēmuma iesniegtā dokumentācijā nebija aizdevuma līguma no attiecīgās bankas vai pierādījumu, ka attiecīgā banka uzņēmumam konkrēta iemesla dēļ ir piedāvājusi konkrētu procentu likmi. |
| --- | --- |

(274)

Uzņēmuma iesniegtā dokumentācijā nebija aizdevuma līguma no attiecīgās bankas vai pierādījumu, ka attiecīgā banka uzņēmumam konkrēta iemesla dēļ ir piedāvājusi konkrētu procentu likmi.

| (275) | Tāpēc netika gūti pierādījumi tam, ka šie aizdevumi tika piešķirti, vadoties pēc tirgus apsvērumiem, un arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(275)

Tāpēc netika gūti pierādījumi tam, ka šie aizdevumi tika piešķirti, vadoties pēc tirgus apsvērumiem, un arguments tika noraidīts.

| (276) | Turklāt uzņēmums Gumusdoga apgalvoja, ka metodi, kā aprēķināt ar eksportu saistītu aizdevumu radītu ieguvumu, Komisija nebija lietojusi konsekventi, jo daži no aizdevumiem nebija iekļauti kopējā ieguvuma aprēķinā. |
| --- | --- |

(276)

Turklāt uzņēmums Gumusdoga apgalvoja, ka metodi, kā aprēķināt ar eksportu saistītu aizdevumu radītu ieguvumu, Komisija nebija lietojusi konsekventi, jo daži no aizdevumiem nebija iekļauti kopējā ieguvuma aprēķinā.

Gumusdoga

| (277) | Komisija noraidīja šo apgalvojumu. Aizdevumi tika izsniegti Turcijas lirās – tas ir vienīgais iemesls, kāpēc kopējā ieguvuma aprēķinā nebija iekļauti daži privātu banku izsniegtie no eksporta atkarīgie aizdevumi. |
| --- | --- |

(277)

Komisija noraidīja šo apgalvojumu. Aizdevumi tika izsniegti Turcijas lirās – tas ir vienīgais iemesls, kāpēc kopējā ieguvuma aprēķinā nebija iekļauti daži privātu banku izsniegtie no eksporta atkarīgie aizdevumi.

| (278) | Gumusdoga apgalvoja, ka, ņemot vērā tā lielo kredītspēju, tas par izdevīgi zemām procentu likmēm var saņemt privātu banku izsniegtus no eksporta atkarīgus aizdevumus, tāpēc Komisijai savos aprēķinos nebūtu jāiekļauj ieguvums, kas gūts no šādiem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(278)

Gumusdoga apgalvoja, ka, ņemot vērā tā lielo kredītspēju, tas par izdevīgi zemām procentu likmēm var saņemt privātu banku izsniegtus no eksporta atkarīgus aizdevumus, tāpēc Komisijai savos aprēķinos nebūtu jāiekļauj ieguvums, kas gūts no šādiem aizdevumiem.

Gumusdoga

| (279) | Komisija noraidīja šo argumentu, jo ieguvuma aprēķināšanā izmantotās etalona procentu likmes atbilst visu zināmā periodā un zināmā valūtā izsniegto Turcijas aizdevumu vidējai procentu likmei. Šis vidējais rādītājs ietvēra visus kredītspējas veidus. |
| --- | --- |

(279)

Komisija noraidīja šo argumentu, jo ieguvuma aprēķināšanā izmantotās etalona procentu likmes atbilst visu zināmā periodā un zināmā valūtā izsniegto Turcijas aizdevumu vidējai procentu likmei. Šis vidējais rādītājs ietvēra visus kredītspējas veidus.

| (280) | Gumusdoga apgalvojums, ka dažiem no eksporta atkarīgiem aizdevumiem bija zemas procentu likmes ar tiem saistītu konkrētu nosacījumu dēļ, arī tika izteikts termiņbeigu pārskatīšanā un noraidīts to pašu iepriekš minēto iemeslu dēļ. Gumusdoga nevarēja parādīt, ka no eksporta atkarīgais aizdevums, ko tas saņēma ar zemu procentu likmi, bija pamatots ar tā kredītreitingu vai tika saņemts pēc pārrunām ar banku. |
| --- | --- |

(280)

Gumusdoga apgalvojums, ka dažiem no eksporta atkarīgiem aizdevumiem bija zemas procentu likmes ar tiem saistītu konkrētu nosacījumu dēļ, arī tika izteikts termiņbeigu pārskatīšanā un noraidīts to pašu iepriekš minēto iemeslu dēļ. Gumusdoga nevarēja parādīt, ka no eksporta atkarīgais aizdevums, ko tas saņēma ar zemu procentu likmi, bija pamatots ar tā kredītreitingu vai tika saņemts pēc pārrunām ar banku.

Gumusdoga

Gumusdoga

| (281) | Komisija uzskatīja, ka aizdevuma kompensējamība nav saistīta ar uzņēmuma kredītspējas līmeni. Etalona procentu likmes tika izmantotas tikai tam, lai noteiktu no aizdevumiem izrietošā ieguvuma summu, nevis lai noteiktu, vai aizdevumu var uzskatīt par kompensējamu. |
| --- | --- |

(281)

Komisija uzskatīja, ka aizdevuma kompensējamība nav saistīta ar uzņēmuma kredītspējas līmeni. Etalona procentu likmes tika izmantotas tikai tam, lai noteiktu no aizdevumiem izrietošā ieguvuma summu, nevis lai noteiktu, vai aizdevumu var uzskatīt par kompensējamu.

| (282) | Tāpēc visas preferenciālās finansēšanas shēmas tiek uzskatītas par kompensējamām subsīdijām. |
| --- | --- |

(282)

Tāpēc visas preferenciālās finansēšanas shēmas tiek uzskatītas par kompensējamām subsīdijām.

4.12.1.   Subsīdijas apjoma aprēķins

Subsīdijas apjoma aprēķins

| (283) | Saskaņā ar pamatregulas 6. panta b) punktu ieguvums no preferenciāla finansējuma tika aprēķināts kā starpība starp samaksāto procentu summu un summu, kas tiktu maksāta par salīdzināmu komerciālu aizdevumu. Par etalonu Komisija atkal izmantoja komerciālu aizdevumu vidējo svērto procentu likmi Turcijas iekšzemes tirgū, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no TCMB (54). Tas ir tas pats etalons, kas izmantots sākotnējā izmeklēšanā un visās iepriekšējās pārskatīšanās. Ieguvumu, kas saistīts ar eksporta kredītiem, Komisija attiecināja uz eksporta pārdošanas apjomu, savukārt lauksaimniecības aizdevumi tika attiecināti uz kopējo pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(283)

Saskaņā ar pamatregulas 6. panta b) punktu ieguvums no preferenciāla finansējuma tika aprēķināts kā starpība starp samaksāto procentu summu un summu, kas tiktu maksāta par salīdzināmu komerciālu aizdevumu. Par etalonu Komisija atkal izmantoja komerciālu aizdevumu vidējo svērto procentu likmi Turcijas iekšzemes tirgū, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no TCMB (54). Tas ir tas pats etalons, kas izmantots sākotnējā izmeklēšanā un visās iepriekšējās pārskatīšanās. Ieguvumu, kas saistīts ar eksporta kredītiem, Komisija attiecināja uz eksporta pārdošanas apjomu, savukārt lauksaimniecības aizdevumi tika attiecināti uz kopējo pārdošanas apjomu.

TCMB

54

| (284) | Pēc informācijas izpaušanas Gumusdoga apšaubīja metodiku, kas izmantota ieguvuma attiecināšanai uz aizdevumiem, kuri ir atkarīgi no eksporta. Izpaustajā informācijā Komisija ieguvumu attiecināja šādi:






  a) | tādu no eksporta atkarīgu aizdevumu gadījumā, par kuriem ziņots, ka tie “nav saistīti ar pārskatāmo ražojumu”, ieguvums netika attiecināts uz pārskatāmo ražojumu; |
| --- | --- | --- |

(284)

Pēc informācijas izpaušanas Gumusdoga apšaubīja metodiku, kas izmantota ieguvuma attiecināšanai uz aizdevumiem, kuri ir atkarīgi no eksporta. Izpaustajā informācijā Komisija ieguvumu attiecināja šādi:

Gumusdoga

a)

tādu no eksporta atkarīgu aizdevumu gadījumā, par kuriem ziņots, ka tie “nav saistīti ar pārskatāmo ražojumu”, ieguvums netika attiecināts uz pārskatāmo ražojumu;

| b) | tādu no eksporta atkarīgu aizdevumu gadījumā, par kuriem šāda ziņojuma nebija, viss to radītais ieguvums tika attiecināts uz pārskatāmā ražojuma eksporta apgrozījumu. |
| --- | --- |

b)

tādu no eksporta atkarīgu aizdevumu gadījumā, par kuriem šāda ziņojuma nebija, viss to radītais ieguvums tika attiecināts uz pārskatāmā ražojuma eksporta apgrozījumu.

| (285) | Pēc informācijas izpaušanas Gumusdoga norādīja, ka visi b) punktā minētie aizdevumi faktiski būtu jāattiecina uz kopējo eksporta apgrozījumu, jo visi minētie aizdevumi bija atkarīgi arī no citu ražojumu eksporta. Šis apgalvojums ir saistīts ar to pašu apgalvojumu, ko tas pats ražotājs eksportētājs pauda termiņbeigu pārskatīšanas regulas (55) 92. apsvērumā. |
| --- | --- |

(285)

Pēc informācijas izpaušanas Gumusdoga norādīja, ka visi b) punktā minētie aizdevumi faktiski būtu jāattiecina uz kopējo eksporta apgrozījumu, jo visi minētie aizdevumi bija atkarīgi arī no citu ražojumu eksporta. Šis apgalvojums ir saistīts ar to pašu apgalvojumu, ko tas pats ražotājs eksportētājs pauda termiņbeigu pārskatīšanas regulas (55) 92. apsvērumā.

Gumusdoga

55

| (286) | Termiņbeigu pārskatīšanā Komisija varēja ieguvumu no dažiem no eksporta atkarīgiem aizdevumiem attiecināt uz kopējo eksporta apgrozījumu, ja bija pierādījumi, kas to pamato (56). Tā kā daži no minētajiem aizdevumiem šajā pārskatīšanā joprojām tika saņemti, Komisija varēja nonākt pie tāda paša secinājuma. |
| --- | --- |

(286)

Termiņbeigu pārskatīšanā Komisija varēja ieguvumu no dažiem no eksporta atkarīgiem aizdevumiem attiecināt uz kopējo eksporta apgrozījumu, ja bija pierādījumi, kas to pamato (56). Tā kā daži no minētajiem aizdevumiem šajā pārskatīšanā joprojām tika saņemti, Komisija varēja nonākt pie tāda paša secinājuma.

56

| (287) | Attiecībā uz minētajiem aizdevumiem, kas netika pārbaudīti termiņbeigu pārskatīšanā, Komisija analizēja dokumentāciju, ko Gumusdoga iesniedza kopā ar atbildēm uz anketas jautājumiem, un informāciju, kuru tas iesniedza vēlāk. |
| --- | --- |

(287)

Attiecībā uz minētajiem aizdevumiem, kas netika pārbaudīti termiņbeigu pārskatīšanā, Komisija analizēja dokumentāciju, ko Gumusdoga iesniedza kopā ar atbildēm uz anketas jautājumiem, un informāciju, kuru tas iesniedza vēlāk.

Gumusdoga

| (288) | Ja no dokumentācijas izrietēja, ka aizdevums bija atkarīgs no visu ražojumu eksporta, ieguvums tika attiecināts uz grupas kopējo eksporta apgrozījumu. Pretējā gadījumā ieguvumu attiecināja uz pārskatāmā ražojuma eksporta apgrozījumu. Netika ņemta vērā tā dokumentācija, ko Gumusdoga iesniedza pēc informācijas izpaušanas un ko nevarēja pārbaudīt. |
| --- | --- |

(288)

Ja no dokumentācijas izrietēja, ka aizdevums bija atkarīgs no visu ražojumu eksporta, ieguvums tika attiecināts uz grupas kopējo eksporta apgrozījumu. Pretējā gadījumā ieguvumu attiecināja uz pārskatāmā ražojuma eksporta apgrozījumu. Netika ņemta vērā tā dokumentācija, ko Gumusdoga iesniedza pēc informācijas izpaušanas un ko nevarēja pārbaudīt.

Gumusdoga

| (289) | Pēc informācijas izpaušanas divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ieguvuma aprēķinā konstatēja pārrakstīšanās kļūdas, un tās tika izlabotas. Komisija gādāja arī par to, lai piektdienās publicētā etalona procentu likme tiktu piemērota aizdevumiem no nākamās nedēļas, kas tika noteikts arī termiņbeigu pārskatīšanas regulas 93. apsvērumā. |
| --- | --- |

(289)

Pēc informācijas izpaušanas divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ieguvuma aprēķinā konstatēja pārrakstīšanās kļūdas, un tās tika izlabotas. Komisija gādāja arī par to, lai piektdienās publicētā etalona procentu likme tiktu piemērota aizdevumiem no nākamās nedēļas, kas tika noteikts arī termiņbeigu pārskatīšanas regulas 93. apsvērumā.

| (290) | Subsīdijas apjomi, kas attiecībā uz preferenciālajiem aizdevumiem aprēķināti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, ir šādi.

  7. tabula


  Finansējums







  Uzņēmums | Subsīdijas apjoms |
| --- | --- | --- |
| Fishark | 0,00  % |
| Gumusdoga | 0,49  % |
| Ozpekler | 0,36  % |
| Selina Balik | 0,19  % |

(290)

Subsīdijas apjomi, kas attiecībā uz preferenciālajiem aizdevumiem aprēķināti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, ir šādi.

7. tabula

7. tabula

Finansējums

Finansējums

Uzņēmums

Subsīdijas apjoms

Fishark

0,00  %

Gumusdoga

0,49  %

Ozpekler

0,36  %

Selina Balik

0,19  %

4.13.   Kompensējamo subsīdiju galīgais apjoms

Kompensējamo subsīdiju galīgais apjoms

| (291) | Komisija konstatēja, ka saskaņā ar pamatregulas noteikumiem kompensējamo subsīdiju kopējais apjoms bija šāds.

  8. tabula


  Kopējie konstatētie subsīdijas apjomi







  Uzņēmums | Subsīdijas apjoms |
| --- | --- | --- |
| Fishark | 3,47  % |
| Gumusdoga | 4,46  % |
| Ozpekler | 3,19  % |
| Selina Balik | 2,81  % |

(291)

Komisija konstatēja, ka saskaņā ar pamatregulas noteikumiem kompensējamo subsīdiju kopējais apjoms bija šāds.

8. tabula

8. tabula

Kopējie konstatētie subsīdijas apjomi

Kopējie konstatētie subsīdijas apjomi

Uzņēmums

Subsīdijas apjoms

Fishark

3,47  %

Gumusdoga

4,46  %

Ozpekler

3,19  %

Selina Balik

2,81  %

5.   APSTĀKĻU IZMAIŅU ILGLAICĪGUMS

APSTĀKĻU IZMAIŅU ILGLAICĪGUMS

| (292) | Izmeklēšana apstiprināja būtiskās izmaiņas, kas, salīdzinot ar sākotnējo izmeklēšanu, notikušas to tiešo subsīdiju struktūrā un īstenošanas noteikumos, kuras TV piešķir foreļu ražotājiem. Proti, kā jau konstatēts 2. un 3. apsvērumā minētajās iepriekšējās pārskatīšanās, TV ar Dekrētu Nr. 2016/8791 (57), kas attiecās uz 2016. gadā sniedzamo lauksaimniecības atbalstu, ieviesa izmaiņas tiesību aktos. Paziņojumā Nr. 2016/33 (58) par akvakultūras atbalstu tika precizēti piešķiramo subsīdiju nosacījumi. |
| --- | --- |

(292)

Izmeklēšana apstiprināja būtiskās izmaiņas, kas, salīdzinot ar sākotnējo izmeklēšanu, notikušas to tiešo subsīdiju struktūrā un īstenošanas noteikumos, kuras TV piešķir foreļu ražotājiem. Proti, kā jau konstatēts 2. un 3. apsvērumā minētajās iepriekšējās pārskatīšanās, TV ar Dekrētu Nr. 2016/8791 (57), kas attiecās uz 2016. gadā sniedzamo lauksaimniecības atbalstu, ieviesa izmaiņas tiesību aktos. Paziņojumā Nr. 2016/33 (58) par akvakultūras atbalstu tika precizēti piešķiramo subsīdiju nosacījumi.

57

58

| (293) | Būtībā un pretēji sākotnējai izmeklēšanai – gadījumā kad ražotājam bija vairāk nekā viena foreļu ražošanas licence (vai “zivaudzētavas vienība”) vienā un tajā pašā potenciālajā jūras zonā, ko noteikusi ministrija, vienā un tajā pašā krātuvē (dambī) vai vienās un tajās pašās krātuvēs, kas atrodas vienos un tajos pašos reģionos, kas pieder vienai un tai pašai personai vai vienam un tam pašam uzņēmumam, minētās licences vai zivkopības vienības tika uzskatītas par vienu licenci vai vienību, kas pieder šim uzņēmumam, un tiešo subsīdiju bija jāizmaksā saskaņā ar minēto interpretāciju. |
| --- | --- |

(293)

Būtībā un pretēji sākotnējai izmeklēšanai – gadījumā kad ražotājam bija vairāk nekā viena foreļu ražošanas licence (vai “zivaudzētavas vienība”) vienā un tajā pašā potenciālajā jūras zonā, ko noteikusi ministrija, vienā un tajā pašā krātuvē (dambī) vai vienās un tajās pašās krātuvēs, kas atrodas vienos un tajos pašos reģionos, kas pieder vienai un tai pašai personai vai vienam un tam pašam uzņēmumam, minētās licences vai zivkopības vienības tika uzskatītas par vienu licenci vai vienību, kas pieder šim uzņēmumam, un tiešo subsīdiju bija jāizmaksā saskaņā ar minēto interpretāciju.

| (294) | Šīs izmaiņas tiesību aktos tika saglabātas turpmāko gadu dekrētos un arī 57. apsvērumā minētajā Dekrētā Nr. 3190 attiecībā uz PIP. Tas ļauj secināt, ka izmaiņas Turcijas valdības piešķirto tiešo subsīdiju struktūrā un īstenošanā saglabājās vairākus gadus un nekas neliecina par to, ka Turcijas valdība nodomājusi veikt turpmākas izmaiņas. |
| --- | --- |

(294)

Šīs izmaiņas tiesību aktos tika saglabātas turpmāko gadu dekrētos un arī 57. apsvērumā minētajā Dekrētā Nr. 3190 attiecībā uz PIP. Tas ļauj secināt, ka izmaiņas Turcijas valdības piešķirto tiešo subsīdiju struktūrā un īstenošanā saglabājās vairākus gadus un nekas neliecina par to, ka Turcijas valdība nodomājusi veikt turpmākas izmaiņas.

| (295) | Turklāt tiešo subsīdiju shēmas grozījums 2019. gadā (59) daudzumu, par kuru ir tiesības saņemt tiešās subsīdijas, ierobežoja līdz 350 t, t. i., samazināja maksimālo ražošanas apjomu salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu. Tāds pats maksimālais ražošanas apjoms 2020. gadā tika saglabāts ar Dekrētu Nr. 3190. Kā minēts iepriekš, izmeklēšanā nekas neliecināja par to, ka šāda prakse neturpināsies. |
| --- | --- |

(295)

Turklāt tiešo subsīdiju shēmas grozījums 2019. gadā (59) daudzumu, par kuru ir tiesības saņemt tiešās subsīdijas, ierobežoja līdz 350 t, t. i., samazināja maksimālo ražošanas apjomu salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu. Tāds pats maksimālais ražošanas apjoms 2020. gadā tika saglabāts ar Dekrētu Nr. 3190. Kā minēts iepriekš, izmeklēšanā nekas neliecināja par to, ka šāda prakse neturpināsies.

59

| (296) | Šīs regulas 57.–72. apsvērumā izklāstīts, ka izmeklēšana atklāja arī, ka TV, sadalot atbalsta likmes, arvien vairāk subsidē foreļu audzētājus. Uzņēmumi, kas audzē visu izmēru foreles ar vienu un to pašu audzēšanas licenci, saņēma ieguvumu gan ar subsīdiju likmi “foreles”, gan subsīdiju likmi “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”. |
| --- | --- |

(296)

Šīs regulas 57.–72. apsvērumā izklāstīts, ka izmeklēšana atklāja arī, ka TV, sadalot atbalsta likmes, arvien vairāk subsidē foreļu audzētājus. Uzņēmumi, kas audzē visu izmēru foreles ar vienu un to pašu audzēšanas licenci, saņēma ieguvumu gan ar subsīdiju likmi “foreles”, gan subsīdiju likmi “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”.

| (297) | Tiek uzskatīts, ka Turcijas valdības pāreja no visu foreļu subsidēšanas pēc vienas subsīdiju likmes uz kārtību, kas paredz gan visu foreļu, gan “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” subsidēšanu, ir ilglaicīga. Pēdējos gados šī tendence ir strauji pastiprinājusies, un Turcijas valdība nav likusi saprast, ka tas neturpināsies. Ieguvumu pieaugums, kas noticis, piešķirot maksājumus ar atbalsta likmi “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”, daļēji kompensēja par “forelēm” saņemtā ieguvuma kritumu. Kopumā foreļu audzētāji turpina saņemt tiešu atbalstu no TV. |
| --- | --- |

(297)

Tiek uzskatīts, ka Turcijas valdības pāreja no visu foreļu subsidēšanas pēc vienas subsīdiju likmes uz kārtību, kas paredz gan visu foreļu, gan “foreļu, kas sver vairāk nekā 1 kg” subsidēšanu, ir ilglaicīga. Pēdējos gados šī tendence ir strauji pastiprinājusies, un Turcijas valdība nav likusi saprast, ka tas neturpināsies. Ieguvumu pieaugums, kas noticis, piešķirot maksājumus ar atbalsta likmi “foreles, kas sver vairāk nekā 1 kg”, daļēji kompensēja par “forelēm” saņemtā ieguvuma kritumu. Kopumā foreļu audzētāji turpina saņemt tiešu atbalstu no TV.

| (298) | Komisija norādīja, ka pārskatāmā ražojuma kopējais subsīdiju līmenis, kas izteikts Turcijas lirās par kilogramu eksportētā apjoma uz ES, nav samazinājies tādā pašā mērā kā aprēķinātie kompensāciju maksājumi PIP laikā. Tas skaidrojams ar Turcijas liras vērtības samazināšanos attiecībā pret euro kopš sākotnējās izmeklēšanas un ar to, ka maksājums tiek aprēķināts, pamatojoties uz subsīdiju Turcijas lirās par kilogramu, kas dalīta ar CIF vērtību Turcijas lirās. |
| --- | --- |

(298)

Komisija norādīja, ka pārskatāmā ražojuma kopējais subsīdiju līmenis, kas izteikts Turcijas lirās par kilogramu eksportētā apjoma uz ES, nav samazinājies tādā pašā mērā kā aprēķinātie kompensāciju maksājumi PIP laikā. Tas skaidrojams ar Turcijas liras vērtības samazināšanos attiecībā pret euro kopš sākotnējās izmeklēšanas un ar to, ka maksājums tiek aprēķināts, pamatojoties uz subsīdiju Turcijas lirās par kilogramu, kas dalīta ar CIF vērtību Turcijas lirās.

CIF

| (299) | Tomēr Komisija norādīja arī, ka paralēli tam, ka samazinājās Turcijas liras vērtība attiecībā pret euro, Turcijā bija arī augstas inflācijas periodi. Tādējādi valstī bija samazinājusies arī Turcijas liras vērtība, un reālā izteiksmē ir samazinājušies izmaksātie subsīdijas apjomi, kas Turcijas liras izteiksmē ir palikuši nemainīgi. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka sākotnējā izmeklēšanā noteiktais kompensācijas maksājuma samazinājums ir ilglaicīga apstākļu maiņa. |
| --- | --- |

(299)

Tomēr Komisija norādīja arī, ka paralēli tam, ka samazinājās Turcijas liras vērtība attiecībā pret euro, Turcijā bija arī augstas inflācijas periodi. Tādējādi valstī bija samazinājusies arī Turcijas liras vērtība, un reālā izteiksmē ir samazinājušies izmaksātie subsīdijas apjomi, kas Turcijas liras izteiksmē ir palikuši nemainīgi. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka sākotnējā izmeklēšanā noteiktais kompensācijas maksājuma samazinājums ir ilglaicīga apstākļu maiņa.

| (300) | DAO 2021. gada 11. novembrī iesniegtajā informācijā piezīmēs norādīja, ka Turcijā tiek pastāvīgi un regulāri mainītas subsīdijas shēmas un tāpēc nekādas subsīdijas apjomu izmaiņas nevar uzskatīt par ilglaicīgām. Foreļu eksports no Turcijas joprojām notiekot par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un Savienības ražošanas nozarei joprojām radot būtisku kaitējumu. Tāpēc pašreizējā pārskatīšana būtu jāizbeidz un būtu jāsaglabā spēkā esošo pasākumu līmenis. |
| --- | --- |

(300)

DAO 2021. gada 11. novembrī iesniegtajā informācijā piezīmēs norādīja, ka Turcijā tiek pastāvīgi un regulāri mainītas subsīdijas shēmas un tāpēc nekādas subsīdijas apjomu izmaiņas nevar uzskatīt par ilglaicīgām. Foreļu eksports no Turcijas joprojām notiekot par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un Savienības ražošanas nozarei joprojām radot būtisku kaitējumu. Tāpēc pašreizējā pārskatīšana būtu jāizbeidz un būtu jāsaglabā spēkā esošo pasākumu līmenis.

| (301) | DAO argumentos nav ņemtas vērā šajā izmeklēšanā konstatētās būtiskās izmaiņas tiešo subsīdiju shēmu struktūrā un īstenošanā. Iespējamās subsīdiju likmju ikgadējās izmaiņas neietekmēja secinājumus par to, ka apstākļi sākotnējā izmeklēšanā būtiski atšķīrās un ka šīs veiktās izmaiņas ir ilglaicīgas. DAO argumenti šajā sakarā tāpēc tika noraidīti. |
| --- | --- |

(301)

DAO argumentos nav ņemtas vērā šajā izmeklēšanā konstatētās būtiskās izmaiņas tiešo subsīdiju shēmu struktūrā un īstenošanā. Iespējamās subsīdiju likmju ikgadējās izmaiņas neietekmēja secinājumus par to, ka apstākļi sākotnējā izmeklēšanā būtiski atšķīrās un ka šīs veiktās izmaiņas ir ilglaicīgas. DAO argumenti šajā sakarā tāpēc tika noraidīti.

| (302) | Tādējādi Komisija uzskatīja, ka apstākļi ir mainījušies un ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas. Pēc informācijas izpaušanas Komisija par to nesaņēma nekādas piezīmes. |
| --- | --- |

(302)

Tādējādi Komisija uzskatīja, ka apstākļi ir mainījušies un ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas. Pēc informācijas izpaušanas Komisija par to nesaņēma nekādas piezīmes.

6.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (303) | Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem, būtu jāgroza antisubsidēšanas pasākumi attiecībā uz konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importu, lai ņemtu vērā apstākļu izmaiņas. |
| --- | --- |

(303)

Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem, būtu jāgroza antisubsidēšanas pasākumi attiecībā uz konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importu, lai ņemtu vērā apstākļu izmaiņas.

| (304) | Antisubsidēšanas pasākumi ir aprēķināti procentos no pārskatāmā ražojuma eksporta uz Eiropas Savienību CIF vērtības pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(304)

Antisubsidēšanas pasākumi ir aprēķināti procentos no pārskatāmā ražojuma eksporta uz Eiropas Savienību CIF vērtības pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

CIF

| (305) | Pēc papildu informācijas izpaušanas Gumusdoga lūdza Komisiju pārstrādāt izmeklējamās uzņēmumu grupas kopējā apgrozījuma aprēķinu, lai tajā iekļautu tādu saistītu uzņēmumu apgrozījumu, kuri ir ārpus šīs piecu uzņēmumu grupas, kas ir tieši saistīta ar tās saimniecisko darbību pārskatāmā ražojuma sakarā, bet kuri pieder pie Gumusdoga grupas. |
| --- | --- |

(305)

Pēc papildu informācijas izpaušanas Gumusdoga lūdza Komisiju pārstrādāt izmeklējamās uzņēmumu grupas kopējā apgrozījuma aprēķinu, lai tajā iekļautu tādu saistītu uzņēmumu apgrozījumu, kuri ir ārpus šīs piecu uzņēmumu grupas, kas ir tieši saistīta ar tās saimniecisko darbību pārskatāmā ražojuma sakarā, bet kuri pieder pie Gumusdoga grupas.

Gumusdoga

Gumusdoga

| (306) | Šis pieprasījums tika pieņemts, un attiecīgo uzņēmumu apgrozījums tika pieskaitīts grupas kopējam apgrozījumam. |
| --- | --- |

(306)

Šis pieprasījums tika pieņemts, un attiecīgo uzņēmumu apgrozījums tika pieskaitīts grupas kopējam apgrozījumam.

| (307) | Pēc informācijas izpaušanas trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija ir nepareizi aprēķinājusi pārskatāmā ražojuma uz Savienību eksportētā pārdošanas apjoma CIF vērtību. Tie apgalvoja, ka Komisijai DAP rēķina vērtības būtu jāuzskata par minētā pārdošanas apjoma CIF vērtību un Komisija tā esot rīkojusies iepriekšējās izmeklēšanās. |
| --- | --- |

(307)

Pēc informācijas izpaušanas trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija ir nepareizi aprēķinājusi pārskatāmā ražojuma uz Savienību eksportētā pārdošanas apjoma CIF vērtību. Tie apgalvoja, ka Komisijai DAP rēķina vērtības būtu jāuzskata par minētā pārdošanas apjoma CIF vērtību un Komisija tā esot rīkojusies iepriekšējās izmeklēšanās.

CIF

CIF

| (308) | Komisija noraidīja šos pieprasījumus. Lai noteiktu, par cik procentiem būtu jāpalielina importa cena, lai likvidētu subsidēšanas ietekmi, izmantoja uz Savienību veiktā pārdošanas apjoma CIF vērtību (kā izklāstīts augstāk 297. apsvērumā). Tam nepieciešama CIF vērtība, jo, importējot Eiropas Savienībā, tā ir muitas dienestiem deklarētā vērtība. |
| --- | --- |

(308)

Komisija noraidīja šos pieprasījumus. Lai noteiktu, par cik procentiem būtu jāpalielina importa cena, lai likvidētu subsidēšanas ietekmi, izmantoja uz Savienību veiktā pārdošanas apjoma CIF vērtību (kā izklāstīts augstāk 297. apsvērumā). Tam nepieciešama CIF vērtība, jo, importējot Eiropas Savienībā, tā ir muitas dienestiem deklarētā vērtība.

CIF

CIF

| (309) | Ja šī CIF vērtība nav paziņota vai tiek veikta piegāde līdz Savienības robežai CIF cenas līmenī, tad Komisijas ierastā prakse ir noteikt CIF vērtību pēc rēķina vērtības. Ja rēķina vērtība ietver izmaksas pēc importēšanas (piemēram, ja pārdošana notiek uz DAP un DDP pamata), Komisija aplēsa šo darījumu CIF vērtību, izmantojot pieejamos pierādījumus. CIF vērtība DDP pārdošanai un dažos gadījumos DAP pārdošanai bija zināma un tika atsevišķi paziņota atbildēs uz anketas jautājumiem, tāpēc tika izmantota. Visas izmantotās CIF vērtības ir iekļautas personu iesniegtajā informācijā un tika pārbaudītas attālinātā kontrolpārbaudē. |
| --- | --- |

(309)

Ja šī CIF vērtība nav paziņota vai tiek veikta piegāde līdz Savienības robežai CIF cenas līmenī, tad Komisijas ierastā prakse ir noteikt CIF vērtību pēc rēķina vērtības. Ja rēķina vērtība ietver izmaksas pēc importēšanas (piemēram, ja pārdošana notiek uz DAP un DDP pamata), Komisija aplēsa šo darījumu CIF vērtību, izmantojot pieejamos pierādījumus. CIF vērtība DDP pārdošanai un dažos gadījumos DAP pārdošanai bija zināma un tika atsevišķi paziņota atbildēs uz anketas jautājumiem, tāpēc tika izmantota. Visas izmantotās CIF vērtības ir iekļautas personu iesniegtajā informācijā un tika pārbaudītas attālinātā kontrolpārbaudē.

CIF

CIF

CIF

DAP

DDP

CIF

CIF

DDP

DAP

CIF

| (310) | Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni šajā izmeklēšanā, Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi noteikt valsts mēroga maksājumu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju augstākā individuālā maksājuma līmenī. |
| --- | --- |

(310)

Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni šajā izmeklēšanā, Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi noteikt valsts mēroga maksājumu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju augstākā individuālā maksājuma līmenī.

| (311) | Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda Turcijas izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. |
| --- | --- |

(311)

Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda Turcijas izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts.

| (312) | Uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nav minēts, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās kompensācijas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(312)

Uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nav minēts, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās kompensācijas maksājuma likmes.

| (313) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās kompensācijas maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmēs tā tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts, kas nosaukums ir mainīts. |
| --- | --- |

(313)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās kompensācijas maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmēs tā tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts, kas nosaukums ir mainīts.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (314) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (60) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(314)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (60) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

60

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (315) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2016/1037 25. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(315)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2016/1037 25. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Īstenošanas regulas (ES) 2021/823 1. panta 1. punktā tekstu aiz vārdiem “patlaban klasificētām ar KN kodiem” aizstāj ar šādu:

ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90, ex 0305 43 00 un ex 1604 19 10 (Taric kodi 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010, 0305430011 un 1604191011) un ar izcelsmi Turcijā.

2.   Īstenošanas regulas (ES) 2021/823 1. panta 2. punkta tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

| Uzņēmums | Kompensācijas maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Fishark Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Ticaret A.Ş. | 3,4 | B985 |
| Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ | 4,4 | B964 |
| Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi | 3,1 | B966 |
| Pielikumā minētie uzņēmumi | 4,0 | |
| Selina Balık İşleme Tesisi İthalat İhracat Ticaret Anonim Şirketi | 2,8 | C889 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 4,4 | B999 |

Uzņēmums

Kompensācijas maksājums (%)

Taric papildu kods

Fishark Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Ticaret A.Ş.

3,4

B985

Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

4,4

B964

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

3,1

B966

Pielikumā minētie uzņēmumi

4,0

Selina Balık İşleme Tesisi İthalat İhracat Ticaret Anonim Şirketi

2,8

C889

Visi pārējie uzņēmumi

4,4

B999

3.   Īstenošanas regulas (ES) 2021/823 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

4.   No 2020. gada 7. jūlija (dienas, kad uzņēmums mainījis nosaukumu) Taric papildu kodu B968, kas iepriekš piešķirts uzņēmumam Lezita Balik A.S., piemēro Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi. Visus galīgos maksājumus, kas samaksāti par Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi ražoto ražojumu importu un kas pārsniedz Īstenošanas regulas (ES) 2021/823 1. panta 2. punktā attiecībā uz Lezita Balik A.S. noteikto kompensācijas maksājumu, atmaksā vai atlaiž saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/309 (2015. gada 26. februāris), ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (OV L 56, 27.2.2015., 12. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/823 (2018. gada 4. jūnijs), ar ko izbeidz konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam noteikto kompensācijas pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu (OV L 139, 5.6.2018., 14. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/658 (2020. gada 15. maijs), ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 19. panta 4. punktu, groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/309, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (OV L 155, 18.5.2020., 3. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/823 (2021. gada 20. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (OV L 183, 25.5.2021., 5. lpp.).

5

(6)  
  OV C 380, 20.9.2021., 15. lpp.

6

(7)  
  OV C 40, 5.2.2021., 12. lpp.

7

(8)  
  OV L 83, 10.3.2022., 60. lpp.

8

(9)  
  OV C 176, 22.5.2019., 24. lpp.

9

(10)  
  OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.

10

(11)  Nosaukuma maiņa tika publicēta “Komercreģistra Vēstnesī”
  2020. gada 7. jūlijā ar numuru 10113.

11

(12)  Prezidenta Dekrēts Nr. 3190 par 2020. gadā sniedzamo lauksaimniecības atbalstu, publicēts “Oficiālajā Ziņotājā” Nr. 31295 un datēts ar 2020. gada 5. novembri.

12

(13)  Paziņojums 2020/39, publicēts “Oficiālajā Ziņotājā” Nr. 31321, 1.12.2020.

13

(14)  Paziņojuma 2020/39 4. panta f) punkts: Foreles virs 1 kg: izaudzētas foreles gabalā sver 1,25 kilogramus (viens kilograms divi simti piecdesmit grami) un vairāk.

14

Foreles virs 1 kg: izaudzētas foreles gabalā sver 1,25 kilogramus (viens kilograms divi simti piecdesmit grami) un vairāk.

(15)  41. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) 2021/823.

15

(16)  61.–63. apsvērums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1195/2014 (2014. gada 29. oktobris), ar ko konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam uzliek pagaidu kompensācijas maksājumu (OV L 319, 6.11.2014., 1. lpp.).

16

(17)  39. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) 2021/823.

17

(18)  Publicēts 2012. gada 19. jūnijā
  “Oficiālajā Ziņotājā” Nr. 28328.

18

(19)  Publicēts 2012. gada 20. jūnijā
  “Oficiālajā Ziņotājā” Nr. 28329.

19

(20)  Akvakultūra ir skaidri minēta Dekrēta Nr. 2012/3305 2.A pielikumā starp nozarēm, kas var izmantot tādus stimulus kā atbrīvojums no pievienotās vērtības nodokļa (PVN), atbrīvojums no muitas nodokļiem, nodokļu samazinājums, iemaksas ieguldījumos, sociālā nodrošinājuma prēmiju atbalsts (darba devēju iemaksas, zemes piešķiršana, procentu likmju atbalsts, ienākumu nodokļa atbalsts un atbalsts sociālā nodrošinājuma prēmijām (darba ņēmēju iemaksa).

20

(21)  45.–48. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1195/2014.

21

(22)  63.–65. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) 2021/823.

22

(23)  
  Decision Memorandum for the Preliminary Affirmative Determination in the Countervailing Duty Investigation of Common Alloy Aluminium Sheet from the Republic of Turkey Case number C-489-840, publicēts 2020. gada 7. augustā.

23

Decision Memorandum for the Preliminary Affirmative Determination in the Countervailing Duty Investigation of Common Alloy Aluminium Sheet from the Republic of Turkey Case number C-489-840

(24)  
  Oficiālais Ziņotājs Nr. 25852, 2005. gada 21. jūnijs, 12. un 13. pants.

24

Oficiālais Ziņotājs

(25)  
  Oficiālais Ziņotājs Nr. 30608, 2018. gada 27. novembris.

25

Oficiālais Ziņotājs

(26)  88. un 89. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1195/2014.

26

(27)  70. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) 2021/823.

27

(28)  http://yuksekgerilim.com.tr/tr/ihracat-yuklemelerinde-devlet-navlun-destegi-hk/ (piekļūts 2022. gada 22. augustā)

28

(29)  Publicēts “Oficiālajā Ziņotājā” Nr. 29109 2014. gada 4. septembrī.

29

(30)  https://www.ziraatbank.me/en/ziraat-bank-turkey-today (skatīts 2022. gada 24. jūnijā)

30

(31)  https://www.tvf.com.tr/uploads/file/law-no-6741.pdf (skatīts 2022. gada 24. jūnijā)

31

(32)  https://www.tvf.com.tr/uploads/file/decree.pdf (skatīts 2022. gada 24. jūnijā)

32

(33)  67. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1195/2014.

33

(34)  69. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1195/2014.

34

(35)  79. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) 2021/823.

35

(36)  Publicēts 1987. gada 31. martā Oficiālajā Ziņotājā Nr. 19417 (bis).

36

(37)  Publicēts 2013. gada 23. februārī Oficiālajā Ziņotājā Nr. 28568.

37

(38)  https://www.eximbank.gov.tr/en/product-and-services/credits/short-term-export-credits/rediscount-credit-program (skatīts 2022. gada 24. jūnijā).

38

(39)  Izdevis Banku un finanšu iestāžu ģenerāldirektorāts un TRCB Ārvalstu valūtas tiesību aktu direktorāts 2016. gada 4. oktobrī.

39

(40)  https://www3.tcmb.gov.tr/yillikrapor/2020/en/m-2-2.html 2.2.4. iedaļa (skatīts 2022. gada 1. jūlijā).

40

(41)  https://ms.hmb.gov.tr/uploads/2019/05/ivme-sunum.pdf (skatīts 2022. gada 11. jūlijā)

41

(42)  https://www.sondakika.com/ekonomi/haber-ivme-finansman-paketi-12078612/

42

(43)  https://www.sondakika.com/ekonomi/haber-ivme-finansman-paketi-12078612/

43

(44)  http://www.satso.org.tr/duyuru/5605/ivme-finansman-paketi.aspx

44

(45)  https://www.halkbank.com.tr/en/investor-relations/corporate-information/ownership-structure.html (skatīts 2022. gada 8. augustā)

45

(46)  https://www.halkbank.com.tr/en/investor-relations/financial-information/annual-reports.html (skatīts 2022. gada 8. augustā)

46

(47)  https://www.halkbank.com.tr/en/investor-relations/corporate-governance/articles-of-association.html (skatīts 2022. gada 17. augustā)

47

(48)  https://www.halkbank.com.tr/en/about-halkbank/discover/we-are-turkiyes-sme-and-tradesman-bank.html (skatīts 2022. gada 16. augustā)

48

(49)  https://www.halkbank.com.tr/en/investor-relations/financial-information/annual-reports.html (skatīts 2022. gada 8. augustā)

49

(50)  https://www.hurriyet.com.tr/ekonomi/halkbanktan-1-7-milyar-lira-kar-41447902

50

(51)  75.–78. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1195/2014.

51

(52)  83. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) 2021/823.

52

(53)  Īstenošanas Regula (ES) 2021/823.

53

(54)  https://evds2.tcmb.gov.tr/index.php?/evds/portlet/K24NEG9DQ1s%3D/en (skatīts 2022. gada 1. jūlijā) Procentu likme komerciālajiem aizdevumiem Turcijas lirās (izņemot uzņēmuma pārtēriņa kontus un uzņēmumu kredītkartes) attiecībā uz Turcijas lirās saņemtiem aizdevumiem un procentu likme komerciāliem aizdevumiem euro attiecībā uz euro saņemtiem aizdevumiem.

54

(55)  Īstenošanas Regula (ES) 2021/823.

55

(56)  91. un 92. apsvērums Īstenošanas regulā (ES) 2021/823

56

(57)  Turcijas Dekrēts Nr. 2016/8791 par lauksaimniecības subsīdijām 2016. gadā, kas datēts ar 2016. gada 25. aprīli (īstenots ar atpakaļejošu spēku no 2016. gada 1. janvāra).

57

(58)  Paziņojums “Paziņojums par akvakultūras atbalstu” (numurs 2016/33) par Dekrēta Nr. 2016/8791 īstenošanu “Oficiālajā Ziņotājā” tika publicēts 2016. gada 3. augustā.

58

(59)  Prezidenta 2019. gada 23. oktobra Dekrēts 2019/1691 par lauksaimniecības subsīdijām 2019. gadā (īstenots ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 1. janvāra), publicēts “Oficiālajā Ziņotājā” Nr. 30928, 24.10.2019.

59

(60)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

60

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie Turcijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Abalıoğlu Balık ve Gıda Ürünleri A.Ş. | B968 |
| Alima Su Ürünleri ve Gıda Sanayi Ticaret A.Ş. | B974 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş. | B977 |
| Baypa Bayhan Su Urunleri San. Ve Tic. A.S. | C890 |
| Ertug Balik Uretim Tesisi A.S. and More Su Urunleri A.S. | C891 |
| Kemal Balıkçılık Ihracat Ltd. Şti. | B981 |
| Kılıç Deniz Ürünleri Üretimi İhracat İthalat ve Ticaret A.Ş. | B965 |
| Lazsom Su Urunleri Gida Uretim Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi | C892 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti. | B982 |
| Ömer Yavuz Balikcilik Su Ürünleri San. Tic. Ltd. Sti. | B984 |
| Premier Kultur Balikciligi Yatirim Ve Pazarlama A.S | C893 |
| Uluturhan Balikçilik Turizm Ticaret Limited Şirketi | C894 |
| Yavuzlar Otomotiv Balikcilik San.Tic.Ltd.Sti. | C895 |

Nosaukums

Taric papildu kods

Abalıoğlu Balık ve Gıda Ürünleri A.Ş.

B968

Alima Su Ürünleri ve Gıda Sanayi Ticaret A.Ş.

B974

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

B977

Baypa Bayhan Su Urunleri San. Ve Tic. A.S.

C890

Ertug Balik Uretim Tesisi A.S. and More Su Urunleri A.S.

C891

Kemal Balıkçılık Ihracat Ltd. Şti.

B981

Kılıç Deniz Ürünleri Üretimi İhracat İthalat ve Ticaret A.Ş.

B965

Lazsom Su Urunleri Gida Uretim Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi

C892

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

B982

Ömer Yavuz Balikcilik Su Ürünleri San. Tic. Ltd. Sti.

B984

Premier Kultur Balikciligi Yatirim Ve Pazarlama A.S

C893

Uluturhan Balikçilik Turizm Ticaret Limited Şirketi

C894

Yavuzlar Otomotiv Balikcilik San.Tic.Ltd.Sti.

C895

---

LĒMUMI

| 8.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 316/86 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 316/86

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/2391

(2022. gada 25. novembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē attiecībā uz olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamo tirdzniecības standartu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām (“nolīgums”) Savienības vārdā noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/848 (1). |
| --- | --- |

(1)

2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām (“nolīgums”) Savienības vārdā noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/848 (1).

| (2) | Ievērojot nolīguma 7. panta 1. punktu, Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomei (“Dalībnieku padome”) jāpieņem lēmumi un ieteikumi nolīguma noteikumu piemērošanai. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot nolīguma 7. panta 1. punktu, Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomei (“Dalībnieku padome”) jāpieņem lēmumi un ieteikumi nolīguma noteikumu piemērošanai.

| (3) | Dalībnieku padomei 116. sesijā, kas notiks no 2022. gada 28. novembra līdz 2. decembrim, ir jāpieņem lēmums, ar ko groza olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamo tirdzniecības standartu, un lēmums atjaunināt vasku un taukskābju etilesteru analīzes metodi. |
| --- | --- |

(3)

Dalībnieku padomei 116. sesijā, kas notiks no 2022. gada 28. novembra līdz 2. decembrim, ir jāpieņem lēmums, ar ko groza olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamo tirdzniecības standartu, un lēmums atjaunināt vasku un taukskābju etilesteru analīzes metodi.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Dalībnieku padomē, jo pieņemamie lēmumi Savienībai būs saistoši attiecībā uz starptautisko tirdzniecību ar pārējiem Starptautiskās Olīvu padomes (SOP) dalībniekiem un varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, attiecībā uz olīveļļas tirdzniecības standartiem, kurus Komisija pieņēmusi, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (2) 75. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Dalībnieku padomē, jo pieņemamie lēmumi Savienībai būs saistoši attiecībā uz starptautisko tirdzniecību ar pārējiem Starptautiskās Olīvu padomes (SOP) dalībniekiem un varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, attiecībā uz olīveļļas tirdzniecības standartiem, kurus Komisija pieņēmusi, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (2) 75. pantu.

| (5) | Lēmumi, kas jāpieņem Dalībnieku padomei, attiecas uz tirdzniecības standarta 1. pielikuma svītrošanu un delta-7-stigmastenola lēmumu pieņemšanas shēmas vienkāršošanu, kā arī vasku un taukskābju etilesteru noteikšanas metodes 3. pārskatītās redakcijas iekļaušanu. Komisijas un dalībvalstu zinātniskie un tehniskie olīveļļas eksperti ir plaši apspriedušies par minētajiem lēmumiem. Minētie lēmumi veicinās olīveļļas standartu starptautisko harmonizāciju un izveidos satvaru, kas nodrošinās godīgu konkurenci olīveļļas nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc minētie lēmumi būtu jāatbalsta. |
| --- | --- |

(5)

Lēmumi, kas jāpieņem Dalībnieku padomei, attiecas uz tirdzniecības standarta 1. pielikuma svītrošanu un delta-7-stigmastenola lēmumu pieņemšanas shēmas vienkāršošanu, kā arī vasku un taukskābju etilesteru noteikšanas metodes 3. pārskatītās redakcijas iekļaušanu. Komisijas un dalībvalstu zinātniskie un tehniskie olīveļļas eksperti ir plaši apspriedušies par minētajiem lēmumiem. Minētie lēmumi veicinās olīveļļas standartu starptautisko harmonizāciju un izveidos satvaru, kas nodrošinās godīgu konkurenci olīveļļas nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc minētie lēmumi būtu jāatbalsta.

| (6) | Gadījumā, ja minēto lēmumu pieņemšana Dalībnieku padomes 116. sesijā tiek atlikta tādēļ, ka daži locekļi nevar dot savu piekrišanu, nostāja atbalstīt minēto lēmumu pieņemšanu Savienības vārdā būtu jāieņem iespējamā procedūrā, ar ko Dalībnieku padome, ievērojot nolīguma 10. panta 6. punktu, lēmumus pieņem sarakstes ceļā, ar nosacījumu, ka šāda procedūra tiek uzsākta pirms nākamās kārtējās Dalībvalstu padomes sesijas 2023. gada jūnijā. |
| --- | --- |

(6)

Gadījumā, ja minēto lēmumu pieņemšana Dalībnieku padomes 116. sesijā tiek atlikta tādēļ, ka daži locekļi nevar dot savu piekrišanu, nostāja atbalstīt minēto lēmumu pieņemšanu Savienības vārdā būtu jāieņem iespējamā procedūrā, ar ko Dalībnieku padome, ievērojot nolīguma 10. panta 6. punktu, lēmumus pieņem sarakstes ceļā, ar nosacījumu, ka šāda procedūra tiek uzsākta pirms nākamās kārtējās Dalībvalstu padomes sesijas 2023. gada jūnijā.

| (7) | Olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamā tirdzniecības standarta COI/T.15/NC Nr. 3/Rev. 19 pārskatīšana var prasīt tehniskus pielāgojumus citās SOP metodēs vai dokumentos. Šie tehniskie pielāgojumi būtu jāatbalsta. |
| --- | --- |

(7)

Olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamā tirdzniecības standarta COI/T.15/NC Nr. 3/Rev. 19 pārskatīšana var prasīt tehniskus pielāgojumus citās SOP metodēs vai dokumentos. Šie tehniskie pielāgojumi būtu jāatbalsta.

| (8) | Lai aizsargātu Savienības intereses, Komisijai tomēr vajadzētu būt iespējai pieprasīt atlikt uz vēlāku Dalībnieku padomes sesiju to lēmumu pieņemšanu, ar kuriem groza tirdzniecības standartu vai metodes, ja Savienības vārdā ieņemamo nostāju varētu ietekmēt jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas iesniegta pirms 116. sesijas vai tās laikā, |
| --- | --- |

(8)

Lai aizsargātu Savienības intereses, Komisijai tomēr vajadzētu būt iespējai pieprasīt atlikt uz vēlāku Dalībnieku padomes sesiju to lēmumu pieņemšanu, ar kuriem groza tirdzniecības standartu vai metodes, ja Savienības vārdā ieņemamo nostāju varētu ietekmēt jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas iesniegta pirms 116. sesijas vai tās laikā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Dalībnieku padomes 116. sesijā, kas notiks no 2022. gada 28. novembra līdz 2. decembrim, vai procedūrā, ar ko Dalībnieku padome lēmumu pieņem sarakstes ceļā un kas jāuzsāk pirms nākamās kārtējās 2023. gada jūnija sesijas, attiecībā uz olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamā tirdzniecības standarta COI/T.15/NC Nr. 3/Rev. 19 pārskatīšanu, ir atbalstīt lēmumu svītrot tirdzniecības standarta 1. pielikumu un vienkāršot delta-7-stigmastenola lēmumu pieņemšanas shēmu, un attiecībā uz metodes COI/T.20/Do. Nr. 28/REV 3 (Vasku, taukskābju metilesteru un taukskābju etilesteru satura noteikšana ar kapilārās kolonnas gāzu hromatogrāfijas metodi) pārskatīšanu – atbalstīt lēmumu iekļaut alternatīvu analīzes metodi un veikt dažas nelielas izmaiņas esošajā metodē.

2. pants

Savienības nostāja ir atbalstīt tehniskus pielāgojumus citās SOP metodēs vai dokumentos, ja tie izriet no olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamā tirdzniecības standarta COI/T.15/NC Nr. 3/Rev. 19 pārskatīšanas.

3. pants

Ja 1. pantā minēto nostāju varētu ietekmēt jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas iesniegta pirms Dalībnieku padomes 116. sesijas vai tās laikā, Komisija pieprasa atlikt lēmuma pieņemšanu, ar ko groza olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamo tirdzniecības standartu un vasku un taukskābju etilesteru analīzes metodi, līdz tiek noteikta Savienības nostāja, pamatojoties uz minēto jauno informāciju.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 25. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. SÍKELA

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2019/848 (2019. gada 17. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām (OV L 139, 27.5.2019., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

2

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 8.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 316/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 316/88

---

TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2022

(2022. gada 16. novembris),

ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2022/2392]

TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ekvadoru, Kolumbiju un Peru, no otras puses, un jo īpaši tā 13. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Kolumbija 2017. gada 21. novembrī saskaņā ar nolīguma 209. pantu iesniedza Savienībai pieprasījumu nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumā iekļaut jaunu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Savienība ir pabeigusi iebildumu procedūru un vienas jaunas Kolumbijas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izskatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Kolumbija 2017. gada 21. novembrī saskaņā ar nolīguma 209. pantu iesniedza Savienībai pieprasījumu nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumā iekļaut jaunu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Savienība ir pabeigusi iebildumu procedūru un vienas jaunas Kolumbijas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izskatīšanu.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 257. panta 2. punktu Intelektuālā īpašuma apakškomiteja 2022. gada 20. oktobrī ES Puses un Kolumbijas sēdes gaitā novērtēja informāciju attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un ierosināja Tirdzniecības komitejai attiecīgi grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 257. panta 2. punktu Intelektuālā īpašuma apakškomiteja 2022. gada 20. oktobrī ES Puses un Kolumbijas sēdes gaitā novērtēja informāciju attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un ierosināja Tirdzniecības komitejai attiecīgi grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu.

| (3) | Tāpēc nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājums būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājums būtu jāgroza.

| (4) | Atbilstoši tirdzniecības nolīguma 14. panta 3. punktam lēmumu grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu var pieņemt Savienības Puses un Kolumbijas sarunās Tirdzniecības komitejas sesijā, jo šis lēmums skar vienīgi to divpusējās attiecības un neskar citas Andu parakstītājvalsts tiesības un pienākumus, |
| --- | --- |

(4)

Atbilstoši tirdzniecības nolīguma 14. panta 3. punktam lēmumu grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu var pieņemt Savienības Puses un Kolumbijas sarunās Tirdzniecības komitejas sesijā, jo šis lēmums skar vienīgi to divpusējās attiecības un neskar citas Andu parakstītājvalsts tiesības un pienākumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumā a) punkta “Kolumbijas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lauksaimniecības un pārtikas produktiem, vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem vīniem” tabulā iekļauj šā lēmuma pielikumā doto ierakstu.

2. pants

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Tirdzniecības komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā nolīgumu grozīt. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Kito, 2022. gada 16. novembrī

Tirdzniecības komitejas vārdā –

ES delegācijas vadītājs

Paolo GARZOTTI

Kolumbijas delegācijas vadītājs

Luis Felipe QUINTERO

---

PIELIKUMS

| a) | “Kolumbijas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lauksaimniecības un pārtikas produktiem, vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem vīniem” |
| --- | --- |

a)

“Kolumbijas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lauksaimniecības un pārtikas produktiem, vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem vīniem”

BOCADILLO VELEÑO

Augļu pasta

---

| 8.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 316/91 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 316/91

---

TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2022

(2022. gada 16. novembris),

ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2022/2393]

TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ekvadoru, Kolumbiju un Peru, no otras puses, un jo īpaši tā 13. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Peru 2017. gada 31. oktobrī saskaņā ar nolīguma 209. pantu iesniedza Savienībai pieprasījumu nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumā iekļaut jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Savienība ir pabeigusi iebildumu procedūru un sešu jaunu Peru ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izskatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Peru 2017. gada 31. oktobrī saskaņā ar nolīguma 209. pantu iesniedza Savienībai pieprasījumu nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumā iekļaut jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Savienība ir pabeigusi iebildumu procedūru un sešu jaunu Peru ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izskatīšanu.

| (2) | Intelektuālā īpašuma apakškomiteja 2022. gada 20. oktobrī saskaņā ar nolīguma 257. panta 2. punktu ES Puses un Peru sēdes gaitā novērtēja informāciju attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un ierosināja Tirdzniecības komitejai attiecīgi grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu. |
| --- | --- |

(2)

Intelektuālā īpašuma apakškomiteja 2022. gada 20. oktobrī saskaņā ar nolīguma 257. panta 2. punktu ES Puses un Peru sēdes gaitā novērtēja informāciju attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un ierosināja Tirdzniecības komitejai attiecīgi grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu.

| (3) | Tāpēc nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājums būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājums būtu jāgroza.

| (4) | Atbilstoši tirdzniecības nolīguma 14. panta 3. punktam lēmumu grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu var pieņemt Savienības Puses un Peru sarunās Tirdzniecības komitejas sesijā, jo šis lēmums skar vienīgi to divpusējās attiecības un neskar citas Andu parakstītājvalsts tiesības un pienākumus, |
| --- | --- |

(4)

Atbilstoši tirdzniecības nolīguma 14. panta 3. punktam lēmumu grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu var pieņemt Savienības Puses un Peru sarunās Tirdzniecības komitejas sesijā, jo šis lēmums skar vienīgi to divpusējās attiecības un neskar citas Andu parakstītājvalsts tiesības un pienākumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumā c) punkta “Peru ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lauksaimniecības un pārtikas produktiem, vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem vīniem” tabulā iekļauj šā lēmuma pielikumā dotos ierakstus.

2. pants

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Tirdzniecības komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā nolīgumu grozīt. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Kito, 2022. gada 16. novembrī

Tirdzniecības komitejas vārdā –

ES delegācijas vadītājs

Paolo GARZOTTI

Peru delegācijas vadītājs

Jose Luis CASTILLO

---

PIELIKUMS

| c) | “Peru ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lauksaimniecības un pārtikas produktiem, vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem vīniem” |
| --- | --- |

c)

“Peru ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lauksaimniecības un pārtikas produktiem, vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem vīniem”

ACEITUNA DE TACNA

Olīvas

CACAO AMAZONAS PERÚ

Kakao

CAFÉ MACHU PICCHU – HUADQUIÑA

Kafija

CAFÉ VILLA RICA

Kafija

LOCHE DE LAMBAYEQUE

Augļi

MACA JUNÍN-PASCO

Augu produkts

---

| 8.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 316/93 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 316/93

---

TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 3/2022

(2022. gada 16. novembris),

ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2022/2394]

TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ekvadoru, Kolumbiju un Peru, no otras puses, un jo īpaši tā 13. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ekvadora 2018. gada 28. novembrī saskaņā ar nolīguma 209. pantu iesniedza Savienībai pieprasījumu nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumā pievienot jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Savienība ir pabeigusi iebildumu procedūru un trīs jaunu Ekvadoras ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izskatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ekvadora 2018. gada 28. novembrī saskaņā ar nolīguma 209. pantu iesniedza Savienībai pieprasījumu nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumā pievienot jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Savienība ir pabeigusi iebildumu procedūru un trīs jaunu Ekvadoras ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izskatīšanu.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 257. panta 2. punktu Intelektuālā īpašuma apakškomiteja 2022. gada 20. oktobrī ES Puses un Ekvadoras sēdes gaitā novērtēja informāciju attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un ierosināja Tirdzniecības komitejai attiecīgi grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 257. panta 2. punktu Intelektuālā īpašuma apakškomiteja 2022. gada 20. oktobrī ES Puses un Ekvadoras sēdes gaitā novērtēja informāciju attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un ierosināja Tirdzniecības komitejai attiecīgi grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu.

| (3) | Tāpēc nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājums būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājums būtu jāgroza.

| (4) | Atbilstoši tirdzniecības nolīguma 14. panta 3. punktam lēmumu grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu var pieņemt Savienības Puses un Ekvadoras sarunās Tirdzniecības komitejas sesijā, jo šis lēmums skar vienīgi to divpusējās attiecības un neskar citas Andu parakstītājvalsts tiesības un pienākumus, |
| --- | --- |

(4)

Atbilstoši tirdzniecības nolīguma 14. panta 3. punktam lēmumu grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu var pieņemt Savienības Puses un Ekvadoras sarunās Tirdzniecības komitejas sesijā, jo šis lēmums skar vienīgi to divpusējās attiecības un neskar citas Andu parakstītājvalsts tiesības un pienākumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumā d) punkta “Ekvadoras ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lauksaimniecības un pārtikas produktiem, vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem vīniem” tabulā iekļauj šā lēmuma pielikumā dotos ierakstus.

2. pants

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Tirdzniecības komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā nolīgumu grozīt. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Kito, 2022. gada 16. novembrī

Tirdzniecības komitejas vārdā –

ES delegācijas vadītājs

Paolo GARZOTTI

Ekvadoras delegācijas vadītājs

Daniel LEGARDA

---

PIELIKUMS

| d) | “Ekvadoras ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lauksaimniecības un pārtikas produktiem, vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem vīniem” |
| --- | --- |

d)

“Ekvadoras ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lauksaimniecības un pārtikas produktiem, vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem vīniem”

CAFÉ DE GALAPAGOS

Kafija

MANÍ DE TRANSKUTUKÚ

Zemesrieksti

PITAHAYA AMAZÓNICA DE PALORA

Augļi

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 8.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 316/95 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 316/95

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES DELEĢĒTAIS LĒMUMS
  Nr. 196/22/COL

(2022. gada 26. oktobris)

par ārkārtas pasākumiem Norvēģijā saistībā ar augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429259. panta 1. punkta c) apakšpunktu un Deleģētās regulas (ES) 2020/687 21., 39. un 55. pantu [2022/2395]

Labots ar 2022. gada 7. novembra EBTA Uzraudzības iestādes Deleģēto lēmumu Nr. 201/22/COL

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi un jo īpaši tā 1. protokola 1. panta 2. punktu un 3. pantu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) I pielikuma I nodaļas 1.1. daļas 13. punktā minēto tiesību aktu – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Regula (ES) 2016/429”) (1), kas grozīta un pielāgota EEZ līgumam ar minētā līguma I pielikumā minētajiem īpašajiem un nozaru pielāgojumiem, un jo īpaši tās 257. panta 1. punktu, 258. panta 1., 2. un 3. punktu un 259. panta 1. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 1.1. daļas 13.e punktā minēto tiesību aktu – Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/687 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu slimību profilaksi un kontroli papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (“Deleģētā regula (ES) 2020/687”) (2), kas EEZ līgumā grozīta un pielāgota ar minētā līguma I pielikumā minētajiem īpašajiem un nozaru pielāgojumiem, un jo īpaši tās 21., 39. un 55. pantu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 1.1. daļas 13.a punktā minēto tiesību aktu – Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1882 (2018. gada 3. decembris) par dažu slimību profilakses un kontroles noteikumu piemērošanu attiecībā uz sarakstā norādīto slimību kategorijām un ar ko izveido sarakstu ar sugām un sugu grupām, kas rada sarakstā norādīto slimību ievērojamu izplatības risku (“Īstenošanas regula (ES) 2018/1882”) (3), kas EEZ līgumam pielāgota ar minētā līguma I pielikumā minētajiem īpašajiem un nozaru pielāgojumiem, un jo īpaši tās 1.un 2. pantu, kā arī minēto pielikumu,

kas pielāgota EEZ līgumam ar minētā līguma 1. protokola 4. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

Augsti patogēniskā putnu gripa (APPG) ir vīrusa izraisīta putnu infekcijas slimība, kas var būtiski ietekmēt mājputnu audzēšanas saimniecību rentabilitāti un traucēt tirdzniecību Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ). Augsti patogēniskās putnu gripas vīrusi var inficēt migrējošos putnus, kuri pēc tam šos vīrusus rudens un pavasara migrācijas laikā var izplatīt lielos attālumos. Tāpēc augsti patogēniskās putnu gripas vīrusu klātbūtne savvaļas putnu vidū rada pastāvīgus draudus, ka šie vīrusi varētu tikt tieši un netieši ievazāti saimniecībās, kurās tur mājputnus vai nebrīvē turētus putnus. Augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var pārsviesties uz citām saimniecībām, kurās tur mājputnus vai nebrīvē turētus putnus.

Regulu (ES) 2016/429, Deleģēto regulu (ES) 2020/687 un Īstenošanas regulu (ES) 2018/1882 piemēro no 2021. gada 21. aprīļa.

Ar Regulu (ES) 2016/429 ir izveidots jauns tiesiskais regulējums tādu slimību profilaksei un kontrolei, kas ir pārnēsājamas uz dzīvniekiem vai cilvēkiem. APPG ir minēta Regulas (ES) 2016/429 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā kā sarakstā norādīta slimība, uz kuru attiecas tajā paredzētie slimību profilakses un kontroles noteikumi. Īstenošanas regulas (ES) 2018/1882 pielikumā APPG ir minēta kā A, D un E kategorijas slimība, kā definēts minētās regulas 1. pantā.

Regulas (ES) 2016/429 259. panta 1. punktā noteikts, ka EBTA Uzraudzības iestādei (“Iestāde”) ir jāpārskata ārkārtas pasākumi, ko Norvēģijas kompetentās iestādes veikušas saskaņā ar tās pašas regulas 257. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai 258. pantu 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētas sarakstā norādītas slimības, tostarp APPG, uzliesmojuma gadījumā (“Norvēģijas pasākumi”). 259. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka Iestādei, ja tā uzskata par vajadzīgu novērst nepamatotus dzīvnieku un produktu pārvietošanas traucējumus, ir jāpieņem 257. panta 1. punktā minētie ārkārtas pasākumi, ar ko apstiprina Norvēģijas veiktos pasākumus.

Deleģētā regula (ES) 2020/687 papildina noteikumus par Regulā (ES) 2016/429 noteikto A kategorijas, B kategorijas un C kategorijas slimību kontroli, tostarp par augsti patogēniskās putnu gripas kontroles pasākumiem. Minētās deleģētās regulas 21. pantā paredzēts izveidot aizsardzības zonu un uzraudzības zonu A kategorijas slimības, tostarp APPG, uzliesmojuma gadījumā. Šāda reģionalizācija tiek piemērota, jo īpaši lai, novēršot slimības ierosinātāja ievazāšanu un nodrošinot slimības savlaicīgu atklāšanu, aizsargātu putnu veselību pārējā Norvēģijas teritorijā.

Norvēģija paziņoja par apstiprinātu APPG uzliesmojumu saimniecībā, kurā ir aptuveni 7 000 inkubējamo olu dējējputnu (4). Norvēģijas kompetentās iestādes ir veikušas nepieciešamos slimības kontroles pasākumus, kas pieprasīti saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687, tostarp izveidojušas aizsardzības zonas un uzraudzības zonas ap šo uzliesmojumu.

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus EEZ, ir nepieciešams ātri aprakstīt aizsardzības zonas un uzraudzības zonas, kuras Norvēģija izveidojusi saistībā ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem.

Līdz ar to aizsardzības zonas un uzraudzības zonas, kas saistītas ar APPG Norvēģijā un kurās piemēro Deleģētajā regulā (ES) 2020/687 noteiktos slimību kontroles pasākumus, ir norādītas šā lēmuma pielikumā, ar ko apstiprina Norvēģijas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429 259. panta 1. punkta c) apakšpunktu un minētās reģionalizācijas ilgumu, kas norādīts minētajā pielikumā.

Iestāde sadarbībā ar Norvēģiju ir pārbaudījusi slimības kontroles pasākumus un atzīst, ka aizsardzības un uzraudzības zonu robežas, ko noteikušas Norvēģijas kompetentās iestādes, atrodas pietiekami tālu no mājputnu saimniecības, kurā bija apstiprināts jaunais augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojums.

Iestāde 2022. gada 25. oktobrī ar savu Deleģēto lēmumu Nr. 195/22/COL (dokuments Nr. 1322967) pienācīgi iesniedza lēmuma projektu EBTA Veterinārajai un fitosanitārajai komitejai saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429 259. panta 1. punktu un 266. panta 2. punktu. EBTA komiteja 2022. gada 26. oktobrī sniedza pozitīvu atzinumu par lēmuma projektu. Attiecīgi lēmuma projekts ir saskaņā ar komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Aizsardzības zonas un uzraudzības zonas, kuras Norvēģija izveidojusi saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 21. pantu, un to pasākumu ilgums, kuri šādās aizsardzības zonās jāpiemēro saskaņā ar 39. pantu un šādās uzraudzības zonās jāpiemēro saskaņā ar minētās deleģētās regulas 55. pantu pēc tam, kad mājputniem vai nebrīvē turētiem putniem konstatēts uzliesmojums, ko izraisījusi augsti patogēniskā putnu gripa, ir noteikts un apstiprināts EEZ EBTA valstu līmenī un norādīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Norvēģija nodrošina, ka:

| a) | aizsardzības zonās, ko saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 21. panta 1. punkta a) apakšpunktu izveido tās kompetentās iestādes, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības zonas norādīti šā lēmuma pielikuma A daļā; |
| --- | --- |

a)

aizsardzības zonās, ko saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 21. panta 1. punkta a) apakšpunktu izveido tās kompetentās iestādes, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības zonas norādīti šā lēmuma pielikuma A daļā;

| b) | pasākumus, kuri aizsardzības zonās jāpiemēro atbilstoši Deleģētās regulas (ES) 2020/687 39. pantā paredzētajam, turpina piemērot vismaz līdz datumiem, kas attiecībā uz aizsardzības zonām norādīti šā lēmuma pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kuri aizsardzības zonās jāpiemēro atbilstoši Deleģētās regulas (ES) 2020/687 39. pantā paredzētajam, turpina piemērot vismaz līdz datumiem, kas attiecībā uz aizsardzības zonām norādīti šā lēmuma pielikuma A daļā.

3. pants

Norvēģija nodrošina, ka:

| a) | uzraudzības zonās, ko saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 21. panta 1. punkta b) apakšpunktu izveido tās kompetentās iestādes, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri kā uzraudzības zonas norādīti šā lēmuma pielikuma B daļā; |
| --- | --- |

a)

uzraudzības zonās, ko saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 21. panta 1. punkta b) apakšpunktu izveido tās kompetentās iestādes, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri kā uzraudzības zonas norādīti šā lēmuma pielikuma B daļā;

| b) | pasākumus, kuri uzraudzības zonās jāpiemēro atbilstoši Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantā paredzētajam, turpina piemērot vismaz līdz datumiem, kas attiecībā uz aizsardzības zonām norādīti šā lēmuma pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kuri uzraudzības zonās jāpiemēro atbilstoši Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantā paredzētajam, turpina piemērot vismaz līdz datumiem, kas attiecībā uz aizsardzības zonām norādīti šā lēmuma pielikuma B daļā.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

5. pants

Šo lēmumu piemēro līdz pēdējam datumam, kas minēts šā lēmuma pielikumā un kurā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 39. vai 55. pantu attiecīgajā gadījumā kādā no aizsardzības vai uzraudzības zonām vairs nav piemērojami slimību kontroles pasākumi.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijai.

7. pants

Autentisks ir šā lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2022. gada 26. oktobrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā, rīkojoties saskaņā ar Deleģēto lēmumu Nr. 130/20/COL –

atbildīgais kolēģijas loceklis

Árni Páll ÁRNASON

līdzparakstījusies Tieslietu un administratīvo lietu nodaļas direktore

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

---

(1)  Iekļauta EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2020. gada 11. decembra Lēmumu Nr. 179/2020.

1

(2)  Iekļauta EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada 5. februāra Lēmumu Nr. 3/2021.

2

(3)  Iekļauta EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2020. gada 11. decembra Lēmumu Nr. 179/2020.

3

(4)  Dokuments Nr. 1322915.

4

---

PIELIKUMS

A daļa

Lēmuma 1. un 2. pantā minētās aizsardzības zonas Norvēģijā

| Aptvertais apgabals | Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 39. pantu ir piemērojami pasākumi |
| --- | --- |
| Rogaland apgabala Klepp, Sandnes un Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203 | 12.11.2022. |

Aptvertais apgabals

Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 39. pantu ir piemērojami pasākumi

Rogaland apgabala Klepp, Sandnes un Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203

12.11.2022.

B daļa

Lēmuma 1. un 3. pantā minētās uzraudzības zonas Norvēģijā

| Aptvertais apgabals | Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantu ir piemērojami pasākumi |
| --- | --- |
| Rogaland apgabala Klepp, Sandnes, Sola un Time pašvaldības daļas, kuras atrodas aiz minētā apgabala aizsardzības zonā un 10 kilometru rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203 | 22.11.2022. |
| Rogaland apgabala Klepp, Sandnes un Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203 | No 12.11.2022. līdz 22.11.2022. |

Aptvertais apgabals

Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantu ir piemērojami pasākumi

Rogaland apgabala Klepp, Sandnes, Sola un Time pašvaldības daļas, kuras atrodas aiz minētā apgabala aizsardzības zonā un 10 kilometru rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203

22.11.2022.

Rogaland apgabala Klepp, Sandnes un Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203

No 12.11.2022. līdz 22.11.2022.

---

Labojumi

| 8.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 316/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 316/100

---

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2292 (2022. gada 6. septembris), ar ko attiecībā uz prasībām par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 304, 2022. gada 24. novembris
  )

20. lappusē 21. panta 1. punkta c) apakšpunktā:

tekstu:

| “c) | dīgsti un sēklas, kas paredzētas dīgstu ražošanai un uz kurām ir sniegta atsauce ar šādām HS apakšpozīcijām: Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90, 0712 34, 0712 35, 0712 50, 0712 60, 0713 10, 0713 33, 0712 34, 0713 39, 0713 40, 0713 90, 0910 99, 1201 10, 1201 90, 1207 50, 1207 99, 1209 10, 1209 21, 1209 91 vai 1214 90;” |
| --- | --- |

“c)

dīgsti un sēklas, kas paredzētas dīgstu ražošanai un uz kurām ir sniegta atsauce ar šādām HS apakšpozīcijām: Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90, 0712 34, 0712 35, 0712 50, 0712 60, 0713 10, 0713 33, 0712 34, 0713 39, 0713 40, 0713 90, 0910 99, 1201 10, 1201 90, 1207 50, 1207 99, 1209 10, 1209 21, 1209 91 vai 1214 90;”

lasīt šādi:

| “c) | dīgsti un sēklas, kas paredzētas dīgstu ražošanai un uz kurām ir sniegta atsauce ar šādām HS apakšpozīcijām: Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90, 0712 34, 0712 35, 0712 50, 0712 60, 0713 10, 0713 33, 0713 39, 0713 40, 0713 90, 0910 99, 1201 10, 1201 90, 1207 50, 1207 99, 1209 10, 1209 21, 1209 91 vai 1214 90;”. |
| --- | --- |

“c)

dīgsti un sēklas, kas paredzētas dīgstu ražošanai un uz kurām ir sniegta atsauce ar šādām HS apakšpozīcijām: Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90, 0712 34, 0712 35, 0712 50, 0712 60, 0713 10, 0713 33, 0713 39, 0713 40, 0713 90, 0910 99, 1201 10, 1201 90, 1207 50, 1207 99, 1209 10, 1209 21, 1209 91 vai 1214 90;”.

---