# Az Európai Unió C 250/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 250 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. augusztus 1. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 250

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. augusztus 1.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 250/01 | A Bizottság tájékoztatása az online úton értékesített termékek piacának felügyeletéről (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 250/02 | Eljárásindítás (Ügyszám M.8222 – Knorr-Bremse/Haldex) (
  1
  ) | 20 |
| 2017/C 250/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8258 – Advent International/Morpho) (
  1
  ) | 20 |
| 2017/C 250/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8498 – Toray/Mitsui/Soda) (
  1
  ) | 21 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2017/C 250/01

A Bizottság tájékoztatása az online úton értékesített termékek piacának felügyeletéről (
  1
  )

1

1

2017/C 250/02

Eljárásindítás (Ügyszám M.8222 – Knorr-Bremse/Haldex) (
  1
  )

1

20

2017/C 250/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8258 – Advent International/Morpho) (
  1
  )

1

20

2017/C 250/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8498 – Toray/Mitsui/Soda) (
  1
  )

1

21

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 250/05 | Euroátváltási árfolyamok | 22 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2017/C 250/05

Euroátváltási árfolyamok

22

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 250/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8566 — Moog Singapore/SIAEC/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 23 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 250/07 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 24 |
| 2017/C 250/08 | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem | 33 |
| 2017/C 250/09 | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem | 41 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2017/C 250/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8566 — Moog Singapore/SIAEC/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

23

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2017/C 250/07

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

24

2017/C 250/08

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

33

2017/C 250/09

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

41

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 1.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 250/1

---

A BIZOTTSÁG TÁJÉKOZTATÁSA

az online úton értékesített termékek piacának felügyeletéről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 250/01)

Tartalom

| BEVEZETÉS | 2 |
| --- | --- |

| A. RÉSZ: | AZ ONLINE ÚTON ÉRTÉKESÍTETT TERMÉKEKRE ALKALMAZANDÓ JOGI KERET | 3 |
| --- | --- | --- |

A. RÉSZ:

| 1. | A „FORGALOMBA HOZATAL” FOGALMA AZ ONLINE ÉRTÉKESÍTÉS ÖSSZEFÜGGÉSÉBEN | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | A „forgalomba hozatal” fogalma általában | 4 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A „forgalomba hozatal” fogalma az elektronikus kereskedelemben | 5 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | A PIACFELÜGYELETI HATÓSÁGOK FELADATAI ÉS FELELŐSSÉGE | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A GAZDASÁGI SZEREPLŐK FELADATAI ÉS FELELŐSSÉGE | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Gyártók, meghatalmazott képviselők, importőrök és forgalmazók | 6 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Teljesítési szolgáltatók | 6 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | A teljesítési szolgáltatók szerepe az online ellátási láncban | 6 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | A teljesítési szolgáltatók felelőssége az online ellátási láncban | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Más lényeges szereplők | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | A nyilatkozattevő az Uniós Vámkódex értelmében | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Online közvetítő szolgáltatók | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Postai szolgáltatók | 11 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| B. RÉSZ: | AZ ONLINE ÚTON ÉRTÉKESÍTETT TERMÉKEKKEL KAPCSOLATOS PIACFELÜGYELET GYAKORLATI VONATKOZÁSAI | 11 |
| --- | --- | --- |

B. RÉSZ:

| 1. | A PIACFELÜGYELET ÁLTALÁNOS ELVEI | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | AZ ONLINE PIAC FELÜGYELETÉNEK STRATÉGIÁJA ÉS TERVEZÉSE | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | AZ ONLINE PIAC FELÜGYELETÉNEK MEGSZERVEZÉSE | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | AZ ONLINE VIZSGÁLATOK JELLEGZETESSÉGEI ÉS SAJÁTOS SZÜKSÉGLETEI | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | KIIGAZÍTÓ INTÉZKEDÉSEK AZ ONLINE ÚTON ÉRTÉKESÍTETT TERMÉKEKKEL SZEMBEN | 14 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | A gazdasági szereplő helyétől függő kiigazító intézkedések | 14 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Ha a gazdasági szereplő a hatóság illetékességi területén van | 14 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Ha a gazdasági szereplő az EU-ban, de a hatóság illetékességi területén kívül van | 14 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Ha a gazdasági szereplő az EU-n kívül van | 15 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Sajátos kiigazító intézkedések az online úton értékesített termékekkel kapcsolatban | 15 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| C. RÉSZ: | A FOGYASZTÓK ÉS A VÁLLALKOZÁSOK TUDATOSSÁGÁNAK NÖVELÉSE AZ ONLINE ÚTON ÉRTÉKESÍTETT TERMÉKEK BIZTONSÁGÁVAL ÉS AZ ELŐÍRÁSOKNAK VALÓ MEGFELELÉSÉVEL KAPCSOLATBAN | 16 |
| --- | --- | --- |

C. RÉSZ:

| 1. | A FOGYASZTÓK TUDATOSSÁGÁNAK NÖVELÉSE | 16 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Mit érdemes tudniuk a fogyasztóknak? | 17 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hogyan tájékoztassák a tagállami hatóságok a fogyasztókat azokról a termékbiztonsági kérdésekről, amelyeket online vásárlásaik során célszerű figyelembe venniük? | 17 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | A hatóságok internetes oldalai | 17 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | A média felhasználása és tudatosságnövelő kampányok | 18 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Fogyasztói panaszrendszerek | 18 |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

| 2. | A VÁLLALKOZÁSOK TUDATOSSÁGÁNAK NÖVELÉSE | 18 |
| --- | --- | --- |

2.

BEVEZETÉS

Az internet hatására megváltozott az a mód, ahogyan a fogyasztók vásárolnak, és ahogyan a vállalkozások hirdetik és értékesítik termékeiket és szolgáltatásaikat. Az elektronikus kereskedelemben a fogyasztók és a vállalkozások másként lépnek egymással kölcsönhatásba, és az elektronikus kereskedelemnek köszönhetően – az alacsonyabb online árak és a nagyobb választék miatt – nő a fogyasztói jólét. (1) Az elektronikus kereskedelem gyorsan növekszik, és jelentős mértékben hozzájárulhat az Európai Unió (EU) növekedési célkitűzéseinek teljesítéséhez. (2)

Az elektronikus kereskedelem fejlődése azonban problémákat is felvet a fogyasztók és a végfelhasználók egészségének és biztonságának védelme területén, részben a nem élelmiszer jellegű veszélyes termékek, részben pedig a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok követelményeit nem teljesítő termékek (a továbbiakban: nem megfelelő termékek) miatt. (3) Ebben a tekintetben a tagállami piacfelügyeleti hatóságoknak – a hagyományos (offline) kereskedelemhez viszonyítva – számos nehézséggel kell szembenézniük, köztük a következőkkel:

| i. | nehéz meghatározni az interneten eladásra kínált termékek eredetét és a velük kapcsolatban felelősséget viselő gazdasági szereplők kilétét; |
| --- | --- |

i.

nehéz meghatározni az interneten eladásra kínált termékek eredetét és a velük kapcsolatban felelősséget viselő gazdasági szereplők kilétét;

| ii. | nagyobb azon, az EU területén kívüli gazdasági szereplők száma, amelyek az interneten termékeket kínálnak eladásra – ezért, mivel olyan eladásokról is szó van, amelyek közvetlenül európai uniós fogyasztókat és más végfelhasználókat céloznak meg, nehezebb a termékekre vonatkozó szabályok betartatása; |
| --- | --- |

ii.

nagyobb azon, az EU területén kívüli gazdasági szereplők száma, amelyek az interneten termékeket kínálnak eladásra – ezért, mivel olyan eladásokról is szó van, amelyek közvetlenül európai uniós fogyasztókat és más végfelhasználókat céloznak meg, nehezebb a termékekre vonatkozó szabályok betartatása;

| iii. | mivel a termékekhez nem lehet fizikailag hozzáférni, nehezebb a kockázatértékelések és a biztonsági termékvizsgálatok lefolytatása; |
| --- | --- |

iii.

mivel a termékekhez nem lehet fizikailag hozzáférni, nehezebb a kockázatértékelések és a biztonsági termékvizsgálatok lefolytatása;

| iv. | mivel egyes tagállamok irányadó jogszabályai nem teszik lehetővé az online, illetve az anonim termékvásárlást (például a próbavásárlást), nehezebb a termékvizsgálatok céljából mintát venni a termékek közül; |
| --- | --- |

iv.

mivel egyes tagállamok irányadó jogszabályai nem teszik lehetővé az online, illetve az anonim termékvásárlást (például a próbavásárlást), nehezebb a termékvizsgálatok céljából mintát venni a termékek közül;

| v. | az online környezet miatt nehézségek merülnek fel az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: általános termékbiztonsági irányelv), (4) valamint a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alkalmazásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

v.

az online környezet miatt nehézségek merülnek fel az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: általános termékbiztonsági irányelv), (4) valamint a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alkalmazásával kapcsolatban;

| vi. | a fogyasztók és a vállalkozások körében nincs meg a kellő tudatosság a biztonságos és az előírásoknak megfelelő termékek online adásvételével kapcsolatban. |
| --- | --- |

vi.

a fogyasztók és a vállalkozások körében nincs meg a kellő tudatosság a biztonságos és az előírásoknak megfelelő termékek online adásvételével kapcsolatban.

E tájékoztatás útján a Bizottság segítséget kíván nyújtani a tagállami hatóságoknak a nem élelmiszer jellegű termékek biztonságával és az előírásoknak való megfelelésével kapcsolatos európai uniós jogszabályok betartatásához. Ez a dokumentum csak a fizikai árucikkekkel foglalkozik, a termékbe nem beágyazott szoftverekkel és alkalmazásokkal nem. A szöveg az általános termékbiztonsági irányelv és a 765/2008/EK rendelet alkalmazását tárgyalja, tekintettel arra, hogy ez a két fő jogalkotási aktus irányadó az online úton értékesített termékek piacának felügyeletére, valamint e termékek biztonságára és az előírásoknak való megfelelésére. Ez a tájékoztatás emellett helyes gyakorlati megoldásokat is bemutat az online úton értékesített termékek piacának felügyelete, valamint a vállalkozásokkal és a fogyasztókkal folytatott kommunikáció területén.

Az online úton értékesített termékekre vonatkozó európai uniós szabályok betartatásának javítása elősegíti annak biztosítását, hogy a nem élelmiszer jellegű termékek biztonságosak legyenek és megfeleljenek az előírásoknak, továbbá hozzájárul az európai uniós fogyasztók és más végfelhasználók egészségének és biztonságának védelméhez. A termékek biztonságának és az előírásoknak való megfelelésének javítása növeli az online piacokba vetett bizalmat, és ezáltal elősegíti az elektronikus kereskedelem fejlődését. A jogszabályok nagyobb fokú betartása segít egyenlő versenyfeltételeket teremteni a hagyományos és az online ellátási láncban működő, illetve az EU-n belüli és az EU-n kívüli gazdasági szereplők számára. Mindezeken keresztül ez a tájékoztatás elősegíti a Bizottság egyik kiemelt céljának teljesítését, a digitális egységes piac továbbfejlesztését.

E tájékoztatás címzettjei a tagállamok, valamint – az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás (6) aláíró feleként – Izland, Liechtenstein és Norvégia. Ahol a szöveg az EU-t, az Uniót vagy az egységes piacot említi, ott tehát az EGT-t, illetve az EGT piacát is érteni kell.

E tájékoztatás célja a termékekre vonatkozó európai uniós jogszabályok jobb megértésének, valamint egységesebb és következetesebb alkalmazásának elősegítése az online úton értékesített termékek vonatkozásában. Tartalma figyelembe veszi a tagállami hatóságokkal és az érdekeltekkel 2013-tól 2016-ig lefolytatott egyeztetéseket.

A dokumentum csupán iránymutatásként szolgál, jogi hatállyal kizárólag az uniós jogi aktusok szövege rendelkezik. Célja az, hogy a kollektív tapasztalat és helyes gyakorlati megoldások alapján tanácsadással szolgáljon. A dokumentumban foglalt információk általános jellegűek, és nem konkrét természetes vagy jogi személyeknek szólnak.

Az EU jogának hiteles értelmezése az Európai Unió Bírósága kizárólagos hatáskörébe tartozik. Az e dokumentumban leírt vélemények nem előlegezik meg az Európai Bizottságnak a Bíróság előtt esetleg képviselendő álláspontját. Sem az Európai Bizottság, sem pedig más, a nevében eljáró személy nem visel felelősséget az alábbi információk esetleges felhasználásával kapcsolatban.

Mivel ez a tájékoztatás az írásakor aktuálisnak tekintett szakmai álláspontot tükrözi, előfordulhat, hogy a benne foglalt iránymutatás később módosításra szorul.

A. RÉSZ: AZ ONLINE ÚTON ÉRTÉKESÍTETT TERMÉKEKRE ALKALMAZANDÓ JOGI KERET

Az A. rész az általános termékbiztonsági irányelvnek és a 765/2008/EK rendeletnek az online úton értékesített termékekre (7) való alkalmazásával kapcsolatban tartalmaz iránymutatást.

Az általános termékbiztonsági irányelv célja annak garantálása, hogy az Unió piacán forgalomba hozott termékek biztonságosak legyenek. Az irányelv követelményeket állapít meg a nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkek egészségügyi és biztonsági vonatkozásaival kapcsolatos piacfelügyelet megszervezésére és elvégzésére vonatkozóan. Az érintett termékkörbe beletartoznak a szolgáltatásnyújtás keretében a fogyasztók részére az általuk való felhasználásra elérhetővé tett termékek is. Az irányelv hatálya minden nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkre kiterjed annyiban, amennyiben az érintett termék biztonságát azonos céllal európai uniós jogszabályok különös rendelkezései nem szabályozzák. (8) Végeredményben tehát az irányelv mintegy védőhálóként szolgál azokban az esetekben, amikor az adott termékre a termékekre vonatkozó európai uniós jogszabályok nem tartalmaznak különös rendelkezéseket.

A 765/2008/EK rendelet – annak érdekében, hogy magas szintű védelmet biztosítson általában az emberek egészsége és biztonsága, a munkahelyi felhasználók egészsége és biztonsága, a környezet stb. számára – követelményeket állapít meg a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok (9) hatálya alá tartozó összes fogyasztási cikkel és más termékkel kapcsolatos piacfelügyelet megszervezésére és elvégzésére vonatkozóan. A 765/2008/EK rendelet minden termékre alkalmazandó abban az esetben, ha más uniós harmonizációs jogszabály nem tartalmaz a benne meghatározottakkal megegyező célkitűzésű, jellegű vagy hatályú egyedi rendelkezéseket. (10) Emellett – az energiafogyasztás csökkentését és a fogyasztók tájékoztatását biztosítani hivatott, az energiacímkézés és a környezettudatos tervezés területén elfogadott európai uniós rendeletek (11) kiegészítéseképpen – ágazatspecifikus jogszabályok is foglalkoznak az energiával kapcsolatos termékek online értékesítésével. (12)

Annak eldöntéséhez, hogy alkalmazandó-e az általános termékbiztonsági irányelv vagy a 765/2008/EK rendelet, először azt kell megvizsgálni, hogy a termék rendelkezésre bocsátása kereskedelmi tevékenység keretében történik-e. Egy termék rendelkezésre bocsátása akkor történik kereskedelmi tevékenység keretében folytatott internetes értékesítés útján, ha a terméket online gazdasági szereplő (13) kínálja megvételre az EU-ban lévő fogyasztóknak vagy más végfelhasználóknak. A termékeket rendszerint ellenérték fejében kínálják online úton megvételre. Mindazonáltal bizonyos feltételek fennállása esetén a termékek ingyenes rendelkezésre bocsátása is minősülhet kereskedelmi tevékenységnek. (14) A fogyasztók által egymás között közvetlenül bonyolított adásvételek általában nem tekintendők kereskedelmi tevékenységnek, (15) ezért ezekre nem terjed ki sem az általános termékbiztonsági irányelv, sem a 765/2008/EK rendelet hatálya.

Az online értékesítés szempontjából az EU jogi keretének következő három aspektusa tekinthető a legfontosabbnak:

| — | a „forgalomba hozatal” fogalma, |
| --- | --- |

—

a „forgalomba hozatal” fogalma,

| — | a piacfelügyeleti hatóságok feladatai, valamint |
| --- | --- |

—

a piacfelügyeleti hatóságok feladatai, valamint

| — | az érintett gazdasági szereplők feladatai. |
| --- | --- |

—

az érintett gazdasági szereplők feladatai.

A következő fejezetek áttekintik e három kérdés értelmezését az online értékesítéssel összefüggésben.

1.   A „forgalomba hozatal” fogalma az online értékesítés összefüggésében

1.1.   
  A „forgalomba hozatal” fogalma általában

Az általános termékbiztonsági irányelv, a 765/2008/EK rendelet és az uniós harmonizációs jogszabályok a saját hatályukon belül az eladás módjától függetlenül – tehát táv- és online értékesítés esetén is – alkalmazandók az Unió piacán forgalomba hozott termékekre. (16) Ebből következően a termékeknek a forgalomba hozatalkor az eladás módjától függetlenül biztonságosaknak kell lenniük, és teljesíteniük kell az irányadó jogszabályokban foglalt követelményeket.

A 765/2008/EK rendelet értelmében a „forgalomba hozatal”„a terméknek [az uniós] piacon első alkalommal történő forgalmazása”, míg a „forgalmazás”„[az uniós] piacon valamely termék gazdasági tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátása értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára, akár ingyenesen, akár ellenérték fejében”. (17) Ahogyan azt a termékekre vonatkozó uniós szabályozásról szóló útmutató (18) (a továbbiakban: „kék útmutató”) részletesen elmagyarázza, ezeknek a fogalmaknak jogi következménye van annak meghatározásakor, hogy melyik gazdasági szereplő viseli a felelősséget, (19) és ennek a gazdasági szereplőnek a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok értelmében milyen kötelezettségei vannak.

Az általános termékbiztonsági irányelv nem használja az „első alkalommal történő forgalmazás” fogalmát, és a „forgalomba hozatal”, a „forgalmazás”, a „(le)szállítás”, a „kínálás”, az „átadás”, a „gyártás” és a „rendelkezésre bocsátás” kifejezéseket különbségtétel és pontos fogalommeghatározás nélkül alkalmazza. (20)
   (21) Az általános termékbiztonsági irányelv értelmében a gazdasági szereplők azonosítása annak alapján történik, hogy tevékenységük befolyásolja-e a termékek biztonsági jellemzőit. (22) Ugyanakkor az általános termékbiztonsági irányelv összefüggésében úgy tekinthető, hogy a „forgalomba hozatal” fogalma az ellátási lánc több különböző szakaszát is lefedi, köztük a terméknek a piacon „első” alkalommal történő forgalmazását, valamint a későbbi forgalmazást (például forgalmazó által) vagy szállítást (például szolgáltatásnyújtás keretében (23)).

Mindezek figyelembevételével az uniós harmonizációs jogszabályok hatálya alá tartozó termékeknek és az általános termékbiztonsági irányelv hatálya alá tartozó termékeknek biztonságosaknak kell lenniük attól fogva, hogy az Unió piacán első alkalommal forgalmazzák őket. (24)

1.2.   
  A „forgalomba hozatal” fogalma az elektronikus kereskedelemben

Az elektronikus kereskedelmen alapuló üzleti modellek esetében a termékek különböző csatornákon juthatnak el a fogyasztókhoz és más végfelhasználókhoz.

| a) | A gyártó (25)
   (26), az importőr (27) vagy a forgalmazó (28) az EU-ban van letelepedve
  Ha a gyártó, az importőr vagy a forgalmazó az EU-ban van letelepedve, akkor csak az eladás módja különböző (29) azokhoz az esetekhez képest, amikor a termékeket hagyományos üzlethelyiségben kínálják megvételre. Azokat a termékeket, amelyeket az EU-ban letelepedett gyártó, importőr vagy forgalmazó az Unió piacán fogyasztóknak vagy más végfelhasználóknak online úton megvételre kínál, úgy kell tekinteni, hogy az Unió piacán forgalomba hozták őket. Ebből következően minden ilyen terméknek teljesítenie kell az adott termékre alkalmazandó európai uniós jogszabályokat. |
| --- | --- |

a)

A gyártó (25)
   (26), az importőr (27) vagy a forgalmazó (28) az EU-ban van letelepedve

Ha a gyártó, az importőr vagy a forgalmazó az EU-ban van letelepedve, akkor csak az eladás módja különböző (29) azokhoz az esetekhez képest, amikor a termékeket hagyományos üzlethelyiségben kínálják megvételre. Azokat a termékeket, amelyeket az EU-ban letelepedett gyártó, importőr vagy forgalmazó az Unió piacán fogyasztóknak vagy más végfelhasználóknak online úton megvételre kínál, úgy kell tekinteni, hogy az Unió piacán forgalomba hozták őket. Ebből következően minden ilyen terméknek teljesítenie kell az adott termékre alkalmazandó európai uniós jogszabályokat.

| b) | A gyártó, (30)
   (31) az importőr (32) vagy a forgalmazó (33) az EU-n kívül van letelepedve
  A termékekre vonatkozó európai uniós jogszabályok olyan esetekben is alkalmazandók, amikor az EU-n kívül működő online eladók céloznak meg olyan fogyasztókat vagy más végfelhasználókat, akik vagy amelyek az EU-n belül találhatók. Ha tehát a gyártó, az importőr vagy a forgalmazó az EU-n kívül van letelepedve, annak meghatározása érdekében, hogy egy terméket forgalomba hoztak-e az Unió piacán, elsőként azt kell megállapítani, hogy az EU-n kívüli online eladó ajánlata az EU-n belüli fogyasztókat vagy más végfelhasználókat célozza-e meg.
  Ezt a meghatározást eseti alapon kell elvégezni abból kiindulva, hogy az internetes oldalról és az online eladó tevékenysége alapján általában nyilvánvaló-e, hogy a termékeket a tagállamokban lévő fogyasztóknak vagy más végfelhasználóknak kívánja eladni. Ennek keretében a következők vizsgálhatók meg: a tevékenység nemzetközi jellege, a tagállami nyelvek és pénznemek (például az euro) használata, valamelyik tagállamban bejegyzett doménnév, az a földrajzi terület, ahova az eladó házhoz szállítást kínál. (34)

  Ha egy online gazdasági szereplő szállít európai uniós címre, elfogad az Európai Unióban használt pénznemet a termék ellenértékének kifizetésére az EU-ban lévő fogyasztóktól vagy más végfelhasználóktól, és európai uniós nyelvet használ, akkor úgy tekintendő, hogy az európai uniós fogyasztók és más, az EU-ban lévő végfelhasználók felé irányította tevékenységét.
  Az EU-n kívüli online eladó terméke iránti megrendelésnek az EU-n belüli fogyasztók vagy más végfelhasználók részére történő fizikai teljesítése megcáfolhatatlanul bizonyítja, hogy a terméket az EU piacán forgalomba hozták, akkor is, ha a teljesítést – akár az EU-ban, akár azon kívül működő – teljesítési szolgáltató (35) végezte. Ahogyan az az általános termékbiztonsági irányelv és a 765/2008/EK rendelet szövegéből egyaránt kikövetkeztethető, (36) a tagállami hatóságok felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy a megrendelés fizikai teljesítése előtt megtegyék a szükséges intézkedéseket.
  Tehát amennyiben az EU-n kívüli gyártó vagy forgalmazó a termékei online értékesítésére vonatkozó ajánlataival az Unió piacát célozza meg, teljesítenie kell a termékekre vonatkozó, az adott esetben alkalmazandó európai uniós jogszabályok követelményeit. |
| --- | --- |

b)

A gyártó, (30)
   (31) az importőr (32) vagy a forgalmazó (33) az EU-n kívül van letelepedve

A termékekre vonatkozó európai uniós jogszabályok olyan esetekben is alkalmazandók, amikor az EU-n kívül működő online eladók céloznak meg olyan fogyasztókat vagy más végfelhasználókat, akik vagy amelyek az EU-n belül találhatók. Ha tehát a gyártó, az importőr vagy a forgalmazó az EU-n kívül van letelepedve, annak meghatározása érdekében, hogy egy terméket forgalomba hoztak-e az Unió piacán, elsőként azt kell megállapítani, hogy az EU-n kívüli online eladó ajánlata az EU-n belüli fogyasztókat vagy más végfelhasználókat célozza-e meg.

Ezt a meghatározást eseti alapon kell elvégezni abból kiindulva, hogy az internetes oldalról és az online eladó tevékenysége alapján általában nyilvánvaló-e, hogy a termékeket a tagállamokban lévő fogyasztóknak vagy más végfelhasználóknak kívánja eladni. Ennek keretében a következők vizsgálhatók meg: a tevékenység nemzetközi jellege, a tagállami nyelvek és pénznemek (például az euro) használata, valamelyik tagállamban bejegyzett doménnév, az a földrajzi terület, ahova az eladó házhoz szállítást kínál. (34)

Ha egy online gazdasági szereplő szállít európai uniós címre, elfogad az Európai Unióban használt pénznemet a termék ellenértékének kifizetésére az EU-ban lévő fogyasztóktól vagy más végfelhasználóktól, és európai uniós nyelvet használ, akkor úgy tekintendő, hogy az európai uniós fogyasztók és más, az EU-ban lévő végfelhasználók felé irányította tevékenységét.

Az EU-n kívüli online eladó terméke iránti megrendelésnek az EU-n belüli fogyasztók vagy más végfelhasználók részére történő fizikai teljesítése megcáfolhatatlanul bizonyítja, hogy a terméket az EU piacán forgalomba hozták, akkor is, ha a teljesítést – akár az EU-ban, akár azon kívül működő – teljesítési szolgáltató (35) végezte. Ahogyan az az általános termékbiztonsági irányelv és a 765/2008/EK rendelet szövegéből egyaránt kikövetkeztethető, (36) a tagállami hatóságok felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy a megrendelés fizikai teljesítése előtt megtegyék a szükséges intézkedéseket.

Tehát amennyiben az EU-n kívüli gyártó vagy forgalmazó a termékei online értékesítésére vonatkozó ajánlataival az Unió piacát célozza meg, teljesítenie kell a termékekre vonatkozó, az adott esetben alkalmazandó európai uniós jogszabályok követelményeit.

2.   A piacfelügyeleti hatóságok feladatai és felelőssége

A tagállamok érintett hatóságai kötelesek piacfelügyeletet végezni, és hatáskörükbe tartozik annak ellenőrzése, hogy az online úton értékesített termékek biztonságosak-e és teljesítik-e a termékekre vonatkozó európai uniós jogszabályok követelményeit. Emellett a harmadik országból webshopon keresztül vásárolt, majd az EU-ba behozott termékekkel kapcsolatban a külső határok ellenőrzését végző hatóságok is rendelkeznek hatáskörrel (37) arra, hogy beavatkozzanak, ha a termékek biztonsága vagy az előírásoknak való megfelelése azt megkívánja. (38)

3.   A gazdasági szereplők feladatai és felelőssége

Az online termékértékesítés nagyban eltér az üzlethelyiségben történő hagyományos értékesítéstől mind az eladás módját, mind pedig az alkalmazott szállítási csatornát illetően. Ebben a fejezetben – az alkalmazandó európai uniós jogszabályok alapján – bemutatjuk az online úton értékesített termékek ellátási láncában szerepet játszó különböző típusú gazdasági szereplőket, valamint a hatáskörrel rendelkező piacfelügyeleti hatóságok által a jogszabályi követelmények betartatása érdekében velük kapcsolatban megtehető intézkedéseket.

3.1.   
  Gyártók, meghatalmazott képviselők, importőrök és forgalmazók

Az általános termékbiztonsági irányelv által a gyártókra és a forgalmazókra rótt kötelezettségek az online úton értékesített termékek esetében is fennállnak. (39) A gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy az általuk az Unió piacán forgalomba hozott termékek biztonságosak legyenek, a forgalmazóknak pedig megfelelő gondossággal kell eljárniuk annak érdekében, hogy segítsék az alkalmazandó biztonsági előírások betartását. (40) Az irányelv azt is meghatározza, hogy a tagállami hatóságok – a kockázat súlyosságával arányos módon, az elővigyázatosság elvének kellő figyelembevételével – milyen körben hozhatnak intézkedéseket az irányelv hatálya alá tartozó termékekkel szemben. (41)

Az uniós harmonizációs jogszabályok és a 765/2008/EK rendelet a termékek ellátási láncában részt vevő szereplők következő kategóriáit határozzák meg: (42) a gyártó, a meghatalmazott képviselő, az importőr és a forgalmazó. E szereplők konkrét felelősségét az uniós harmonizációs jogszabályok annak arányában jelölik ki, hogy milyen szerepet játszanak és milyen mértékben vesznek részt az ellátási láncban. A legnagyobb felelősség a gyártót terheli, hiszen ő hozza létre a terméket, és ennek folytán, ismerve a terméket, ő képes a tervezés és a gyártás szakaszában értékelni és kezelni az összes lehetséges kockázatot. Az importőr (43) és a forgalmazó kisebb felelősséget visel, hiszen ők nem vesznek részt a gyártásban és a megfelelés értékelésében. A „kék útmutató” részletesen bemutatja a gazdasági szereplők mindegyik kategóriáját, és tájékoztatással szolgál szerepükről és kötelezettségeikről. Ezek az online ellátási lánc esetében is érvényesek.

3.2.   
  Teljesítési szolgáltatók

3.2.1.   A teljesítési szolgáltatók szerepe az online ellátási láncban

A teljesítési szolgáltatók új, az elektronikus kereskedelem kapcsán létrejött üzleti modellt képviselnek. Ezek a szervezetek más gazdasági szereplőknek nyújtanak szolgáltatásokat. Általában termékeket raktároznak, és a megrendelés beérkezése után becsomagolják őket, és kiszállítják a fogyasztókhoz. Emellett visszavétellel is foglalkozhatnak. A teljesítési szolgáltatók több, egymástól nagyban eltérő üzleti modell szerint működnek. Egyesek kiterjedt szolgáltatásokat nyújtanak, mások az alapszintű szolgáltatásra specializálódnak. Méretük szerint szintén eltérőek lehetnek, mikrovállalkozások és globális szereplők is találhatók közöttük.

A teljesítési szolgáltatók új üzleti modellje kérdéseket vet fel azzal kapcsolatban, hogy ezek a szolgáltatók a termékekre vonatkozó európai uniós jogszabályok alkalmazásában milyen felelősséget viselnek. Ilyen kérdések akkor merülnek fel különösen, ha az árut rendelkezésre bocsátó gazdasági szereplő az EU-n kívül működik, és közvetlenül köt megállapodást a termék szállításáról az EU-n belüli fogyasztóval vagy más végfelhasználóval anélkül, hogy az ügylettel kapcsolatban azonosítható lenne olyan, az EU-n belüli gazdasági szereplő, amely viseli a felelősséget (például importőr vagy meghatalmazott képviselő). Ilyen esetekben gyakran a teljesítési szolgáltató az ellátási lánc egyetlen olyan azonosítható szereplője, amely az EU-ban működik. A tapasztalatok jelentős eltéréseket mutatnak abban, hogy a teljesítési szolgáltatók mennyire készek együttműködni a hatóságokkal.

Gyakori eset, hogy az EU-n belüli teljesítési szolgáltatók az online gazdasági szereplők által kínált termékeket annak érdekében raktározzák, hogy gyorsan kiszállíthassák őket az EU-n belüli fogyasztóknak és más végfelhasználóknak. Ez esetben úgy lehet tekinteni, hogy az ilyen teljesítési szolgáltatók által raktározott termékeket az Unió piacán rendelkezésre bocsátották értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára, azaz forgalomba hozták az Unió piacán, különösen abban az esetben, ha a teljesítési szolgáltató általi raktározás előtt a kérdéses termékeket szabad forgalomba bocsátották. (44)

3.2.2.   A teljesítési szolgáltatók felelőssége az online ellátási láncban

Annak meghatározásához, hogy a termékekre vonatkozó európai uniós jogszabályok alkalmazásában egy teljesítési szolgáltató milyen felelősséget visel, a nemzeti piacfelügyeleti hatóságoknak tudniuk kell, hogy a teljesítési szolgáltató a termékekre vonatkozó európai uniós jogszabályok értelmében felelős gazdasági szereplőnek minősül-e.

3.2.2.1.   A gyártó a 765/2008/EK rendelet vagy az általános termékbiztonsági irányelv értelmében

A gyártó az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a terméket gyártja vagy saját nevében vagy védjegye alatt tervezteti, gyártatja vagy forgalmazza. (45) A teljesítési szolgáltatók általában egy másik gazdasági szereplő által már legyártott termékekkel kapcsolatban végeznek raktározási, csomagolási és kiszállítási szolgáltatást. Ha azonban a teljesítési szolgáltató a nevének vagy védjegyének a terméken való elhelyezésével gyártóként tünteti fel magát, akkor a 765/2008/EK rendelet alkalmazásában gyártónak kell tekinteni.

Ha a teljesítési szolgáltató a nevének, védjegyének vagy más megkülönböztető jelének a terméken való elhelyezésével a termék előállítójaként tünteti fel magát vagy újracsomagolja a terméket, az általános termékbiztonsági irányelv alkalmazásában gyártónak kell tekinteni. (46) Továbbá az általános termékbiztonsági irányelv 2. cikke e) pontjának iii. alpontja értelmében az értékesítési láncban hivatásszerűen részt vevő szereplőt gyártónak kell tekinteni, ha tevékenysége a termék biztonsági jellemzőit befolyásolhatja. (47) A termék biztonsági jellemzőinek befolyásolása különösen a termék szerkezetének, összetételének vagy kiszerelésének oly módon történő megváltoztatását jelenti, hogy az személyek egészsége vagy biztonsága szempontjából kockázatot jelent. (48) Tehát ha a teljesítési szolgáltató része az ellátási láncnak és tevékenysége befolyásolja a termék biztonsági jellemzőit, akkor a teljesítési szolgáltatót az általános termékbiztonsági irányelv alkalmazásában gyártónak kell tekinteni.

3.2.2.2.   A meghatalmazott képviselő a 765/2008/EK rendelet értelmében vagy az előállító képviselője az általános termékbiztonsági irányelv értelmében

A 765/2008/EK rendelet szerint a meghatalmazott képviselő az az EU-ban letelepedett természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a gyártótól írásbeli meghatalmazást kapott, hogy meghatározott feladatok ellátása céljából a gyártó nevében eljárjon. (49) A teljesítési szolgáltató akkor tekinthető meghatalmazott képviselőnek, ha az EU-ban található, és rendelkezik az árut gyártó és a piacon megvételre kínáló gazdasági szereplő olyan formális írásos meghatalmazásával, amely feljogosítja arra, hogy e gazdasági szereplő nevében meghatározott feladatok ellátása céljából eljárjon.

Az általános termékbiztonsági irányelv alkalmazása szempontjából ahhoz, hogy egy, az EU-ban található teljesítési szolgáltató az előállító képviselőjének legyen tekinthető, az szükséges, hogy a harmadik országbeli előállító kifejezett felhatalmazásával rendelkezzen arra, hogy a képviselőjeként eljárjon. (50)

3.2.2.3.   Az importőr a 765/2008/EK rendelet és/vagy az általános termékbiztonsági irányelv értelmében

A 765/2008/EK rendelet értelmében az importőr az az EU-ban letelepedett természetes vagy jogi személy, aki vagy amely harmadik országból származó terméket hoz forgalomba az Unió piacán. (51) A teljesítési szolgáltató által raktározott terméket nem a teljesítési szolgáltató hozza forgalomba abban az esetben, ha az adott terméket nem ő kínálja első alkalommal az Unió piacán értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára. Ilyenkor a teljesítési szolgáltató csak további szolgáltatásnyújtás céljából kapja meg a terméket az online eladótól, ezért valószínűtlen, hogy a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok értelmében importőrnek minősülne. Az eseti elemzés mindazonáltal hozhatja azt az eredményt, hogy a teljesítési szolgáltató az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében importőrnek minősül. (52)

A 765/2008/EK rendelettől eltérően az általános termékbiztonsági irányelv nem határozza meg az „importőr” fogalmát, de egyes esetekben (például amikor az előállítónak nincs képviselője az EU-ban) az importőrt gyártónak tekinti. (53) E fogalom eredményes alkalmazása érdekében a teljesítési szolgáltató az általános termékbiztonsági irányelv alkalmazásában importőrnek tekinthető akkor, ha az általa raktározott, címkézett, csomagolt stb. termék az EU-n kívülről érkezik, és ő hozza forgalomba az Unió piacán.

3.2.2.4.   A forgalmazó a 765/2008/EK rendelet és az általános termékbiztonsági irányelv értelmében

Akkor, amikor nem tekintendő gyártónak, meghatalmazott képviselőnek vagy importőrnek, és tevékenysége túlmutat a csomagok gyűjtését, feldolgozását, szállítását és kézbesítését végző csomagkézbesítő szolgáltatók tevékenységén, (54) a teljesítési szolgáltató a 765/2008/EK rendelet értelmében forgalmazónak minősül.

Az általános termékbiztonsági irányelv értelmében a forgalmazó olyan, az értékesítési láncban hivatásszerűen részt vevő szereplő, akinek vagy amelynek tevékenysége a termék biztonsági jellemzőit nem befolyásolja. (55) Az általános termékbiztonsági irányelv 2. cikkének f) pontjában „a termék biztonsági jellemzőinek befolyásolása” fordulat ugyanúgy értendő, mint az irányelv 2. cikke e) pontjának iii. alpontjában. Ha a konkrét tevékenységének eseti alapon elvégzett elemzéséből az derül ki, hogy a teljesítési szolgáltató nem befolyásolja a termék biztonsági jellemzőit, és tevékenysége nem mutat túl a csomagkézbesítési szolgáltatók tevékenységén, akkor a teljesítési szolgáltatót az általános termékbiztonsági irányelv alkalmazása szempontjából az ellátási láncon belül működő forgalmazónak kell tekinteni. (56)

A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy az uniós harmonizációs jogszabályok és az általános termékbiztonsági irányelv alapján a forgalmazónak minősülő teljesítési szolgáltatóknak a következő feladataik vannak:

| 1. | A forgalmazóknak (57) a termékek forgalmazásakor megfelelő gondossággal kell eljárniuk. (58) Ez a kötelezettség az észszerűen eljáró, a károk megelőzésére törekvő közönséges gazdasági szereplő viselkedésére utal. A forgalmazóknak tudniuk kell tanúsítani a piacfelügyeleti hatóságok előtt, hogy megfelelő gondossággal jártak el. (59) |
| --- | --- |

1.

A forgalmazóknak (57) a termékek forgalmazásakor megfelelő gondossággal kell eljárniuk. (58) Ez a kötelezettség az észszerűen eljáró, a károk megelőzésére törekvő közönséges gazdasági szereplő viselkedésére utal. A forgalmazóknak tudniuk kell tanúsítani a piacfelügyeleti hatóságok előtt, hogy megfelelő gondossággal jártak el. (59)

| 2. | A forgalmazóknak (60) a termékek forgalmazása előtt ellenőrizniük kell:






  a) | azt, hogy – amennyiben alkalmazandó – a termékek viselik-e a CE jelölést (ha arra jogosultak) vagy más, jogszabályban előírt jelet; |
| --- | --- | --- |

2.

A forgalmazóknak (60) a termékek forgalmazása előtt ellenőrizniük kell:

a)

azt, hogy – amennyiben alkalmazandó – a termékek viselik-e a CE jelölést (ha arra jogosultak) vagy más, jogszabályban előírt jelet;

| b) | azt, hogy kíséri-e a terméket a szükséges tájékoztatás (például a felhasználóknak szóló biztonsági előírások, az EU-megfelelőségi nyilatkozat); |
| --- | --- |

b)

azt, hogy kíséri-e a terméket a szükséges tájékoztatás (például a felhasználóknak szóló biztonsági előírások, az EU-megfelelőségi nyilatkozat);

| c) | a címkére, a használati utasításra és más kísérő dokumentumokra vonatkozó nyelvi követelmények teljesülését; |
| --- | --- |

c)

a címkére, a használati utasításra és más kísérő dokumentumokra vonatkozó nyelvi követelmények teljesülését;

| d) | az előállítóra és az importőrre vonatkozó nyomonkövethetőségi követelmények teljesülését. |
| --- | --- |

d)

az előállítóra és az importőrre vonatkozó nyomonkövethetőségi követelmények teljesülését.

| 3. | A forgalmazók (61) kötelesek együttműködni a piacfelügyeleti hatóságokkal. A forgalmazóknak az adott eset körülményeinek megfelelően:






  a) | kiigazító intézkedéseket kell kezdeményezniük, ha úgy ítélik meg vagy okuk van azt gondolni, hogy a termékek nem megfelelőek vagy veszélyesek; (62) |
| --- | --- | --- |

3.

A forgalmazók (61) kötelesek együttműködni a piacfelügyeleti hatóságokkal. A forgalmazóknak az adott eset körülményeinek megfelelően:

a)

kiigazító intézkedéseket kell kezdeményezniük, ha úgy ítélik meg vagy okuk van azt gondolni, hogy a termékek nem megfelelőek vagy veszélyesek; (62)

| b) | segíteniük kell a piacfelügyeleti hatóságokat a termékkel kapcsolatban felelősséget viselő gyártó vagy importőr azonosításában; (63) |
| --- | --- |

b)

segíteniük kell a piacfelügyeleti hatóságokat a termékkel kapcsolatban felelősséget viselő gyártó vagy importőr azonosításában; (63)

| c) | együtt kell működniük a hatóságokkal, és indokolt kérésre a hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk az előírásoknak való megfelelés bemutatásához szükséges információkat és dokumentációt; továbbá |
| --- | --- |

c)

együtt kell működniük a hatóságokkal, és indokolt kérésre a hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk az előírásoknak való megfelelés bemutatásához szükséges információkat és dokumentációt; továbbá

| d) | a harmonizált termékek esetében a hozzájuk való beérkezés vagy az általuk végzett szállítás után 10 évig tudniuk kell azonosítani azt a gazdasági szereplőt, amelytől kapták, illetve amelynek szállították a terméket. |
| --- | --- |

d)

a harmonizált termékek esetében a hozzájuk való beérkezés vagy az általuk végzett szállítás után 10 évig tudniuk kell azonosítani azt a gazdasági szereplőt, amelytől kapták, illetve amelynek szállították a terméket.

A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a fentiek alapján forgalmazónak minősülő teljesítési szolgáltatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy azonosítsák az előállítót vagy más online gazdasági szereplőt (64) és kapcsolatba lépjenek vele, együtt kell működniük a hatóságokkal az esetleges kiigazító intézkedésekkel kapcsolatban, és a lehetőségek szabta keretek között kezdeményezniük kell a kiigazító intézkedéseket (például felfüggeszteni a kiszállítást, amíg felveszik a kapcsolatot az előállítóval vagy más online gazdasági szereplővel).

Végezetül az általános termékbiztonsági irányelv 8. cikke (4) bekezdésének c) pontja lehetővé teszi a tagállami hatóságok számára, hogy az arányosság elvének betartásával az egy termék által jelentett veszély elkerülése érdekében tett intézkedések során történő együttműködés céljából bármely (az általános termékbiztonsági irányelv értelmében vett gyártótól és forgalmazótól különböző) személynek címezve intézkedéseket hozzanak. (65)

3.3.   
  Más lényeges szereplők

3.3.1.   A nyilatkozattevő az Uniós Vámkódex értelmében

A nyilatkozattevő a vám-árunyilatkozatot benyújtó személy. (66) Piacfelügyeleti tevékenységük végzése közben az illetékes hatóságok felkérhetik a nyilatkozattevőket az együttműködésre.

Az Uniós Vámkódex 188. és 189. cikke felhatalmazza a vámhatóságot arra, hogy megvizsgálja a vám-árunyilatkozatot és az azt alátámasztó okmányokat, ellenőrizze a szolgáltatott információk pontosságát, előírja a nyilatkozattevő számára, hogy egyéb okmányokat is benyújtson, megvizsgálja az árukat, és mintákat vegyen. Ezeket a műveleteket a vámhatóság a nyilatkozattevő felelősségére és költségére végzi el.

3.3.2.   Online közvetítő szolgáltatók

A gazdasági szereplők a termékeiket eladhatják a fogyasztóknak vagy más végfelhasználóknak közvetlenül webshopokban, de igénybe vehetik erre a célra az online platformok által működtetett kereskedési helyek valamelyikét is. (67)

Az elektronikus kereskedelem általános európai uniós jogi keretét az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv (68) tartalmazza. A benne foglalt kötelezettségek egyebek mellett a termékek és a szolgáltatások online eladóira és az online reklámozást végző vállalkozásokra vonatkoznak, de csak akkor, amikor azok az irányelv hatálya alá tartozó, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást (69) végeznek. Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvet kiegészítik más, például az európai uniós fogyasztóvédelmi és marketingjog területén elfogadott európai uniós jogi aktusok. (70)

Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv továbbá egységesíti azt is, hogy az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó, közvetítőként fellépő szolgáltatók mely esetekben mentesülnek a felelősségviselés alól a harmadik felektől származó tartalommal kapcsolatban. Ebből a célból három szolgáltatáskategóriát határoz meg, amelyek közül a termékek biztonsága és az előírásoknak való megfelelése szempontjából a tárhelyszolgáltatás a leglényegesebb. (71) A tárhelyszolgáltatás olyan szolgáltatás, amelynek keretében egy közvetítő szolgáltató, például egy online kereskedési hely vagy egy online platform (72) csupán passzív módon tárol – és tesz nyilvánosan hozzáférhetővé – az általa üzemeltetett kiszolgálón olyan információkat, amelyeket a szolgáltatás igénybe vevője, például egy termékek eladásával foglalkozó online gazdasági szereplő biztosít.

A tárhelyszolgáltatást nyújtó közvetítő szolgáltatók bizonyos feltételek teljesülése esetén mentesülnek a felelősségviselés alól (73) a hálózatuk igénybevételével harmadik felek által terjesztett jogellenes – például a szerzői vagy a védjegyjogot sértő – információkkal vagy a harmadik felek által kezdeményezett jogellenes – például tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot megvalósító – tevékenységekkel kapcsolatban. Bár az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv nem határozza meg a jogellenes információ és a jogellenes tevékenység fogalmát, az uniós harmonizációs jogszabályok és az általános termékbiztonsági irányelv alapján ezek a fogalmak a nem biztonságos és/vagy nem megfelelő termékek megvételre kínálását is magukban foglalhatják. (74)

A felelősség alóli mentesség azonban sajátos feltételekhez van kötve. Csak akkor alkalmazható, ha a közvetítő szolgáltatónak nincs tényleges tudomása az általa biztosított tárhely felhasználásával végzett jogellenes tevékenységről vagy az általa biztosított tárhelyen tárolt jogellenes információkról, illetőleg ha ezekről (például „elégségesen pontos és megalapozott” értesítés alapján (75)) tudomást szerezve haladéktalanul intézkedik az információk eltávolításáról vagy az azokhoz való hozzáférés megszüntetéséről. Ha a tárhelyszolgáltató nem teljesíti ezeket a feltételeket, akkor nem vonatkozik rá a felelősségviselés alóli mentesség, és így az általa rendelkezésre bocsátott tárhelyen tárolt adatokkal kapcsolatban felelősségre vonható.

Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv szerinti felelősségviselés alóli mentesség ellenére a tagállamoknak jogukban áll eljárásokat kialakítani az információk eltávolításának és a hozzáférés megszüntetésének szabályozására. (76)

Hasonlóképpen a bíróságok és a közigazgatási hatóságok a tagállamok jogrendszereivel összhangban kötelezhetik az informatikai szolgáltatót a jogsértésnek a harmadik felekhez tartozó tartalom eltávolítása útján történő megszüntetésére vagy megelőzésére, illetőleg arra, hogy a vélt jogsértés megismétlődését a jövőre nézve megelőzzék. (77) Ebből a célból a közigazgatási szervek különös nyomonkövetési követelményeket hozhatnak létre, amelyeknek az e tájékoztatás B. részének 5.2. pontjában foglaltaknak megfelelően egyértelműen célzottaknak kell lenniük.

Azonban a jelenlegi szabályozás mellett a tagállamok sem általános tartalomfigyelési kötelezettséget nem róhatnak az online közvetítőkre (például a tárhelyszolgáltatókra), sem pedig arra nem kötelezhetik őket általában, hogy aktívan keressék a jogellenes tevékenységre utaló tényeket vagy körülményeket.

Ez például azt is jelenti, hogy a nemzeti hatóságok nem állapíthatnak meg olyan általános kötelezettséget, amely szerint a szóban forgó közvetítőknek aktívan figyelniük kellene teljes internetes adatforgalmukat, és keresniük annak azon részeit, amelyek jogellenes tevékenységre, például nem megfelelő vagy veszélyes áruk megvételre kínálására utalnak. (78) Ezt a korlátozást az Európai Unió Bírósága tovább pontosította. (79)

Az általános termékbiztonsági irányelv, a 765/2008/EK rendelet és a vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok alkalmazása keretében végzett piacfelügyeleti tevékenység összefüggésében az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvet olyan esetekben kell alkalmazni, amikor nem biztonságos és/vagy nem megfelelő termékeket online közvetítő szolgáltatón keresztül adnak el. Az online közvetítő szolgáltatókkal szemben alkalmazott intézkedésektől függetlenül a piacfelügyeleti hatóságoknak az általános termékbiztonsági irányelv, a 765/2008/EK rendelet és a vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok alkalmazandó rendelkezései alapján piacfelügyeletet kell gyakorolniuk, és ennek keretében az ellátási lánc szereplőivel is foglalkozniuk kell (például az általános termékbiztonsági irányelv keretében – az adott esetnek megfelelően – a gyártóval vagy a forgalmazóval (80)). A piacfelügyeleti hatóságok a legmegfelelőbb intézkedést eseti alapon, az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett határozhatják meg. Ennek keretében jellemzően figyelembe vehetik a kockázat nagyságát, azt, hogy azonosítható-e a gazdasági szereplő, az intézkedés sürgősségét, azt, hogy az adott termékkel kapcsolatban korábban hoztak-e már intézkedéseket stb. (81)

3.3.3.   Postai szolgáltatók

A postai szolgáltatásokról szóló irányelv nem foglalkozik korlátozás hatálya alá tartozó és tiltott árukkal. A tagállamok azonban feltételekhez köthetik a postai szolgáltatások nyújtását annak érdekében, hogy ezáltal garantálják egyes alapvető – például a veszélyes áruk fuvarozásával összefüggő hálózatbiztonsági – követelmények teljesülését. (82) Mivel a postaszolgálatnak garantálnia kell a levéltitkot és a továbbított küldemények titkosságát, a postai szolgáltató elvben nem visel felelősséget az általa továbbított tartalommal kapcsolatban. Mindazonáltal a postai szolgáltatók tevékenységére kihathatnak a termékellenőrzések, mert a harmadik országból rendelt termékeket tartalmazó csomagküldeményeket a vámhatóság a vámeljárás keretében felbonthatja és ellenőrizheti. (83)

B. RÉSZ: AZ ONLINE ÚTON ÉRTÉKESÍTETT TERMÉKEKKEL KAPCSOLATOS PIACFELÜGYELET GYAKORLATI VONATKOZÁSAI

Ez a rész – elsősorban a jelenlegi gyakorlatból kiindulva – tanácsadással szolgál és bemutat néhány példát a helyes gyakorlatra az online úton EU-beli fogyasztóknak és más végfelhasználóknak megvételre kínált termékekkel kapcsolatban a tagállami hatóságok által végzett piacfelügyelet területén. (84)

1.   A piacfelügyelet általános elvei

A piacfelügyeleti tevékenység végzése közben a tagállami hatóságoknak tekintettel kell lenniük egyes, a hagyományos és az online piac felügyeletére egyaránt vonatkozó általános elvre.

Az arányosság elve (85) értelmében a hatóságok által hozott intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük a termék által képviselt kockázat mértékével (86) és/vagy az előírásoknak való meg nem felelés súlyosságával. (87) Ugyanakkor az elővigyázatosság elvét is megfelelő módon figyelembe kell venni.

Emellett a piacfelügyeletnek elsősorban az ellátási lánc legfontosabb szereplőire célszerű kiterjednie és különösen azokat a szereplőket (a gyártót/előállítót vagy az importőrt) célszerű köteleznie kiigazító intézkedések megtételére, amelyek az Uniós piacon való forgalomba hozatallal kapcsolatban felelősséget viselnek. A kiigazító intézkedéseket azt megelőzően vagy azzal párhuzamosan kell előírni, hogy a hatóság a tevékenységét kiterjeszti az ellátási lánc következő szakaszában működő forgalmazóra.

Továbbá a piacfelügyelet eredményessége érdekében a különböző tagállamok hatóságainak együtt kell működniük egymással. (88) Ez az elektronikus kereskedelem határokon átívelő jellege miatt különösen fontos.

2.   Az online piac felügyeletének stratégiája és tervezése

A piacfelügyeleti tevékenység hatékony megszervezése szempontjából hasznos, ha a tagállami hatóságok stratégiát dolgoznak ki az online úton értékesített termékek piacának felügyeletére, arra törekedve, hogy egyensúlyt teremtsenek az online úton értékesített nagyszámú termék felügyelete iránti igény és az ellenőrzések lefolytatására rendelkezésre álló erőforrások között. A stratégiában célszerű meghatározni a piacfelügyeleti tevékenység prioritásait és meghatározni a szükséges erőforrásokat. A stratégia kapcsán célszerű figyelembe venni, hogy a tagállami hatóságok proaktív és reaktív módon egyaránt végezhetnek piacfelügyeletet.

A proaktív piacfelügyelet keretében a hatóságok hivatalból eljárva, kockázat alapú kritériumokból kiindulva meghatározott termékkategóriákat vagy gazdasági szereplőket ellenőriznek. A piacfelügyeleti hatóságoknak úgy célszerű kijelölniük tevékenységük prioritásait, hogy elsősorban azokra a gazdasági szereplőkre összpontosítsanak, amelyek az illetékességi területükön belül a legtöbb kárt okozzák.

A reaktív piacfelügyelet keretében a tagállami hatóságok akkor lépnek fel, amikor online úton megvételre kínált veszélyes vagy nem megfelelő termékekről értesülnek. A reaktív piacfelügyelet különböző információforrások alapján végezhető. Hatékony módszer lehet annak ellenőrzése, hogy a nem élelmiszer jellegű termékek uniós riasztási rendszerében (89) bejelentett veszélyes termékeket kínálják-e megvételre online úton. Felhasználhatók továbbá erre a célra a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) globális termékvisszahívási portálján található információk, (90) a fogyasztói panaszok, valamint a más hatóságoktól, a gazdasági szereplőktől vagy a médiából érkező információk is.

3.   Az online piac felügyeletének megszervezése

Az online úton értékesített termékek ellenőrzése gyakorlati szempontból néhány tekintetben más eljárást igényel, mint ahogyan a tagállami hatóságok hagyományosan megszervezik a piacfelügyeletet.

Egyes tagállamok tapasztalatai szerint elősegítheti a piacfelügyeleti hatóságok rendelkezésére álló erőforrások hatékony kihasználását, ha a tagállamok az online úton értékesített veszélyes és nem megfelelő termékek figyelemmel kísérésére és nyomon követésére központi szervezeti egységet jelölnek ki. (91)
   (92) Miután az online piac felügyeletével foglalkozó szervezeti egység azonosította a veszélyes és a nem megfelelő termékeket és az érintett gazdasági szereplőket, a következő lépéseket az erre hatáskörrel rendelkező felügyelők végezhetik.

Az online piaccal foglalkozó felügyelőknek speciális tudással és ismeretekkel kell rendelkezniük az online környezettel kapcsolatban, és az általuk végzett vizsgálatoknak biztosítaniuk kell a veszélyes és a nem megfelelő termékek hatékony észlelését. Ebből a szempontból előnyös lehet olyan eljárási standardokat és iránymutatásokat kidolgozni az online úton értékesített termékek piacának tagállami felügyelete számára, amelyek:

| — | segítik a piacfelügyelettel foglalkozó tisztviselőket abban, hogy az online vizsgálatokkal kapcsolatos releváns információkat egy helyen, strukturált módon tudják tárolni és visszakeresni, |
| --- | --- |

—

segítik a piacfelügyelettel foglalkozó tisztviselőket abban, hogy az online vizsgálatokkal kapcsolatos releváns információkat egy helyen, strukturált módon tudják tárolni és visszakeresni,

| — | növelik tevékenységük hatékonyságát. (93) |
| --- | --- |

—

növelik tevékenységük hatékonyságát. (93)

Ennek kiegészítéseképpen célszerű, ha a tagállami hatóságok képzéseket és információcserét szerveznek egymással és az Európai Bizottsággal az online vizsgálatokkal kapcsolatos bevált gyakorlatról.

A termékbiztonsági jogszabályok és a fogyasztók gazdasági érdekeivel kapcsolatos jogszabályok (94) betartatásához kapcsolódó online vizsgálatok sok tekintetben hasonlítanak egymásra: gyakran ugyanolyan típusú webhelyekre, sőt, ugyanazokra a gazdasági szereplőkre irányulnak. Ezért hatékony lehet, ha a két területhez kapcsolódó online vizsgálatokat ugyanaz a központi szervezeti egység végzi. Ez különösen akkor lehet hasznos, ha a két szakpolitikai területért ugyanaz a tagállami hatóság felelős, ami a tagállamok többségében ma így van. Az online vizsgálatok közötti hasonlóságok miatt az egyik szakpolitikai területen kidolgozott iránymutatások a másik szakpolitikai terület számára is hasznosak lehetnek.

4.   Az online vizsgálatok jellegzetességei és sajátos szükségletei

Az online piac felügyeletével kapcsolatos stratégiakészítés, tervezés és szervezés nyomán a tagállami hatóságok hatékonyabban fognak tudni online vizsgálatokat végrehajtani. Az online vizsgálatok végrehajtása kapcsán tekintettel kell lenni néhány jellegzetességre és sajátos szükségletre.

Az online vizsgálatok és a hagyományos ellátási láncokra vonatkozóan végzett vizsgálatok közötti egyik legfontosabb különbség az, hogy a hatóságok eltérő módon férnek hozzá magukhoz a termékekhez. Az online vizsgálatok esetében a hatóságoknak ellenőrizniük kell a terméket megvételre kínáló webhelyeken található információkat, és ha kétségek merülnek fel az előírások betartásával kapcsolatban, akkor mintát kell venniük a termékekből. A hagyományos ellátási láncok esetében a hatóságok a forgalmazási lánc mentén viszonylag könnyen hozzáférnek a termékmintákhoz. Az online termékek esetében ez nincs így. Ha a termékekből vannak készletek az adott tagállamban, akkor a mintavétel magától értetődő lehet. Ha azonban a termékekből csak más tagállamokban vannak készletek, akkor vagy határokon átívelő együttműködés keretében lehet mintához jutni, vagy pedig meg kell egyezni arról, hogy a termékvizsgálatok lefolytatására ott kerüljön sor, ahol a termékek vannak. A hatóságoknak emellett online úton is kell beszerezniük termékmintákat; tekintettel arra, hogy a piacfelügyeleti hatóságok által anonim módon, közönséges vevőként végrehajtott vásárlásoknak egyértelmű operatív előnyei vannak, a tagállami piacfelügyeleti hatóságok ennek érdekében „próbavásárlásokat” végezhetnek. (95)

Az online vizsgálatok és a hagyományos ellátási láncokra vonatkozóan végzett vizsgálatok közötti másik fontos különbség azzal függ össze, hogy további információk és termékminták beszerzése, valamint további piacfelügyeleti intézkedések végrehajtása érdekében hogyan lehet megtalálni a felelősséget viselő gazdasági szereplőket. Ha az információk nem állnak készen rendelkezésre, a termékeket online úton megvételre kínáló gazdasági szereplők megtalálása az online vizsgálatok legproblematikusabb része lehet. Ezért a piacfelügyeleti hatóságoknak a gazdasági szereplők azonosításához szükséges adatok beszerzése érdekében minden rendelkezésre álló eszközt latba kell vetniük és minden információforrást – köztük az internetszolgáltatókat, a doménnév-nyilvántartókat, (96) a fizetési szolgáltatókat, a közvetítőket (például platformokat) és a teljesítési szolgáltatókat – igénybe kell venniük.

Amikor egy konkrét gazdasági szereplőről adatokat kísérelnek meg beszerezni, a piacfelügyeleti hatóságoknak figyelembe kell venniük az adatvédelmi szabályokat (lásd az adatvédelmi irányelvet, (97) valamint – 2018. május 25-től – az általános adatvédelmi rendeletet (98) és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet (99)). A nemzeti hatóságoknak be kell tartaniuk az alkalmazandó szabályokat, ezért ajánlatos, hogy eljárásaikat a hatáskörrel rendelkező nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatóságok ellenőrizzék. (100)

Végezetül előfordulhat, hogy az online vizsgálatok során a tagállami hatóságoknak bizonyítékokat kell gyűjteniük a veszélyes és a nem megfelelő termékekről. A bizonyítékok beszerzési módszereinek figyelembe kell venniük, hogy az online információk bármikor azonnal módosíthatók és eltávolíthatók az internetről. Különböző olyan technikai eszközök állnak rendelkezésre, amelyek segítségével az online vizsgálatokhoz kapcsolódó bizonyítékok megfelelő módon rögzíthetők, tárolhatók és az esetleges későbbi eljárásokban felhasználhatók.

5.   Kiigazító intézkedések az online úton értékesített termékekkel szemben

A tagállami hatóságoknak kiigazító intézkedéseket kell hozniuk az online úton értékesített veszélyes és nem megfelelő termékekkel szemben. A több tagállamot érintő esetekben ehhez gyakran az érintett tagállam hatóságai mellett más tagállami hatóságok együttműködése is szükséges.

5.1.   
  A gazdasági szereplő helyétől függő kiigazító intézkedések

A nemzeti piacfelügyeleti hatóságoknak a jogszabályok betartatásával kapcsolatos hatásköre az illetékességi területükre korlátozódik. Emiatt a nemzeti hatóságok által megtehető kiigazító intézkedések köre és hatékonysága függ a gazdasági szereplő helyétől. Ebben a szakaszban bemutatjuk, hogy a tagállami hatóságok a veszélyes, illetve nem megfelelő terméket kínálóként azonosított gazdasági szereplő helyétől függően milyen intézkedéseket tehetnek és milyen együttműködést folytathatnak egymással.

5.1.1.   Ha a gazdasági szereplő a hatóság illetékességi területén van

Ha a gazdasági szereplő a hatóság illetékességi területén van, a hatóság által megtehető intézkedések körét a hatóság hatásköre szabja meg. A gazdasági szereplő azonosítása után a hatóság bekérheti az előírásoknak való megfelelés bemutatásához szükséges dokumentumokat (például az EU-megfelelőségi nyilatkozatot, a releváns műszaki dokumentációt, termékvizsgálati jegyzőkönyveket stb.), és megteheti a szükséges kiigazító intézkedéseket. (101)

5.1.2.   Ha a gazdasági szereplő az EU-ban, de a hatóság illetékességi területén kívül van

Ha az online piac felügyelete során a nemzeti hatóság azt tapasztalja, hogy egy, az EU-ban, de a vizsgáló hatóság illetékességi területén kívül lévő online eladó veszélyes, illetve az előírásoknak nem megfelelő termékeket kínál megvételre, célszerű először a vizsgálathoz szükséges információk beszerzése érdekében közvetlenül kapcsolatba lépnie az érintett gazdasági szereplőkkel, vagy azokat a meg nem felelés megállapítása után felkérnie a kiigazító intézkedések megtételére. (102)

Ha a gazdasági szereplő nem tanúsít együttműködést, ajánlatos, hogy a nemzeti hatóság a következőképpen folytasson határokon átívelő együttműködést: (103)

| — | ha „A” ország piacfelügyeleti hatóságának a „B” országban lévő gazdasági szereplővel kapcsolatos értékelés elvégzéséhez információkra van szüksége, és a gazdasági szereplő nem bocsátja rendelkezésre a kért dokumentumokat, akkor „A” ország piacfelügyeleti hatósága kérheti „B” ország piacfelügyeleti hatóságának közbenjárását, (104) |
| --- | --- |

—

ha „A” ország piacfelügyeleti hatóságának a „B” országban lévő gazdasági szereplővel kapcsolatos értékelés elvégzéséhez információkra van szüksége, és a gazdasági szereplő nem bocsátja rendelkezésre a kért dokumentumokat, akkor „A” ország piacfelügyeleti hatósága kérheti „B” ország piacfelügyeleti hatóságának közbenjárását, (104)

| — | ha a gazdasági szereplő nem hajt önként végre kiigazító intézkedést, akkor „A” ország piacfelügyeleti hatósága (105) i. függetlenül attól, hogy a gazdasági szereplő „B” országban van, kötelező intézkedést hoz a saját illetékességi területén online úton forgalmazott termékkel szemben, (106) és ii. ezt az intézkedést a páneurópai piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszeren (ICSMS), (107) illetve a nem élelmiszer jellegű termékek riasztási rendszerén (RAPEX) keresztül bejelenti. Ennek nyomán a többi tagállam piacfelügyeleti hatóságai várhatóan megteszik és a RAPEX-en keresztül és/vagy a védintézkedési eljárás keretében bejelentik a részükről szükséges intézkedéseket, továbbá konkrétan „B” ország piacfelügyeleti hatósága várhatóan kapcsolatba lép a gyártóval, illetve az európai uniós importőrrel, és felszólítja arra, hogy minden érintett termékkel kapcsolatban tegyen kiigazító intézkedéseket. (108) |
| --- | --- |

—

ha a gazdasági szereplő nem hajt önként végre kiigazító intézkedést, akkor „A” ország piacfelügyeleti hatósága (105) i. függetlenül attól, hogy a gazdasági szereplő „B” országban van, kötelező intézkedést hoz a saját illetékességi területén online úton forgalmazott termékkel szemben, (106) és ii. ezt az intézkedést a páneurópai piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszeren (ICSMS), (107) illetve a nem élelmiszer jellegű termékek riasztási rendszerén (RAPEX) keresztül bejelenti. Ennek nyomán a többi tagállam piacfelügyeleti hatóságai várhatóan megteszik és a RAPEX-en keresztül és/vagy a védintézkedési eljárás keretében bejelentik a részükről szükséges intézkedéseket, továbbá konkrétan „B” ország piacfelügyeleti hatósága várhatóan kapcsolatba lép a gyártóval, illetve az európai uniós importőrrel, és felszólítja arra, hogy minden érintett termékkel kapcsolatban tegyen kiigazító intézkedéseket. (108)

A Bizottság ezt az együttműködést a határokon átívelő együttműködés szempontjából releváns tagállami hatóságok kapcsolatfelvételi adatainak közzétételével segíti. (109)

5.1.3.   Ha a gazdasági szereplő az EU-n kívül van

A tagállami hatóságok az EU-n kívüli gazdasági szereplőkkel szembeni fellépésre is rendelkeznek lehetőségekkel. E gazdasági szereplők figyelmét fel kell hívni arra, hogy az európai uniós fogyasztóknak online úton megvételre kínált termékeknek teljesíteniük kell az EU követelményeit. Emellett tájékoztatni kell őket kötelezettségeikről, és az előírásoknak való meg nem felelés esetén fel kell őket kérni a helyzet orvoslására. A tagállamok szükség esetén blokkolhatják a veszélyes és a nem megfelelő termékeket kínáló weboldalakat. Az általános termékbiztonsági irányelv 8. cikke (1) bekezdésének d) és e) pontja lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy ilyen célból konkrét intézkedéseket hozzanak. Hasonlóképpen a 765/2008/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdése szerint a piacfelügyeleti hatóságok megtehetik a termékek forgalomból való kivonásához, valamint a termékek forgalmazásának megtiltásához vagy korlátozásához szükséges intézkedéseket.

Ilyen esetekben hasznos eszközöket szolgáltathat a más országok hatóságaival folytatott együttműködés. Ezért a Bizottság bátorítja a tagállamokat a harmadik országok illetékes hatóságaival való együttműködésre. Kívánatos, hogy a tagállamok ezekről az együttműködésekről tájékoztassák a Bizottságot. Ez különösen akkor fontos, ha az EU koordinált fellépése segítheti az európai uniós fogyasztóknak és más végfelhasználóknak online úton megvételre kínált termékek biztonságával és az előírásoknak való megfelelésével kapcsolatos vizsgálatok keretében folytatott együttműködést. A tagállamoknak a riasztási rendszeren keresztül bejelentett veszélyes termékek kapcsán célszerű jelezniük, ha az adott terméket harmadik országból online úton értékesítették, és megjelölniük a kérdéses webshopot vagy online platformot.

Egy különös nemzetközi termékbiztonsági együttműködési keret már létezik: a RAPEX-Kína rendszert az Európai Bizottság szolgálatai és a Kínai Minőségfelügyeleti, Ellenőrzési és Karanténügyi Főhatóság (AQSIQ) éppen erre a célra hozta létre. (110)

A harmadik országokból az EU-ba belépő, online úton értékesített termékekkel kapcsolatban a piacfelügyeleti hatóságok és a vámszervek között is sor kerülhet együttműködésre a termékszállítmányoknak a határon történő ellenőrzése és feltartóztatása érdekében. (111)
   (112) Ez akkor különösen fontos, ha egy szállítmány közvetlenül, európai uniós gazdasági szereplő közreműködése nélkül érkezik az EU-n kívülről az európai uniós fogyasztóhoz.

5.2.   
  Sajátos kiigazító intézkedések az online úton értékesített termékekkel kapcsolatban

Az online úton megvételre kínált termékekkel kapcsolatban a nemzeti jog bizonyos esetekben megengedi, hogy a piacfelügyeleti hatóságok a közvetítő szolgáltatókat (például a tárhelyszolgáltatókat, köztük az online platformokat) meghatározott kiigazító intézkedésekre, nevezetesen a nem megfelelő és nem biztonságos termékekre vonatkozóan a webhelyükön tárolt információk eltávolítására vagy az azokhoz való hozzáférés letiltására kötelezzék. Ezzel a lehetőséggel olyan esetekben is lehet élni, amikor az eladó az EU-n kívül van. Ez az úgynevezett „bejelentési és intézkedési eljárás”. (113)

Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv ilyen formában ugyan nem hozza létre ezt az eljárást, a felelősségviselés alóli mentességnek az irányelv 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeire (a szolgáltató ismeretei, az érintett információk eltávolítása és a hozzáférés megszüntetése) való tekintettel mégis tekinthető annak jogalapjának. A piacfelügyeleti hatóságokat olyan jogkörökkel kell felruházni és olyan erőforrásokkal kell ellátni, amelyek lehetővé teszik, hogy ezeket a „bejelentési és intézkedési eljárásokat” közvetlenül igénybe tudják venni, vagy együttműködést tudjanak kialakítani az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv végrehajtásáért felelős nemzeti hatósággal. (114)

Amennyiben az online közvetítő az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján mentesülni kíván a felelősségviselés alól, az értesítést követően késedelem nélkül intézkednie kell a jogellenes – például a nem biztonságos vagy nem megfelelő termékkel kapcsolatos – információk eltávolítása vagy az azokhoz való hozzáférés letiltása érdekében. (115) Ebből a célból az értesítő hatóságnak elegendő információt kell rendelkezésre bocsátania ahhoz, hogy a közvetítő szolgáltatótól észszerűen elvárható legyen az érintett jogellenes információk azonosítása.

Továbbá mindamellett, hogy az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 15. cikkének (1) bekezdése tiltja az általános nyomonkövetési és az általános aktív ténykeresési kötelezettség megállapítását, ugyanez a cikk azt is kimondja, hogy a tagállamok megállapíthatnak olyan kötelezettségeket, amelyek szerint a közvetítő szolgáltatóknak azonnal tájékoztatniuk kell az illetékes hatóságokat a szolgáltatásuk igénybe vevői által folytatott, jogellenesnek vélt tevékenységekről és a szolgáltatásuk igénybe vevői által nyújtott, jogellenesnek vélt információkról. A közvetítők emellett arra is kötelezhetők, hogy az illetékes hatóságoknak kérésre információkat szolgáltassanak szolgáltatásuk azon igénybe vevőinek azonosításához, akikkel vagy amelyekkel adattárolási megállapodást kötöttek.

Annak elősegítésére, hogy a közvetítők eredményesen fel tudjanak lépni és el tudják távolítani a webhelyükről a nem biztonságos vagy nem megfelelő termékre vonatkozó eladási ajánlatot, a tagállami hatóságoknak célszerű gyors reakciót lehetővé tévő, szoros kapcsolatot kialakítaniuk a legfontosabb olyan közvetítőkkel, amelyek tárhelyszolgáltatást nyújtanak az online termékértékesítéshez.

A nemzeti jogban előírt „bejelentési és intézkedési eljárás” igénybevétele mellett egyes európai uniós piacfelügyeleti hatóságok a rájuk irányadó nemzeti keretszabályozásból fakadóan arra is jogosultak, hogy meghatározott webhelyeket blokkoljanak vagy leállítsanak.

Végezetül a termékbiztonság kérdésének az elektronikus kereskedelem keretei közötti kezelése kapcsán sajátosságként meg kell említeni azt az előnyt, hogy az online termékvásárlás esetében a fogyasztó vagy más végfelhasználó könnyen azonosítható, hiszen vásárláskor megadja elérhetőségi adatait. Ez azt jelenti, hogy a vevőket az érintett gazdasági szereplők könnyen elérik, ha kiigazító intézkedés – például termékvisszahívás – kapcsán ez szükségessé válik. (116)

C. RÉSZ: A FOGYASZTÓK ÉS A VÁLLALKOZÁSOK TUDATOSSÁGÁNAK NÖVELÉSE AZ ONLINE ÚTON ÉRTÉKESÍTETT TERMÉKEK BIZTONSÁGÁVAL ÉS AZ ELŐÍRÁSOKNAK VALÓ MEGFELELÉSÉVEL KAPCSOLATBAN

Ebben a részben olyan bevált gyakorlati megoldásokat mutatunk be, amelyeket a tagállami hatóságok felhasználhatnak az online úton értékesített veszélyes és nem megfelelő termékekkel összefüggő kihívásokkal kapcsolatban a fogyasztók és a vállalkozások felé végzett tudatosságnövelő tevékenységük során.

1.   A fogyasztók tudatosságának növelése

A fogyasztók az online úton vásárolt termékek egészségi, biztonsági és más kockázataival szemben egyebek mellett azáltal is megvédhetők, hogy növeljük az online vásárlásokkal kapcsolatos tudatosságukat, és olyan helyzetbe hozzuk őket, hogy felkészülten tudjanak döntéseket hozni.

A fogyasztóvédelem fokozása érdekében a hatóságoknak a piacfelügyeleti és jogérvényesítő tevékenységük mellett tanácsos kommunikációs tevékenységet is folytatniuk a fogyasztók felé.

A hatóságok a fogyasztókat megszólító kommunikáció és tájékoztatás eszköztárát abból kiindulva alakíthatják ki, hogy a fogyasztók általában véve azt várják, hogy az általuk online úton vásárolt termékek biztonságosak lesznek és megfelelnek az előírásoknak. A fogyasztók nem látják azonnal az online vásárlás lehetséges kockázatait. (117)

Ebben a szakaszban két kérdést tárgyalunk a fogyasztók tudatosságának növelésével kapcsolatban: azt, hogy mit érdemes tudniuk a fogyasztóknak, és azt, hogy hogyan tudják a tagállami hatóságok tájékoztatni a fogyasztókat. Az alábbiakban megfogalmazott gondolatok a fogyasztókat célzó tájékoztatási kampányokban hasznosíthatók.

1.1.   
  Mit érdemes tudniuk a fogyasztóknak?

A termékbiztonság és a megfelelés szemszögéből nézve a tagállami hatóságok felléphetnek annak érdekében, hogy a fogyasztási cikkek online úton történő értékesítésével kapcsolatban a fogyasztók legalább a következő alapvető tudnivalókkal tisztában legyenek:

| — | a fogyasztási cikkekre (akár online úton, akár hagyományos üzlethelyiségben kínálják őket megvételre) számos különböző jogi követelmény vonatkozik annak érdekében, hogy a termékek sem egészségi, sem biztonsági, sem pedig más jellegű kockázatot ne hordozzanak magukban a fogyasztók számára, |
| --- | --- |

—

a fogyasztási cikkekre (akár online úton, akár hagyományos üzlethelyiségben kínálják őket megvételre) számos különböző jogi követelmény vonatkozik annak érdekében, hogy a termékek sem egészségi, sem biztonsági, sem pedig más jellegű kockázatot ne hordozzanak magukban a fogyasztók számára,

| — | a fogyasztóknak online vásárlás közben érdemes meggyőződniük arról, hogy az eladó megadta-e az előírt tájékoztatást, például a figyelmeztetéseket és a nyomonkövethetőségi információkat (köztük a gyártó és, ha van, az importőr címét és kapcsolattartási adatait), (118) |
| --- | --- |

—

a fogyasztóknak online vásárlás közben érdemes meggyőződniük arról, hogy az eladó megadta-e az előírt tájékoztatást, például a figyelmeztetéseket és a nyomonkövethetőségi információkat (köztük a gyártó és, ha van, az importőr címét és kapcsolattartási adatait), (118)

| — | az EU tagállamaiban működő piacfelügyeleti hatóságok – a piac figyelemmel kísérésével kapcsolatos feladataik körében – felelősek azért, hogy a megvételre kínált termékek biztonságosak legyenek, és teljesítsék az alkalmazandó követelményeket, |
| --- | --- |

—

az EU tagállamaiban működő piacfelügyeleti hatóságok – a piac figyelemmel kísérésével kapcsolatos feladataik körében – felelősek azért, hogy a megvételre kínált termékek biztonságosak legyenek, és teljesítsék az alkalmazandó követelményeket,

| — | annak érdekében, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék annak veszélyét, hogy online úton nem biztonságos termékeket vásárolnak, a fogyasztók:






  — | például a RAPEX weboldalán, (119) a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) termékvisszahívási portálján (120) és a nemzeti visszahívási listákon ellenőrizhetik, hogy a megvásárolni kívánt termékre vonatkoznak-e korlátozó intézkedések, például visszahívás, |
| --- | --- | --- |

—

annak érdekében, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék annak veszélyét, hogy online úton nem biztonságos termékeket vásárolnak, a fogyasztók:

—

például a RAPEX weboldalán, (119) a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) termékvisszahívási portálján (120) és a nemzeti visszahívási listákon ellenőrizhetik, hogy a megvásárolni kívánt termékre vonatkoznak-e korlátozó intézkedések, például visszahívás,

| — | összevethetik az online eladó által megadott információkat a gyártó internetes oldalain található információkkal, (121) |
| --- | --- |

—

összevethetik az online eladó által megadott információkat a gyártó internetes oldalain található információkkal, (121)

| — | kapcsolatba léphetnek az eladóval vagy a webhellyel, és tájékozódhatnak nála arról, hogy a termék teljesíti-e a vonatkozó európai uniós követelményeket, |
| --- | --- |

—

kapcsolatba léphetnek az eladóval vagy a webhellyel, és tájékozódhatnak nála arról, hogy a termék teljesíti-e a vonatkozó európai uniós követelményeket,

| — | a fogyasztóknak érdemes tisztában lenniük azokkal az eszközökkel, amelyek révén panasszal élhetnek vagy bejelenthetik a hatóságoknak az online úton megvásárolt termékekkel kapcsolatban felmerülő biztonsági vagy más, az előírásoknak való meg nem feleléssel kapcsolatos problémákat. Emellett érdemes tisztában lenniük az őket mint fogyasztókat a termék visszahívása esetén megillető jogokkal. |
| --- | --- |

—

a fogyasztóknak érdemes tisztában lenniük azokkal az eszközökkel, amelyek révén panasszal élhetnek vagy bejelenthetik a hatóságoknak az online úton megvásárolt termékekkel kapcsolatban felmerülő biztonsági vagy más, az előírásoknak való meg nem feleléssel kapcsolatos problémákat. Emellett érdemes tisztában lenniük az őket mint fogyasztókat a termék visszahívása esetén megillető jogokkal.

További részletes ágazatspecifikus tájékoztatással is lehet szolgálni azon termékkategóriák esetében, amelyek kapcsán nagyobb valószínűséggel merülhetnek fel súlyos kockázatok, illetve következhetnek be súlyos balesetek és sérülések. (122)

1.2.   
  Hogyan tájékoztassák a tagállami hatóságok a fogyasztókat azokról a termékbiztonsági kérdésekről, amelyeket online vásárlásaik során célszerű figyelembe venniük?

Ebben a szakaszban olyan konkrét, a fogyasztók tájékoztatására igénybe vehető eszközökkel és bevált módszerekkel foglalkozunk, amelyeket több tagállam már ma is használ az online termékbiztonság területén a fogyasztók információkkal való ellátására.

1.2.1.   A hatóságok internetes oldalai

A hatóságok által fenntartott internetes oldalak tömör, folyamatosan aktualizált tájékoztatással szolgálhatnak a termékbiztonsági jogszabályokról, a fogyasztókat megillető jogokról, valamint a gazdasági szereplők jogairól és kötelezettségeiről. Ezek az oldalak olyan, könnyen azonosítható területeket is tartalmazhatnak, amelyeken a fogyasztók panasszal élhetnek az online úton értékesített termékek biztonságával és az előírásoknak való meg nem felelésével kapcsolatban.

1.2.2.   A média felhasználása és tudatosságnövelő kampányok

A legfontosabb üzeneteknek a fogyasztókhoz való eljuttatására a hatóságok igénybe vehetik a médiát és az internetet. Széles hallgatóságot lehet megszólítani a médián keresztül az ismert televízió-műsorokban, a szakosodott internetes oldalakon, valamint a nyomtatott sajtóban, ezen belül is a fogyasztói magazinokban.

Ha egy termékbiztonsággal kapcsolatos probléma kiemelt hírré válik, gyakran előfordul, hogy a sajtó kér tájékoztatást vagy interjút a hatóságoktól. Ez lehetőséget kínál arra, hogy a hatóságok rámutassanak az online termékvásárlással kapcsolatos legfontosabb fogyasztói kérdésekre. (123)

A hatóságoknak célszerű megfontolniuk azt is, hogy tudatosságnövelő kampányok révén – például a közösségi médiában – irányítsák a fogyasztók figyelmét az online úton értékesített termékek biztonságának és az előírásoknak való megfelelésének kérdéskörére. Ennek keretében a hatóságok azokról a szempontokról is adhatnak tájékoztatást, amelyeket célszerű figyelembe venni ahhoz, hogy az online vásárlás biztonságos legyen.

1.2.3.   Fogyasztói panaszrendszerek

A fogyasztói panaszrendszerek fontos eszközei a piacfelügyeleti hatóságoknak, ugyanis mind a veszélyes és az előírásoknak nem megfelelő termékekre, mind pedig a fogyasztók aggályaira és igényeire ráirányítják a figyelmet. (124) A panaszok jó információforrásnak számítanak a felügyeleti és a fogyasztókat célzó tájékoztatási tevékenység tervezéséhez. A nemzeti hatóságoknak célszerű lehet egyértelműen tájékoztatniuk a fogyasztókat a) arról, hogy mely esetekben éljenek panasszal; b) arról, hogy hogyan élhetnek panasszal; valamint c) arról, hogy melyik hatóság feladata a panasz kezelése.

A tagállamoknak – a fogyasztói panaszok és kérdések osztályozására és bejelentésére szolgáló harmonizált módszer alkalmazásáról szóló bizottsági ajánlás (125) figyelembevételével – célszerű lehet biztosítaniuk, hogy a veszélyes és az előírásoknak nem megfelelő, online úton értékesített termékek területén online fogyasztói panaszrendszerek álljanak rendelkezésre.

2.   A vállalkozások tudatosságának növelése

Bár a gazdasági szereplőknek feladata az európai uniós szabályoknak való megfelelés, a vállalkozások tudatosságának növelése az általuk teljesítendő követelményekkel kapcsolatban segít biztosítani, hogy biztonságos és az előírásoknak megfelelő termékek jussanak el a fogyasztókhoz. Az alkalmazandó szabályokkal kapcsolatos információk rendelkezésre állása általában elősegíti a biztonságosabb termékek piaci jelenlétét, mert befolyásolja és javítja a gazdasági szereplőknek az előírásoknak való megfeleléssel kapcsolatos viselkedését. A jogszabályi követelmények teljesítése előnyös a gazdasági szereplők számára: elősegíti a hatékony erőforrás-felhasználást, a kiigazító intézkedések költségeinek csökkentését és a jó hírnév megőrzését.

A vállalkozások tudatosságának növelése általában az alkalmazandó követelményekre és a követelmények teljesítésének módjára vonatkozó alapinformációk könnyű hozzáférhetővé tételével kezdődik. A hatékonyság érdekében az információk ágazatonként vagy termékenként is nyújthatók. Ebben a tekintetben a klasszikus tájékoztatási kampányok, a biztonság és az előírásoknak való megfelelés kérdéskörével foglalkozó szakmai találkozók stb. hozzáigazíthatók az online környezethez. (126)

A vállalkozások megszólításának másik módja a nekik címzett iránymutatások készítése. Ezekben az iránymutatásokban kiemelhető minden arra vonatkozó fontos információ, hogy hogyan célszerű egy adott területen biztonságos és az előírásoknak megfelelő termékeket árulni, melyek a teljesítendő követelmények, és milyen felelősséget visel az online gazdasági szereplő. Egyúttal bemutathatók azok a szankciók is, amelyekre az online gazdasági szereplők az alkalmazandó jogszabályok megsértése esetén számíthatnak. (127)

Mivel az EU piacán beszerezhető fogyasztási cikkek részben az EU-n kívülről érkeznek, fontos a külföldről működő vállalkozások (például az EU-n kívüli webshopok) megszólítása is. Ennek egyik módja lehet annak biztosítása, hogy az európai uniós vállalkozások részére nyújtott tájékoztatást az EU-n kívüli vállalkozások is megismerjék és fel tudják használni; felhasználhatók erre a célra például a szakmai vásárok, de a kereskedelmi kamarák, a kereskedelmi promóciós és tájékoztató központok, valamint a helyi hatóságok is felkérhetők a harmadik országokban működő gazdasági szereplők tájékoztatására.

Az online platformokkal való együttműködés segíthet abban, hogy a lényeges információk eljussanak azokhoz a vállalkozásokhoz, melyek a platformjaikon az európai uniós fogyasztók számára fogyasztási cikkeket kínálnak.

Emellett ideális esetben a legfontosabb partnerországokban a helyi hatóságokkal karöltve EU-szinten koordinált vagy szervezett szakmai találkozók szervezhetők annak érdekében, hogy a tájékoztatás biztosan a megfelelő vállalatokhoz jusson el. Szintén hasznos lehet az importőrök célirányos képzése.

---

(1)  Egy, a Civic Consulting által 2011-ben készített, a kiskereskedelmi áruértékesítés keretében az elektronikus kereskedelemben és az interneten alkalmazott marketing- és értékesítési technikákat a fogyasztók szemszögéből vizsgáló piacelemző tanulmány becslése szerint az egységes európai uniós elektronikus kereskedelmi piac az elektronikus kereskedelem 15 %-os részesedése mellett évi 204,5 milliárd EUR nagyságú fogyasztóijólét-növekedést generálna (az alacsonyabb online áraknak és a nagyobb fogyasztói választéknak köszönhetően).

(2)  2015-ös adatok szerint egy év alatt a magáncélból internetezők 65 %-a vásárolt árut vagy szolgáltatást az interneten. Forrás: Eurostat.

(3)  Lásd a Bizottság „Útmutató a termékekre vonatkozó uniós szabályozásról 2016” című közleményét: HL C 272., 2016.7.26.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/95/EK irányelve (2001. december 3.) az általános termékbiztonságról (HL L 11., 2002.1.15., 4. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

(6)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

(7)  Az általános termékbiztonsági irányelv 2. cikkének a) pontja szerint „termék” minden olyan termék – ideértve a szolgáltatással összefüggésben nyújtott terméket is –, amelyet fogyasztóknak szántak, vagy nem a fogyasztóknak szántak, de amelyet a fogyasztók észszerűen előre látható feltételek mellett valószínűsíthetően használnak, és üzleti tevékenység folyamán ellenszolgáltatás fejében vagy anélkül, új, használt vagy újrafeldolgozott állapotban szállítottak vagy bocsátottak rendelkezésre. A 765/2008/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdése szerint a „termék” olyan feldolgozott anyagot, készítményt vagy terméket jelent, amely nem tartozik az alábbi kategóriák egyikébe sem: élelmiszer, takarmány, élő növény vagy állat, emberi eredetű termék vagy a közvetlenül a növények vagy állatok reprodukciójához kapcsolódó növényi vagy állati eredetű termék.

(8)  Az általános termékbiztonsági irányelv 1. cikkének (2) bekezdése.

(9)  A termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok nem kimerítő jegyzéke a Bizottság „Útmutató a termékekre vonatkozó uniós szabályozásról 2016” című közleményének (C(2016) 1958 final, 2016. április 5.) I. mellékletében tekinthető meg a következő internetcímen: http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=7326&lang=hu&title=%E2%80%98Blue-Guide%E2%80%99-on-the-implementation-of-EU-product-rules

(10)  A 765/2008/EK rendelet (5) preambulumbekezdése.

(11)  Az energiahatékony termékekre vonatkozó követelményeket megállapító harmonizált jogszabályok áttekintése a következő internetcímen olvasható (angol nyelven): https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/energy-efficient-products

(12)  Lásd például az energiával kapcsolatos termékek internetes címkézéséről szóló, 2014. március 5-i 518/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet.

(13)  Az online gazdasági szereplő olyan, az általános termékbiztonsági irányelv és a 765/2008/EK rendelet értelmében vett előállító, gyártó, importőr vagy forgalmazó, amely online tevékenységet folytat.

(14)  Az általános termékbiztonsági irányelv 2. cikkének a) pontja, valamint a 765/2008/EK rendelet 2. cikkének 1. pontja.

(15)  Azt, hogy az érintett termék rendelkezésre bocsátása szempontjából a fogyasztók által egymás között közvetlenül bonyolított adásvétel kereskedelmi tevékenységnek minősül-e, eseti alapon, minden lényeges körülmény, köztük a rendelkezésre bocsátás rendszeressége, a rendelkezésre bocsátó szándékai stb. figyelembevételével kell megállapítani.

(16)  Az általános termékbiztonsági irányelv (7) preambulumbekezdése.

(17)  A 765/2008/EK rendelet 2. cikke.

(18)  A Bizottság közleménye: C(2016) 1958 final.

(19)  Például a terméket forgalomba hozó gazdasági szereplő lehet az importőr, a terméket forgalmazó gazdasági szereplő pedig a forgalmazó (lásd a 765/2008/EK rendelet 2. cikkének 5. és 6. pontját).

(20)  Például az 1. cikk (1) bekezdése, a 2. cikk a) pontja, a 3. cikk (1) bekezdése, az 5. cikk (2) és (3) bekezdése. Emellett az általános termékbiztonsági irányelvben ebben az összefüggésben a „szállítás”, a „gyártás”, a „forgalmazás” és az „elérhetővé tétel” kifejezés is előfordul (például a 2. cikk a) pontjában, az 5. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében, az 5. cikk (2) bekezdésében vagy a (6) preambulumbekezdésben).

(21)  A 765/2008/EK rendeletben foglalt fogalommeghatározások nem alkalmazhatók értelemszerűen az általános termékbiztonsági irányelv összefüggésében.

(22)  Például a „gyártó” fogalmába beletartoznak „az értékesítési láncban hivatásszerűen részt vevő [...] szereplő[k], amennyiben tevékenység[ük] a termék biztonsági jellemzőit befolyásolhatja”, míg a „forgalmazó”„olyan, az értékesítési láncban hivatásszerűen részt vevő szereplő, akinek tevékenysége a termék biztonsági jellemzőit nem befolyásolja”.

(23)  Az általános termékbiztonsági irányelv 2. cikkének a) pontja.

(24)  Lásd különösen az általános termékbiztonsági irányelv 3. cikkének (1) bekezdését.

(25)  A 765/2008/EK rendelet értelmében vett gyártó vagy az általános termékbiztonsági irányelv értelmében vett gyártó.

(26)  A két jogi aktus a gyártó fogalmát eltérően határozza meg.

(27)  A 765/2008/EK rendelet értelmében.

(28)  A 765/2008/EK rendelet vagy az általános termékbiztonsági irányelv értelmében.

(29)  Az általános termékbiztonsági irányelv (7) preambulumbekezdése egyértelművé teszi, hogy az irányelvet a termékekre az eladás módjára való tekintet nélkül kell alkalmazni, beleértve a távértékesítést és az elektronikus kereskedelmet is.

(30)  A 765/2008/EK rendelet értelmében vett gyártó vagy az általános termékbiztonsági irányelv értelmében vett gyártó.

(31)  A két jogi aktus a gyártó fogalmát eltérően határozza meg.

(32)  A 765/2008/EK rendelet értelmében.

(33)  A 765/2008/EK rendelet vagy az általános termékbiztonsági irányelv értelmében.

(34)  Lásd még az Európai Unió Bíróságának a C-324/09. sz. L’Oréal kontra eBay ügyben 2011. július 12-én hozott ítélete 65. pontját, valamint az Európai Unió Bíróságának a C-585/08. és C-144/09. sz. egyesített ügyekben 2010. december 7-én hozott ítéletét (C-585/08. sz.: Peter Pammer kontra Reederei Karl Schlüter GmbH & Co KG; C-144/09. sz.: Hotel Alpenhof GesmbH kontra Oliver Heller).

(35)  A teljesítési szolgáltatóról lásd e tájékoztatás 3.2. pontját.

(36)  Például az általános termékbiztonsági irányelv 8. cikke (1) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy minden olyan termék tekintetében, amely veszélyes lehet, intézkedni lehet – a különböző biztonsági értékelések, ellenőrzések és vizsgálatok elvégzéséhez szükséges időtartamra – a termék szállításának, szállításra kínálásának vagy bemutatásának ideiglenes betiltásáról. Lásd még a 765/2008/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdését és 15. cikkének (4) bekezdését, összefüggésben 2. cikkének 17. pontjával.

(37)  Egyes esetekben az előírásoknak való megfeleléssel és a biztonsággal kapcsolatos döntéseket a piacfelügyeleti hatóságoknak kell meghozniuk, megint más esetekben pedig a vámhatóság és a piacfelügyeleti hatóság feladatait ugyanaz a szervezet látja el. Mindez annak függvénye, hogy az adott tagállam nemzeti szinten hogyan szervezte meg nemzeti piacfelügyeleti hatóságát.

(38)  A 765/2008/EK rendelet 27. cikkének (1) és (3) bekezdése.

(39)  Az általános termékbiztonsági irányelv (7) preambulumbekezdése egyértelművé teszi, hogy az irányelvet a termékekre az eladás módjára való tekintet nélkül kell alkalmazni, beleértve a távértékesítést és az elektronikus kereskedelmet is.

(40)  Az általános termékbiztonsági irányelv 3. és 5. cikke.

(41)  Az általános termékbiztonsági irányelv 8. cikke.

(42)  A különböző gazdasági szereplők (gyártó, meghatalmazott képviselő, importőr és forgalmazó) meghatározását és feladatait a 765/2008/EK rendelet tartalmazza. Emellett a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 218., 2008.8.13., 82. o.) olyan szabványos rendelkezéseket határoz meg, amelyek beépíthetők a termékspecifikus jogszabályokba, és több mint tíz, az „új megközelítést” alkalmazó irányelv – köztük a játékok biztonságát, a kisfeszültségű elektromos berendezéseket és a polgári felhasználású robbanóanyagokat szabályozó irányelv – már tartalmazza is ezeket a szabványos rendelkezéseket: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:218:0082:0128:hu:PDF. Az iránymutatás az ágazatspecifikus jogszabályoknak a gazdasági szereplőkkel kapcsolatos fogalmakat és követelményeket meghatározó rendelkezései sérelme nélkül alkalmazandó.

(43)  Az importőr felelőssége azonban nagyobb, mint a forgalmazóé.

(44)  Ez a magyarázat nem kíván választ adni a közvetítői felelősség kérdésére, és az „online gazdasági szereplő” fogalma ebben az összefüggésben nem feltétlenül terjed ki az ilyen közvetítőkre.

(45)  A 765/2008/EK rendelet 2. cikkének 3. pontja.

(46)  Az általános termékbiztonsági irányelv 2. cikke e) pontjának i. alpontja.

(47)  Az általános termékbiztonsági irányelv 2. cikke e) pontjának iii. alpontja.

(48)  Lásd az általános termékbiztonsági irányelv 2. cikkének b) pontját.

(49)  A 765/2008/EK rendelet 2. cikkének 4. pontja.

(50)  Az általános termékbiztonsági irányelv 2. cikkének e) pontja.

(51)  A 765/2008/EK rendelet 2. cikkének 5. pontja.

(52)  Ennek jele lehet a terméken és/vagy a kísérő dokumentumokban feltüntetett név, bejegyzett védjegy és kapcsolatfelvételi cím.

(53)  Az általános termékbiztonsági irányelv 2. cikkének e) pontja.

(54)  Az Európai Parlament és a Tanács 97/67/EK irányelve (1997. december 15.) a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról (a postai szolgáltatásokról szóló irányelv – HL L 15., 1998.1.21., 14. o.). A postai szolgáltatókkal kapcsolatban lásd még e tájékoztatás 3.3.3. pontját.

(55)  Az általános termékbiztonsági irányelv 2. cikkének f) pontja.

(56)  A postai szolgáltatásokról szóló irányelv; a postai szolgáltatókkal kapcsolatban lásd még e tájékoztatás 3.3.3. pontját.

(57)  Lásd a Bizottság közleményét: C(2016) 1958, „kék útmutató”, 3.4. pont: „Forgalmazó”, valamint a 768/2008/EK határozat szerinti R5. („A forgalmazók kötelezettségei”) és R7. („A gazdasági szereplők azonosítása”) jelű szabványos cikket tartalmazó ágazati jogszabályokat: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:218:0082:0128:hu:PDF

(58)  Az általános termékbiztonsági irányelv 5. cikkének (2) bekezdése.

(59)  Lásd még a Bizottság közleményét: C(2016) 1958, „kék útmutató”, 3.4. pont. A „megfelelő gondosság” fordulat a meghatározott körülmények közötti helyzetmegítélésre, gondosságra, óvatosságra, elhatározásra és cselekvésre utal. Ennek megfelelően a forgalmazó a „megfelelő gondosságra” vonatkozó kötelezettséget a körülményektől függően különböző formákban teljesítheti, például kockázatalapú ellenőrző rendszert alkalmazhat.

(60)  Lásd az 57. lábjegyzetet.

(61)  Lásd az 57. lábjegyzetet. Emellett a 768/2008/EK határozat szerinti R31. jelű szabványos cikk értelmében a gazdasági szereplők kötelesek biztosítani, hogy minden megfelelő kiigazító intézkedést meghoznak az összes olyan érintett termék tekintetében, amelyet az EU piacán forgalmaztak. A gazdasági szereplőknek a szükséges körben együtt kell működniük a piacfelügyeleti hatóságokkal.

(62)  Az általános termékbiztonsági irányelv 5. cikkének (2) és (3) bekezdése.

(63)  Az általános termékbiztonsági irányelv 5. cikkének (2) bekezdése.

(64)  Lásd a 13. lábjegyzetet.

(65)  Az általános termékbiztonsági irányelv 8. cikkének (2) bekezdése.

(66)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.). Az Uniós Vámkódex 4. cikkének 15. pontjában található fogalommeghatározás szerint a nyilatkozattevő az a személy, aki saját nevében vám-árunyilatkozatot nyújt be, vagy az a személy, akinek a nevében árunyilatkozatot nyújtanak be.

(67)  Vannak olyan vállalkozások, amelyek online közvetítő szolgáltatásokat és teljesítési szolgáltatásokat egyaránt végeznek. Ezek kötelezettségeit annak alapján kell megítélni, hogy az adott esetben éppen melyik minőségükben lépnek fel.

(68)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv – HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

(69)  Lásd a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.) 1. cikkét. A fogalommeghatározás minden olyan szolgáltatásra kiterjed, amelyet általában térítés ellenében, távolról, elektronikus úton és a szolgáltatást igénybe vevő egyéni kérelmére nyújtanak.

(70)  Lásd az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 1. cikkének (3) bekezdését. Olyan irányelvek, mint a fogyasztók jogairól szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 304., 2011.11.22., 4. o.) és a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv – HL L 149., 2005.6.11., 22. o.) minden olyan gazdasági szereplőre alkalmazandók, amely kereskedőnek minősül, és a fogyasztók felé – akár az elektronikus kereskedelem keretei között – kereskedelmi tevékenységet fejt ki. A 2005/29/EK irányelv alkalmazásához készült bizottsági iránymutatás szerint a platformot igénybe vevő gazdasági szereplőkkel (harmadik felekkel) kapcsolatban magának a platformnak kell megtennie azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a kereskedők (harmadik felek) számára az európai uniós fogyasztóvédelmi és marketingjog, valamint a termékekre és/vagy azok biztonságára vonatkozó európai uniós jogszabályok követelményeinek teljesítését (ideértve azt is, hogy a weboldalon az alkalmazandó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően feltüntetik a CE jelzést, valamint az esetleg szükséges figyelmeztetéseket, tájékoztatást és címkéket). Az ágazatspecifikus jogszabályok szintén tartalmazhatnak az online értékesítés esetében teljesítendő címkézési követelményeket (például az online úton értékesített energetikai vonatkozású termékekre az 518/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet). A 2005/29/EK irányelv alkalmazásához készült, 2016. május 25-én elfogadott bizottsági iránymutatás (SWD(2016) 163 final) a következő internetcímen olvasható: http://ec.europa.eu/justice/consumer-marketing/files/ucp_guidance_hu.pdf. Lásd különösen a 82–83. oldalt.

(71)  Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvben ismertetett tevékenység továbbá: (1) az „egyszerű továbbítás”, például a szolgáltatás igénybe vevője által biztosított információk továbbítása vagy hozzáférés biztosítása egy hírközlő hálózathoz (például internetszolgáltatók); és (2) a „gyorsítótárolóban történő rögzítés (caching)”, például az információ továbbításának hatékonyabbá tétele – ilyen például az egy eredeti kiszolgáló tartalmát másoló adatbázis sokszorosítása a globális lefedettség biztosítása érdekében.

(72)  Egyes gazdasági szereplők különböző típusú tevékenységeket végeznek. Például előfordul, hogy egy gazdasági szereplő tárhelyszolgáltatást nyújt, de saját nevében is kereskedik, és más, az elektronikus kereskedelemhez kapcsolódó szolgáltatásokat is nyújt. Az illetékes hatóságnak mindig konkrétan az adott esetben kell meghatározniuk, hogy a gazdasági szereplő vagy a webhely milyen minőségben jár el.

(73)  Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 14. cikke.

(74)  Annyiban, amennyiben a megvételre kínálás jogellenes.

(75)  A C-324/09. sz. L’Oréal kontra eBay ügyben hozott ítéletében a Bíróság kimondta, hogy a felelősség alóli mentességre való jogosultság feltételeivel kapcsolatos kérdés az, hogy az eBaynek tudomása volt-e olyan tényekről és körülményekről, amelyek nyilvánvalóan jogellenes tevékenységre utaltak (lásd a 120–123. pontot).

(76)  Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 14. cikkének (3) bekezdése és (46) preambulumbekezdése.

(77)  Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 14. cikkének (3) bekezdése és (47) preambulumbekezdése.

(78)  Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 15. cikke.

(79)  Lásd például a C-70/10. sz. SABAM kontra Scarlet és a C-360/10. sz. SABAM kontra Netlog ügyben hozott ítéleteket, amelyekben a Bíróság kimondta, hogy az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv, az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (szerzői jogi irányelv – HL L 167., 2001.6.22., 10. o.), valamint a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (jogérvényesítési irányelv – HL L 195., 2004.6.2., 16. o.) együttesen és az alkalmazandó alapvető jogok védelméből eredő követelményekre tekintettel értelmezve akként értelmezendő, hogy azokkal ellentétes, ha a nemzeti bíróság a tárhelyszolgáltatót olyan szűrőrendszer létrehozására kötelezi, amely a szolgáltatásai felhasználói által a szerverein tárolt információkat érinti; valamennyi felhasználójára megkülönböztetés nélkül alkalmazandó; megelőző jellegű; költsége kizárólag a tárhelyszolgáltatót terheli és nincs időbeli korlátozása, továbbá alkalmas az olyan zeneműveket, filmeket vagy audiovizuális alkotásokat tartalmazó fájlok azonosítására, amelyekre nézve a felperes, állítása szerint, szellemi tulajdonjogokkal rendelkezik, annak érdekében, hogy megakadályozza a művek nyilvánosság számára történő, a szerzői jogot sértő hozzáférhetővé tételét.

(80)  Lásd az általános termékbiztonsági irányelv 8. cikkének (4) bekezdését.

(81)  Az általános termékbiztonsági irányelv 8. cikkének (2) bekezdése, valamint 18. cikke (1) bekezdésének második és harmadik albekezdése. A 765/2008/EK rendelet 18. cikkének (4) bekezdése, 19. cikkének (1) bekezdése, 20. cikkének (2) bekezdése és 21. cikke.

(82)  A postai szolgáltatásokról szóló irányelv 9. cikke és 2. cikkének 19. pontja.

(83)  Lásd az Uniós Vámkódex 46., 188. és 189. cikkét.

(84)  Egyes hatósági tevékenységek gyakorlati aspektusainak leírását lásd a „Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online” („Tanulmány az online úton értékesített nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkekkel kapcsolatban végzett piacfelügyelet helyes gyakorlatáról”) című tanulmányban és annak mellékletében (angol nyelven): http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native és http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native.

(85)  A 765/2008/EK rendelet 18. cikkének (4) bekezdése és az általános termékbiztonsági irányelv 8. cikkének (2) bekezdése alapján.

(86)  Az általános termékbiztonsági irányelv 8. cikkének (2) bekezdése.

(87)  A 765/2008/EK rendelet 18. cikkének (4) bekezdése, 19. cikkének (1) bekezdése, 20. cikkének (2) bekezdése és 21. cikke.

(88)  A 765/2008/EK rendelet 24. cikke értelmében a hatóságok kötelesek kérésre segítséget nyújtani, illetve kicserélni egymással a megfelelő információkat és dokumentumokat. Lásd a termékek belső piacával foglalkozó szakértői csoport által jóváhagyott 2015-IMP-MSG-02rev03 jelű, „Market Surveillance and Conformity Assessment Policy” („Piacfelügyeleti és megfelelőségértékelési politika”) című dokumentumot (angol nyelven): http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17108/attachments/1/translations/en/renditions/native

(89)  http://ec.europa.eu/consumers/consumers_safety/safety_products/rapex/index_en.htm

(90)  http://globalrecalls.oecd.org/

(91)  Tagállami gyakorlat: a „Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online” („Tanulmány az online úton értékesített nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkekkel kapcsolatban végzett piacfelügyelet helyes gyakorlatáról”) című dokumentum 5. és 6. esettanulmánya: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native és http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(92)  E szervezeti egységek révén például észszerűbben megszervezhető a piacfelügyelet, mert ezek az egységek egyszerre több jogi aktus (például termékbiztonság, energiacímkézési követelmények) követelményeinek teljesülését is ellenőrizhetik.

(93)  Tagállami gyakorlat: a „Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online” („Tanulmány az online úton értékesített nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkekkel kapcsolatban végzett piacfelügyelet helyes gyakorlatáról”) című dokumentum 3. és 4. esettanulmánya: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native és http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(94)  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_rights/index_en.htm

(95)  Tagállami gyakorlat: a „Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online” („Tanulmány az online úton értékesített nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkekkel kapcsolatban végzett piacfelügyelet helyes gyakorlatáról”) című dokumentum 11. esettanulmánya: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native és http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(96)  A doménnév-nyilvántartók egy jegyzéke a következő internetcímen tekinthető meg: http://www.iana.org/domains/root/db

(97)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (adatvédelmi irányelv – HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

(98)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet – HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

(99)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv – HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

(100)  Megjegyezzük, hogy ennek a dokumentumnak nem célja az EU jogából fakadó összes lényeges adatvédelmi követelmény kimerítő ismertetése.

(101)  A 765/2008/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése és 21. cikke.

(102)  A 765/2008/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében a piacfelügyeleti hatóságoknak együtt kell működniük a gazdasági szereplőkkel az utóbbiak által forgalmazott termékek által okozott veszélyeket csökkentő intézkedéseket illetően. Azok az ágazati jogszabályok, amelyek a 768/2008/EK határozatban meghatározott szabványos rendelkezések közül tartalmazzák az R2. cikk (8) bekezdését, az R4. cikk (7) bekezdését és az R5. cikk (4) bekezdését, olyan általános kötelezettséget tartalmaznak, amelynek értelmében az érintett gazdasági szereplőknek, ha úgy ítélik meg vagy okuk van azt gondolni, hogy egy termék nem teljesíti az alkalmazandó uniós harmonizációs jogszabály követelményeit, kiigazító intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy a termék megfeleljen az előírásoknak. Emellett a 768/2008/EK határozat szerinti R31. jelű szabványos cikket tartalmazó ágazati jogszabályok értelmében a gazdasági szereplők kötelesek biztosítani, hogy minden megfelelő kiigazító intézkedést meghoznak az összes olyan érintett termék tekintetében, amelyet az EU piacán forgalmaztak.

(103)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17108/attachments/1/translations/en/renditions/native

(104)  A kölcsönös segítségnyújtás e típusának jogalapja a 765/2008/EK rendelet 24. cikkének (2) bekezdése.

(105)  A 765/2008/EK rendelet 19. cikkének (3) bekezdése; a 768/2008/EK határozat szerinti szabványos rendelkezések közül az R31. cikk (4) bekezdését tartalmazó ágazati jogszabályok.

(106)  Ettől függetlenül a hatóságok ezzel párhuzamosan – a fizikailag a területükön lévő vállalkozásokkal szembeni fellépés keretében – intézkedéseket hozhatnak a saját országukban lévő forgalmazókkal szemben is.

(107)  https://webgate.ec.europa.eu/icsms/

(108)  Az általános termékbiztonsági irányelv 12. cikke és a 765/2008/EK rendelet 22. cikke, valamint az ágazati jogszabályokban meghatározott uniós védintézkedési eljárás vagy a 768/2008/EK határozat szerinti szabványos rendelkezések közül az R31. cikk (6) és (8) bekezdését tartalmazó jogszabályok szerint.

(109)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/12802/attachments/1/translations/en/renditions/native,

http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/12803/attachments/1/translations/en/renditions/native,

http://ec.europa.eu/consumers/consumers_safety/safety_products/rapex/index_en.htm

(110)  A RAPEX-Kína rendszer rendszeres és gyors adatátvitelt tesz lehetővé az EU és Kína termékbiztonsággal foglalkozó szervei között a nem élelmiszer jellegű veszélyes termékekről. A rendszeren keresztül a Bizottság tájékoztatja a kínai hatóságokat azokról a Kínából származó veszélyes fogyasztási cikkekről, amelyeket a tagállamok a nem élelmiszer jellegű termékek riasztási rendszerén (RAPEX) keresztül bejelentettek. A kínai hatóságok kivizsgálják ezeket a jelzéseket, és ha lehetséges, olyan intézkedéseket fogadnak el, amelyek megakadályozzák vagy korlátozzák az érintett termékek további kivitelét az EU-ba.

(111)  A 765/2008/EK rendelet 27. cikke.

(112)  A vámszervekkel folytatott együttműködésről bővebben lásd a Bizottság „Útmutató a termékekre vonatkozó uniós szabályozásról 2016” című közleményét (C(2016) 1958 final), valamint az „Iránymutatás a termékbiztonság és a megfelelés területén elvégzendő behozatali ellenőrzésekhez” című, a következő internetcímen elérhető dokumentumot: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17108/attachments/1/translations/en/renditions/native

(113)  Lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „Online platformok és a digitális egységes piac. Lehetőség és kihívás Európa számára”, 2016. május 25., COM(2016) 288. Elolvasható a következő internetcímen: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:52016DC0288

(114)  Ezekről a kötelezettségekről további információkat „Az elektronikus kereskedelem és más online szolgáltatások a belső piacon” című bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmaz (angol nyelven, 30. o.): http://ec.europa.eu/internal_market/e-commerce/docs/communication2012/SEC2011_1641_en.pdf

(115)  „Az állítólagosan jogellenes tevékenységekről [...] szóló értesítések pontossága [...] elégtelennek bizonyulhat [ugyan, de az értesítés mégis] olyan elemnek minősül, amelyet a nemzeti bíróságnak figyelembe kell vennie annak az üzemeltető részére ily módon eljuttatott információkra tekintettel történő megítéléséhez, hogy az üzemeltető valóban rendelkezett-e tudomással olyan tényekről vagy körülményekről, amelyek alapján valamely gondosan eljáró gazdasági szereplőnek fel kellett volna ismernie a jogellenességet.” – a Bíróság ítélete a C-324/09. sz. L’Oréal SA és társai kontra eBay International AG és társai ügyben, 122. pont.

(116)  Mindazonáltal az adatvédelmi követelményeket figyelembe kell venni.

(117)  Lásd például: The consumer perspective regarding product safety for online purchases, NVWA 2016, hivatkozza: OECD (2016), „Online Product Safety: Trends and Challenges”, OECD Digital Economy Papers, 261. sz., OECD Publishing, Párizs (angol nyelven). DOI: http://dx.doi.org/10.1787/5jlnb5q93jlt-en.

(118)  Lásd még ebben a vonatkozásban a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtásához/alkalmazásához készült, 2016. május 25-én elfogadott bizottsági iránymutatást (SWD(2016) 163 final), amely a következő internetcímen olvasható: http://ec.europa.eu/justice/consumer-marketing/files/ucp_guidance_hu.pdf, és különösen annak az egyes termékekre vonatkozó biztonsági figyelmeztetésekkel foglalkozó 82. oldalát. Lásd még például a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 170., 2009.6.30., 1. o.) 11. cikkének (2) bekezdését.

(119)  http://ec.europa.eu/consumers/consumers_safety/safety_products/rapex/alerts/main/index.cfm?event=main.search

(120)  http://globalrecalls.oecd.org/

(121)  Az online eladó és a gyártó nem mindig ugyanaz a jogalany. Gyakori eset, hogy az online eladók megvásárolják a gyártótól a terméket, amelyet aztán saját oldalaikon (vagy közvetítőkön/tárhelyszolgáltatókon) keresztül kínálnak megvételre. Ugyanakkor az is előfordul, hogy a gyártó maga árulja a termékét a saját webshopjában.

(122)  Lásd például: http://www.electricalsafetyfirst.org.uk/mediafile/100129855/Buying-Electrical-Goods-Online-A5-Leaflet-2014.pdf

(123)  Tagállami gyakorlat a fogyasztók médián keresztüli tájékoztatása területén: a „Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online” („Tanulmány az online úton értékesített nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkekkel kapcsolatban végzett piacfelügyelet helyes gyakorlatáról”) című dokumentum 12. esettanulmánya: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native és http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(124)  Tagállami gyakorlat: a „Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online” („Tanulmány az online úton értékesített nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkekkel kapcsolatban végzett piacfelügyelet helyes gyakorlatáról”) című dokumentum 9. esettanulmánya: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native és http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(125)  C(2010) 3021: http://ec.europa.eu/consumers/archive/strategy/docs/consumer-complaint-recommendation_hu.pdf

(126)  Tagállami gyakorlat: a „Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online” („Tanulmány az online úton értékesített nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkekkel kapcsolatban végzett piacfelügyelet helyes gyakorlatáról”) című dokumentum 16. esettanulmánya: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native és http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(127)  Gyakorlat: a „Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online” („Tanulmány az online úton értékesített nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkekkel kapcsolatban végzett piacfelügyelet helyes gyakorlatáról”) című dokumentum 17. esettanulmánya: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native és http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

---

| 1.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 250/20

---

Eljárásindítás

(Ügyszám M.8222 – Knorr-Bremse/Haldex)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 250/02)

2017. július 24-én a Bizottság határozatot hozott, hogy eljárást indít a fent említett ügyben miután a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban a Bizottság komoly kételyeket állapított meg. Jelen eljárásindítás a vizsgálat második fázisát nyitja meg a bejelentett összefonódás tekintetében, azonban nincs kihatással az ügyben hozandó végső határozatra. A határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének (1) 6(1)(c). cikkén alapszik.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz az említett összefonódás kapcsán.

Annak érdekében, hogy az észrevételeket az eljárás során teljes értékűen figyelembe lehessen venni, ezen közlemény megjelenését követő 15. napon belül az észrevételeknek el kell jutniuk a Bizottsághoz. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal M.8222 – Knorr-Bremse/Haldex a következő címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet)

---

| 1.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 250/20

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8258 – Advent International/Morpho)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 250/03)

2017. április 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8258 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8258 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 1.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 250/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 250/21

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8498 – Toray/Mitsui/Soda)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 250/04)

2017. július 24-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8498 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8498 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 1.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 250/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 250/22

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2017. július 31.

(2017/C 250/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1727 |
| JPY | Japán yen | 129,70 |
| DKK | Dán korona | 7,4364 |
| GBP | Angol font | 0,89420 |
| SEK | Svéd korona | 9,5423 |
| CHF | Svájci frank | 1,1359 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,3050 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,079 |
| HUF | Magyar forint | 304,62 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2493 |
| RON | Román lej | 4,5590 |
| TRY | Török líra | 4,1314 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4713 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4625 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,1598 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5672 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5918 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 315,97 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,3716 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8896 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4110 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 625,05 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0209 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,197 |
| RUB | Orosz rubel | 70,4643 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,051 |
| BRL | Brazil real | 3,6764 |
| MXN | Mexikói peso | 20,8620 |
| INR | Indiai rúpia | 75,2708 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1727

JPY

Japán yen

129,70

DKK

Dán korona

7,4364

GBP

Angol font

0,89420

SEK

Svéd korona

9,5423

CHF

Svájci frank

1,1359

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,3050

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,079

HUF

Magyar forint

304,62

PLN

Lengyel zloty

4,2493

RON

Román lej

4,5590

TRY

Török líra

4,1314

AUD

Ausztrál dollár

1,4713

CAD

Kanadai dollár

1,4625

HKD

Hongkongi dollár

9,1598

NZD

Új-zélandi dollár

1,5672

SGD

Szingapúri dollár

1,5918

KRW

Dél-Koreai won

1 315,97

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,3716

CNY

Kínai renminbi

7,8896

HRK

Horvát kuna

7,4110

IDR

Indonéz rúpia

15 625,05

MYR

Maláj ringgit

5,0209

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,197

RUB

Orosz rubel

70,4643

THB

Thaiföldi baht

39,051

BRL

Brazil real

3,6764

MXN

Mexikói peso

20,8620

INR

Indiai rúpia

75,2708

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 1.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 250/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 250/23

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8566 — Moog Singapore/SIAEC/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 250/06)

| 1. | 2017. július 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Singapore Airlines Limited (a továbbiakban: SIA, Szingapúr) leányvállalata, a Singapore Airlines Engineering Company Limited (a továbbiakban: SIAEC, Szingapúr) és a végső soron a Moog Inc. (a továbbiakban: Moog, Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Moog Singapore Pte Ltd (a továbbiakban: MSPL, Szingapúr) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az összefonódási rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: a közös vállalkozás) felett. |
| --- | --- |

1.

2017. július 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Singapore Airlines Limited (a továbbiakban: SIA, Szingapúr) leányvállalata, a Singapore Airlines Engineering Company Limited (a továbbiakban: SIAEC, Szingapúr) és a végső soron a Moog Inc. (a továbbiakban: Moog, Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Moog Singapore Pte Ltd (a továbbiakban: MSPL, Szingapúr) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az összefonódási rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: a közös vállalkozás) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a SIA esetében: személy- és áruszállítás, légiközlekedési és repülőtéri terminál szolgáltatásokhoz kapcsolódó mérnöki szolgáltatások,
  —   a SIAEC esetében: karbantartási, javítási és nagyjavítási szolgáltatások nyújtása a repülés- és űrtechnikai ágazatban,
  —   a Moog esetében: precíziós mozgásvezérlési termékek és rendszerek tervezése, gyártása és értékesítése a repülés- és űrtechnikai, a védelmi, az energetikai, a tengeri és az egészségügyi ágazatban,
  —   az MSPL esetében: karbantartási, javítási és nagyjavítási szolgáltatások nyújtása,
  —   a közös vállalkozás esetében: karbantartási, javítási és nagyjavítási szolgáltatások nyújtása a Moog termékei tekintetében. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a SIA esetében: személy- és áruszállítás, légiközlekedési és repülőtéri terminál szolgáltatásokhoz kapcsolódó mérnöki szolgáltatások,

—   a SIAEC esetében: karbantartási, javítási és nagyjavítási szolgáltatások nyújtása a repülés- és űrtechnikai ágazatban,

—   a Moog esetében: precíziós mozgásvezérlési termékek és rendszerek tervezése, gyártása és értékesítése a repülés- és űrtechnikai, a védelmi, az energetikai, a tengeri és az egészségügyi ágazatban,

—   az MSPL esetében: karbantartási, javítási és nagyjavítási szolgáltatások nyújtása,

—   a közös vállalkozás esetében: karbantartási, javítási és nagyjavítási szolgáltatások nyújtása a Moog termékei tekintetében.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8566 — Moog Singapore/SIAEC/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8566 — Moog Singapore/SIAEC/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 1.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 250/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 250/24

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2017/C 250/07)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítás iránti kérelem elleni felszólalásra.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„TERNASCO DE ARAGÓN”

EU-szám: PGI-ES-02149 – 2016.6.29.

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| A csoportosulás neve | : | Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida „Ternasco de Aragón” |
| --- | --- | --- |
| Címe | : | Mercazaragoza, Edificio Centrorigen |
| Ctra. Cogullada s/n |
| 50014 Zaragoza |
| ESPAÑA |

A csoportosulás neve

:

Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida „Ternasco de Aragón”

Címe

:

Mercazaragoza, Edificio Centrorigen

Ctra. Cogullada s/n

50014 Zaragoza

ESPAÑA

Tel.

:

+34 976470813

E-mail-cím

:

info@ternascodearagon.es

A „Ternasco de Aragón” termelőinek kollektív érdekeit képviselő és a termék védelméért felelős kérelmező csoportosulás a „Ternasco de Aragón” oltalom alatt álló földrajzi jelzés módosítására irányuló kérelem jogosan érdekelt fele.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3.   A termékleírás módosításokkal érintett rovata

| — | ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A termék leírása |
| — | ☐ | Földrajzi terület |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☐ | Az előállítás módja |
| — | ☒ | Kapcsolat |
| — | ☐ | Címkézés |
| — | ☐ | Egyéb (részletezze) |

—

☐

A termék elnevezése

—

☒

A termék leírása

—

☐

Földrajzi terület

—

☒

A származás igazolása

—

☐

Az előállítás módja

—

☒

Kapcsolat

—

☐

Címkézés

—

☐

Egyéb (részletezze)

4.   A módosítás típusa

| — | ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot |

—

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5.   Módosítások

5.1.   A termék leírása

Követelmények (B. bekezdés második pont):

A hatályos termékleírás szövege:

| „2. | A »Ternasco de Aragón« terméknek az alábbi feltételeknek kell megfelelnie:






  — | Tetszőleges ivarú (heréletlen hím vagy nőstény) bárányokból származik. |
| --- | --- | --- |

„2.

A »Ternasco de Aragón« terméknek az alábbi feltételeknek kell megfelelnie:

—

Tetszőleges ivarú (heréletlen hím vagy nőstény) bárányokból származik.

| — | Levágáskor a bárányok életkora 70–90 nap. |
| --- | --- |

—

Levágáskor a bárányok életkora 70–90 nap.

| — | A bárányokat istállóban tartva, anyatejjel, illetve kiegészítésképpen »ad libitum« feltárt szalmával és a hatályos jogszabályi előírásokban engedélyezett koncentrátumokkal kell táplálni. A minimális szoptatási idő 50 nap. |
| --- | --- |

—

A bárányokat istállóban tartva, anyatejjel, illetve kiegészítésképpen »ad libitum« feltárt szalmával és a hatályos jogszabályi előírásokban engedélyezett koncentrátumokkal kell táplálni. A minimális szoptatási idő 50 nap.

| — | Az esetleges elválasztást követően az állatok etetése feltárt szalmával és szabadon használható koncentrátumokkal történik. |
| --- | --- |

—

Az esetleges elválasztást követően az állatok etetése feltárt szalmával és szabadon használható koncentrátumokkal történik.

| — | Tilos olyan anyagok használata, amelyek megzavarhatják az állat normális növekedési és fejlődési ritmusát.” |
| --- | --- |

—

Tilos olyan anyagok használata, amelyek megzavarhatják az állat normális növekedési és fejlődési ritmusát.”

A következők szerint módosul:

| „2. | »A Ternasco de Aragón« terméknek az alábbi feltételeknek kell megfelelnie:






  — | Tetszőleges ivarú (heréletlen hím vagy nőstény) bárányokból származik. |
| --- | --- | --- |

„2.

»A Ternasco de Aragón« terméknek az alábbi feltételeknek kell megfelelnie:

—

Tetszőleges ivarú (heréletlen hím vagy nőstény) bárányokból származik.

| — | A bárányokat istállóban tartva, anyatejjel, illetve kiegészítésképpen »ad libitum« feltárt szalmával és a hatályos jogszabályi előírásokban engedélyezett koncentrátumokkal kell táplálni. A minimális szoptatási idő 40 nap. |
| --- | --- |

—

A bárányokat istállóban tartva, anyatejjel, illetve kiegészítésképpen »ad libitum« feltárt szalmával és a hatályos jogszabályi előírásokban engedélyezett koncentrátumokkal kell táplálni. A minimális szoptatási idő 40 nap.

| — | Az esetleges elválasztást követően az állatok etetése feltárt szalmával és szabadon használható koncentrátumokkal történik. |
| --- | --- |

—

Az esetleges elválasztást követően az állatok etetése feltárt szalmával és szabadon használható koncentrátumokkal történik.

| — | Tilos olyan anyagok használata, amelyek megzavarhatják az állat normális növekedési és fejlődési ritmusát.” |
| --- | --- |

—

Tilos olyan anyagok használata, amelyek megzavarhatják az állat normális növekedési és fejlődési ritmusát.”

A termékleírás jelzett változtatásainak indokolása:

| — | Vágási kor:
  Javasolt a vágási kor eltörlése, mivel a hasított testek egyedi ellenőrzése biztosítja a termékleírásban meghatározott minőségi paraméterek teljesülését.
  A hasított test, a hús és a zsír minőségét sok tényező befolyásolja, ezek száma azonban – az állatok fiatal kora és a hagyományos tenyésztési rendszer következtében – csökkent (Sañudo et al., 2013).
  A hasított test minőségét elsősorban faggyúborítottsága, tömege, színe és felépítése alapján határozzák meg. A Ternasco de Aragón hasított testének minősítésénél is ezeket a paramétereket veszik figyelembe.
  A hasított testek minősítése e kritériumok alapján számos előnnyel jár, például megkönnyíti a szelektálást és elősegíti a garantált termék homogeneitását.
  A Zaragozai Egyetem Állatorvosi Karának egy 2014-ben készült tanulmánya megállapítja, hogy „amennyiben a hasított test a 8,0–12,5 kg tömegtartományba tartozik, a húsnak a termékleírásban szereplő paramétereknek megfelelő minősége független az állat életkorától”.
  Rámutat arra, hogy a hús zamatossága, fényessége (L*) és keménysége tekintetében nincs jelentős különbség egy 70 napos korukban levágott állatokból álló tétel és egy másik, 100 napot élt állatokból álló tétel között.
  A tanulmány kiegészítéseként az ellenőrző szerv technikusai ellenőrizték a tanulmányhoz használt összes hasított testet, és mindkét tétel esetében megállapították, hogy a 8 kg-ot meghaladó hideg hasított testek megfeleltek a termékleírás izmoltságra és faggyúborítottságra vonatkozó követelményeinek. Végső soron tehát azt, hogy azok megfeleltek volna az oltalom alatt álló földrajzi jelzés által védett hasított testre és húsra vonatkozó összes minőségi követelménynek.
  Az OFJ által szokásosan használt termelési rendszerben kiváló izmoltságú, halvány rózsaszínű húsú, optimális szintű faggyúátszövéssel és -borítottsággal rendelkező 8–12,5 kg tömegtartományba tartozó hasított testeket állítanak elő. A hasított test súlya nagyon fontos paraméter, amely az állatok koraérettségi tényezőjével együtt, a faggyúborítottsággal, a színnel és a felépítéssel áll kapcsolatban, így közvetlenül befolyásolja a hasított test minőségét. A Kapcsolat a környezettel F) bekezdés 3., „Termelési rendszerek” c. pontjában szó szerint az áll, hogy „(...) azonban ezeknek a fajtáknak legfontosabb jellemzője a koraérettség, ami a korán jelentkező zsírszövet lerakódásoknak köszönhetően közismerten befolyásolja a bárány minőségét. (...) ez a bizonyítottan nagyobb koraérettség sajátos vonása és egyben megkülönböztető jegye ezeknek a fajtáknak.”
  A fentieken kívül világossá kell tenni, hogy az OFJ odaítéléséhez szükséges igazoláshoz a hasított testeket egyenkénti vizsgálatnak kell alávetni. A termékleírásban meghatározott testtömeg-tartományon kívül eső hasított testeket automatikusan el kell utasítani. A 8–12,5 kg tömegű hasított testek esetében megvizsgálják azok általános küllemét és ha az megfelelő, felmérik a faggyúborítottság mértékét. A szóban forgó fajtához tartozó állatok koraérettsége miatt a vágási kort és tömeget a túlzott faggyúborítottság határozza meg, különösen a nőstények esetében. A hímek esetében legtöbbször a tömeg és nem a faggyúborítottság az elsőrendű tényező.
  A nem kellően fejlett állatoknál a súlyhatár-tartomány teljesülhet, az életkor-tartomány azonban nem, bár ez a körülmény a hasított test küllemén is észlelhető. Ezek az állatok általában más tényezők miatt nem igazolhatók, ilyenek: a csekély zsírtartalom, a rossz izmoltság, a hús színe (túl vörös vagy sárgás szín), a hús állaga (mivel az érlelés során nem alakult ki a megfelelő pH-érték), a túlméretezett herék a hímek, illetve a túl vastag hasfal a hasított test középvonala magasságában a nőstények esetében.
  Annak megállapítására, hogy a hasított test minőségellenőrzése milyen mértékben biztosítja a termék jellemzőit, az OFJ ellenőrző és igazoló szervének műszaki csoportja elemezte a 2015. évi adatokat.
  386 állattartó gazdaság (az OFJ-t előállító gazdaságok állományának 45,89 %-a) 4 937 db Mercazaragozában levágott báránya egyedi nyomonkövethetőségének teljes adatállományát feldolgozták.
  A 386 állattartó gazdaságból kiválasztottak 33-at, amelyektől elkérték a születési adatokat. A születési időpontokat összevetették a minősítésre és a testtömegre vonatkozó adatokkal.
  A 897 bárányból származó hasított test teljes adatállományának elemzésének eredményei: 893 hasított test (99,55 %) megfelelt az állat levágáskori életkor- és hasított testtömeg-tartományának. 2 hasított test (0,22 %) megfelelő tömeggel és jellemzőkkel rendelkezett, de az állat életkora levágáskor meghaladta a 100 napot; és a fennmaradó 2 hasított test (0,22 %) egyenkénti tömege meghaladta a 12,5 kg-ot és 100 naposnál idősebb állatokból származott.
  Tehát levonható a következtetés, hogy azok a bárányok, amelyek hasított testének tömege a termékleírásban meghatározott testtömeg-tartományok valamelyikébe tartozik, megfelelnek az OFJ minőségi paramétereinek, függetlenül az állat levágáskori tömegétől.
  A módosítás nem igényli a korai faggyúborítottságra összpontosító termelési rendszer változtatását és nem érinti a termék előállítását (levágás, szárítás és tartósítás). Azaz, nem érinti a kapcsolat leírásában meghatározott feltételekkel rendelkező hasított test előállítását: „...Megfelelő szöveti összetétel, nem túl sok csontszövettel, megfelelően kialakult bőr alatti és izomközi zsírszövettel és az izmon belüli zsírszövet kialakulásának jegyeivel”. A vágott test tömegének, izmoltságának, színének és faggyúborítottsága mértékének ellenőrzése által biztosítható a „Ternasco de Aragón” OFJ-vel ellátott vágott testek minősége, tehát a vágási kor mintavétel alapján történő ellenőrzése helyébe a vágott testeknek tömeg és más jellemzők szerinti egyéni osztályozása léphet. |
| --- | --- |

—

Vágási kor:

Javasolt a vágási kor eltörlése, mivel a hasított testek egyedi ellenőrzése biztosítja a termékleírásban meghatározott minőségi paraméterek teljesülését.

A hasított test, a hús és a zsír minőségét sok tényező befolyásolja, ezek száma azonban – az állatok fiatal kora és a hagyományos tenyésztési rendszer következtében – csökkent (Sañudo et al., 2013).

A hasított test minőségét elsősorban faggyúborítottsága, tömege, színe és felépítése alapján határozzák meg. A Ternasco de Aragón hasított testének minősítésénél is ezeket a paramétereket veszik figyelembe.

A hasított testek minősítése e kritériumok alapján számos előnnyel jár, például megkönnyíti a szelektálást és elősegíti a garantált termék homogeneitását.

A Zaragozai Egyetem Állatorvosi Karának egy 2014-ben készült tanulmánya megállapítja, hogy „amennyiben a hasított test a 8,0–12,5 kg tömegtartományba tartozik, a húsnak a termékleírásban szereplő paramétereknek megfelelő minősége független az állat életkorától”.

Rámutat arra, hogy a hús zamatossága, fényessége (L*) és keménysége tekintetében nincs jelentős különbség egy 70 napos korukban levágott állatokból álló tétel és egy másik, 100 napot élt állatokból álló tétel között.

A tanulmány kiegészítéseként az ellenőrző szerv technikusai ellenőrizték a tanulmányhoz használt összes hasított testet, és mindkét tétel esetében megállapították, hogy a 8 kg-ot meghaladó hideg hasított testek megfeleltek a termékleírás izmoltságra és faggyúborítottságra vonatkozó követelményeinek. Végső soron tehát azt, hogy azok megfeleltek volna az oltalom alatt álló földrajzi jelzés által védett hasított testre és húsra vonatkozó összes minőségi követelménynek.

Az OFJ által szokásosan használt termelési rendszerben kiváló izmoltságú, halvány rózsaszínű húsú, optimális szintű faggyúátszövéssel és -borítottsággal rendelkező 8–12,5 kg tömegtartományba tartozó hasított testeket állítanak elő. A hasított test súlya nagyon fontos paraméter, amely az állatok koraérettségi tényezőjével együtt, a faggyúborítottsággal, a színnel és a felépítéssel áll kapcsolatban, így közvetlenül befolyásolja a hasított test minőségét. A Kapcsolat a környezettel F) bekezdés 3., „Termelési rendszerek” c. pontjában szó szerint az áll, hogy „(...) azonban ezeknek a fajtáknak legfontosabb jellemzője a koraérettség, ami a korán jelentkező zsírszövet lerakódásoknak köszönhetően közismerten befolyásolja a bárány minőségét. (...) ez a bizonyítottan nagyobb koraérettség sajátos vonása és egyben megkülönböztető jegye ezeknek a fajtáknak.”

A fentieken kívül világossá kell tenni, hogy az OFJ odaítéléséhez szükséges igazoláshoz a hasított testeket egyenkénti vizsgálatnak kell alávetni. A termékleírásban meghatározott testtömeg-tartományon kívül eső hasított testeket automatikusan el kell utasítani. A 8–12,5 kg tömegű hasított testek esetében megvizsgálják azok általános küllemét és ha az megfelelő, felmérik a faggyúborítottság mértékét. A szóban forgó fajtához tartozó állatok koraérettsége miatt a vágási kort és tömeget a túlzott faggyúborítottság határozza meg, különösen a nőstények esetében. A hímek esetében legtöbbször a tömeg és nem a faggyúborítottság az elsőrendű tényező.

A nem kellően fejlett állatoknál a súlyhatár-tartomány teljesülhet, az életkor-tartomány azonban nem, bár ez a körülmény a hasított test küllemén is észlelhető. Ezek az állatok általában más tényezők miatt nem igazolhatók, ilyenek: a csekély zsírtartalom, a rossz izmoltság, a hús színe (túl vörös vagy sárgás szín), a hús állaga (mivel az érlelés során nem alakult ki a megfelelő pH-érték), a túlméretezett herék a hímek, illetve a túl vastag hasfal a hasított test középvonala magasságában a nőstények esetében.

Annak megállapítására, hogy a hasított test minőségellenőrzése milyen mértékben biztosítja a termék jellemzőit, az OFJ ellenőrző és igazoló szervének műszaki csoportja elemezte a 2015. évi adatokat.

386 állattartó gazdaság (az OFJ-t előállító gazdaságok állományának 45,89 %-a) 4 937 db Mercazaragozában levágott báránya egyedi nyomonkövethetőségének teljes adatállományát feldolgozták.

A 386 állattartó gazdaságból kiválasztottak 33-at, amelyektől elkérték a születési adatokat. A születési időpontokat összevetették a minősítésre és a testtömegre vonatkozó adatokkal.

A 897 bárányból származó hasított test teljes adatállományának elemzésének eredményei: 893 hasított test (99,55 %) megfelelt az állat levágáskori életkor- és hasított testtömeg-tartományának. 2 hasított test (0,22 %) megfelelő tömeggel és jellemzőkkel rendelkezett, de az állat életkora levágáskor meghaladta a 100 napot; és a fennmaradó 2 hasított test (0,22 %) egyenkénti tömege meghaladta a 12,5 kg-ot és 100 naposnál idősebb állatokból származott.

Tehát levonható a következtetés, hogy azok a bárányok, amelyek hasított testének tömege a termékleírásban meghatározott testtömeg-tartományok valamelyikébe tartozik, megfelelnek az OFJ minőségi paramétereinek, függetlenül az állat levágáskori tömegétől.

A módosítás nem igényli a korai faggyúborítottságra összpontosító termelési rendszer változtatását és nem érinti a termék előállítását (levágás, szárítás és tartósítás). Azaz, nem érinti a kapcsolat leírásában meghatározott feltételekkel rendelkező hasított test előállítását: „...Megfelelő szöveti összetétel, nem túl sok csontszövettel, megfelelően kialakult bőr alatti és izomközi zsírszövettel és az izmon belüli zsírszövet kialakulásának jegyeivel”. A vágott test tömegének, izmoltságának, színének és faggyúborítottsága mértékének ellenőrzése által biztosítható a „Ternasco de Aragón” OFJ-vel ellátott vágott testek minősége, tehát a vágási kor mintavétel alapján történő ellenőrzése helyébe a vágott testeknek tömeg és más jellemzők szerinti egyéni osztályozása léphet.

| — | Szoptatási időszak
  Javasolt az elválasztás minimum életkorának 40 napra történő csökkentése, mivel a 40 vagy 70 napos korukban elválasztott állatok húsának a termékleírásban meghatározott minőségi paraméterei között említést érdemlő különbségek nem találhatók, mindkét állattípus megfelel a leírásban szereplő minőségi jellemzőknek.
  Az Aragóniában őshonos fajtáink szokásos tenyésztési rendszerében a bárányok az anyaállatok következő reproduktív ciklusának kezdetéig anyjukkal maradnak. Az állattenyésztő gazdaságokban a bárányokat továbbra is a kizárólag a szaporulat etetésére szolgáló anyatejjel táplálják, étrendjüket a nap folyamán jó minőségű takarmánnyal egészítik ki. A bárányokat általában tételenként kezelik, amelyekben az állatok között csak néhány napos életkor-különbség lehet, ez megkönnyíti kezelésüket – és általában a gazdálkodást – és biztosítja a paraméterek megfelelő ellenőrzését is. Az így előállított és OFJ-vel ellátott termék semmit nem változik, továbbá az is jellemzi, hogy az anyaállatok összes tejét bárányaik fogyasztják el egészen az elválasztásig.
  Pontosan ezt a véleményt fogalmazza meg a Zaragozai Egyetem Állatorvosi Karának a közelmúltban készült tanulmánya a szoptatási időszak hatásáról az OFJ termékleírásában a hús színére, zamatosságára és textúrájára vonatkozóan meghatározott követelményekre. Az ellenőrző szerv szakemberei felülvizsgálták a tanulmányban említett összes vágott testet, és a tanulmány tárgyát képező paraméterek ellenőrzésén felül ott helyben meg tudták állapítani, hogy a 8 kg-nál nagyobb tömegű hasított hideg testek izmoltság, illetve belső és külső faggyúborítottság tekintetében megfeleltek volna az OFJ termékleírásában szabályozott követelményeknek.
  A tanulmány a rámutat következőkre: „Az eltérő táplálási időszakokban mért pH-értékek között (P = 0,206) nem volt eltérés: a nem elválasztott állatoknál 5,70 ± 0,11 és a már elválasztottaknál 5,75 ± 0,14 normális értékeket mértek, ezek nem befolyásolták a hús színét, zamatosságát vagy textúráját, amelyeket pedig a rendkívül magas pH-értékek súlyosan érintenének.”
  Így tehát, a tanulmány leszögezi a következőket: „A 40 napos korban (a termékleírásban jelenleg meghatározott határidő előtt) történő elválasztás vagy annak meg nem történte esetén nem volt különbség a hús zamatossága, fényessége (L*), piros színe vagy keménysége tekintetében.” |
| --- | --- |

—

Szoptatási időszak

Javasolt az elválasztás minimum életkorának 40 napra történő csökkentése, mivel a 40 vagy 70 napos korukban elválasztott állatok húsának a termékleírásban meghatározott minőségi paraméterei között említést érdemlő különbségek nem találhatók, mindkét állattípus megfelel a leírásban szereplő minőségi jellemzőknek.

Az Aragóniában őshonos fajtáink szokásos tenyésztési rendszerében a bárányok az anyaállatok következő reproduktív ciklusának kezdetéig anyjukkal maradnak. Az állattenyésztő gazdaságokban a bárányokat továbbra is a kizárólag a szaporulat etetésére szolgáló anyatejjel táplálják, étrendjüket a nap folyamán jó minőségű takarmánnyal egészítik ki. A bárányokat általában tételenként kezelik, amelyekben az állatok között csak néhány napos életkor-különbség lehet, ez megkönnyíti kezelésüket – és általában a gazdálkodást – és biztosítja a paraméterek megfelelő ellenőrzését is. Az így előállított és OFJ-vel ellátott termék semmit nem változik, továbbá az is jellemzi, hogy az anyaállatok összes tejét bárányaik fogyasztják el egészen az elválasztásig.

Pontosan ezt a véleményt fogalmazza meg a Zaragozai Egyetem Állatorvosi Karának a közelmúltban készült tanulmánya a szoptatási időszak hatásáról az OFJ termékleírásában a hús színére, zamatosságára és textúrájára vonatkozóan meghatározott követelményekre. Az ellenőrző szerv szakemberei felülvizsgálták a tanulmányban említett összes vágott testet, és a tanulmány tárgyát képező paraméterek ellenőrzésén felül ott helyben meg tudták állapítani, hogy a 8 kg-nál nagyobb tömegű hasított hideg testek izmoltság, illetve belső és külső faggyúborítottság tekintetében megfeleltek volna az OFJ termékleírásában szabályozott követelményeknek.

A tanulmány a rámutat következőkre: „Az eltérő táplálási időszakokban mért pH-értékek között (P = 0,206) nem volt eltérés: a nem elválasztott állatoknál 5,70 ± 0,11 és a már elválasztottaknál 5,75 ± 0,14 normális értékeket mértek, ezek nem befolyásolták a hús színét, zamatosságát vagy textúráját, amelyeket pedig a rendkívül magas pH-értékek súlyosan érintenének.”

Így tehát, a tanulmány leszögezi a következőket: „A 40 napos korban (a termékleírásban jelenleg meghatározott határidő előtt) történő elválasztás vagy annak meg nem történte esetén nem volt különbség a hús zamatossága, fényessége (L*), piros színe vagy keménysége tekintetében.”

5.2.   A termék leírása

Fajták (B. bekezdés, 1. pont):

A hatályos termékleírás szövege:

| „1. | A »Ternasco de Aragón« előállítására alkalmas juhok a következő fajtákból származnak:






  — | »Rasa Aragonesa« |
| --- | --- | --- |

„1.

A »Ternasco de Aragón« előállítására alkalmas juhok a következő fajtákból származnak:

—

»Rasa Aragonesa«

| — | »Ojinegra de Teruel« |
| --- | --- |

—

»Ojinegra de Teruel«

| — | »Roya Bilbilitana«.” |
| --- | --- |

—

»Roya Bilbilitana«.”

A következők szerint módosul:

| „1. | A »Ternasco de Aragón« előállítására alkalmas juhok a következő fajtákból származnak:






  — | »Rasa Aragonesa« |
| --- | --- | --- |

„1.

A »Ternasco de Aragón« előállítására alkalmas juhok a következő fajtákból származnak:

—

»Rasa Aragonesa«

| — | »Ojinegra de Teruel« |
| --- | --- |

—

»Ojinegra de Teruel«

| — | »Roya Bilbilitana« |
| --- | --- |

—

»Roya Bilbilitana«

| — | »Maellana« |
| --- | --- |

—

»Maellana«

| — | »Ansotana«” |
| --- | --- |

—

»Ansotana«”

A jelzett változtatások indokai:

A termékleírás jelenleg három különböző fajtát engedélyez: „Rasa Aragonesa”, „Roya Bilbilitana” és „Ojinegra de Teruel”. Kívánatos az Ansotana és a Maellana fajta engedélyezése is, mivel a Ternasco de Aragón első termékleírásának létrejötte után megjelent 1682/1997. sz. királyi rendelet azokat a Catálogo Oficial de Razas de Ganado en España-ban (A spanyol haszonállatok fajtáinak hivatalos katalógusa) független fajtákként már hivatalosan elismerte. A Ternasco de Aragón első termékleírását sajátos jelölés néven az autonóm területen 1989. július 10-én, országosan 1992 októberében, európai szinten pedig 1996. június 21-én ismerték el.

Ezt a két fajtát jelenleg nagyon kis számú, kb. 10 000 anyaállat (juh) képviseli. E két fajtának – amelyeket akkoriban a „Rasa Aragonesa” fajta ökotípusának tekintettek – tenyésztésével foglalkozó számos gazdaságot, amelyek tökéletesen alkalmazkodtak természetes környezetükhöz és megfeleltek a vágott test minőségi paramétereinek, még az 1682/1997 sz. királyi rendelet megjelenése előtt bejegyezték az OFJ-k nyilvántartásába. A fenti királyi rendelet megjelenése következtében a jelzett gazdaságokat törölték a nyilvántartásból. Tenyésztési rendszerük megegyezik a termékleírásában szereplő fajtáknál alkalmazottal. Jelenleg szívesen csatlakoznának az OFJ rendszerhez.

Mindezért, a termékleírásnak a hatályos jogszabályhoz való igazításának kérelme a hagyományosan a „Rasa Aragonesa” fajta ökotípusainak tekintett „Ansotana” és a „Maellena” juhfajták tenyésztőinek újrafelvételére irányul.

5.3.   A származás igazolása (D. bekezdés 2. pont):

A hatályos termékleírás szövege:

| „2. | Ellenőrzés és tanúsítás:
  A termék eredetét alátámasztó alapvető követelmények:






  a) | A hús kizárólag a termelési területen található, a nyilvántartásokba bejegyzett gazdaságokban előállított »Rasa Aragonesa«, »Ojinegra de Teruel« és »Roya Bilbilitana« fajtákból származhat.” |
| --- | --- | --- |

„2.

Ellenőrzés és tanúsítás:

A termék eredetét alátámasztó alapvető követelmények:

a)

A hús kizárólag a termelési területen található, a nyilvántartásokba bejegyzett gazdaságokban előállított »Rasa Aragonesa«, »Ojinegra de Teruel« és »Roya Bilbilitana« fajtákból származhat.”

A következők szerint módosul:

| „2. | Ellenőrzés és tanúsítás:
  A termék eredetét alátámasztó alapvető követelmények:






  a) | A hús kizárólag a termelési területen található, a nyilvántartásokba bejegyzett gazdaságokban előállított »Rasa Aragonesa«, »Ojinegra de Teruel«, »Roya Bilbilitana«, »Ansotana« és »Maellana« fajtákból származik.” |
| --- | --- | --- |

„2.

Ellenőrzés és tanúsítás:

A termék eredetét alátámasztó alapvető követelmények:

a)

A hús kizárólag a termelési területen található, a nyilvántartásokba bejegyzett gazdaságokban előállított »Rasa Aragonesa«, »Ojinegra de Teruel«, »Roya Bilbilitana«, »Ansotana« és »Maellana« fajtákból származik.”

A jelzett változtatások indokai:

Ugyanazok, mint az 5.2. pontban foglaltak.

5.4.   Kapcsolat a környezettel (F. bekezdés 3. pont Termelési és feldolgozási rendszerek, a) Termelés)

A hatályos termékleírás szövege:

| „a) | Termelés
  A jelentős juhtenyésztési alágazat kialakulásához az aragóniai tájak agroklimatikus jellemzői is hozzájárultak, mivel a juh az egyetlen állatfaj, amely alkalmazkodni képes az itteni gyér és évszakonként is változó minőségű legelőkhöz.
  Ez a juhtípus, tömegét és vágási korát tekintve olyan különleges jellemzőkkel rendelkezik, amelyek világosan megkülönböztetik a Spanyolországban általában vágásra kerülő egyéb juhtípusoktól.
  A továbbiak a szóban forgó földrajzi jelzés oltalma alá tartozó három fajtát mutatják be:






  — | A »Raza aragonesa« juhfajtát főként a három aragóniai tartományban tenyésztik, alapvető élőhelye a síkságok, a fennsíkok és az alacsonyabb hegyek. A fajta megkülönböztető jegyei arányos törzse, karcsú nyaka, redőmentes bőre, a nyakán gyakran előforduló bőrcsengettyűk, hosszú, erős végtagjai és kicsi, kemény patái.
  Egész testét egyenletesen fehér gyapjú borítja, kivéve az állat fejét, négy végtagjának alsó részét és esetenként a hasát. A középfinom minősítésű gyapjúszálak hossza 5–10 cm. Egy újszülött bárány tömege kb. 3,5 kg, 0–30 napos korában (a szoptatás ideje alatt) naponta 200 grammot gyarapodik, ami 9,5 kg-os súlynövekedésnek felel meg havonta. 30–90 napos korukban a nőstények naponta 230 grammal gyarapodnak, a hímeknél a gyarapodás napi 250 g körül mozog, így három hónapos korukra tömegük 23–25 kg, ami közel 48 %-os levágáskori hozamot biztosít, ennek megfelelően a »Ternasco de Aragón« vágott testének tömege 10–12 kg. |
| --- | --- | --- |

„a)

Termelés

A jelentős juhtenyésztési alágazat kialakulásához az aragóniai tájak agroklimatikus jellemzői is hozzájárultak, mivel a juh az egyetlen állatfaj, amely alkalmazkodni képes az itteni gyér és évszakonként is változó minőségű legelőkhöz.

Ez a juhtípus, tömegét és vágási korát tekintve olyan különleges jellemzőkkel rendelkezik, amelyek világosan megkülönböztetik a Spanyolországban általában vágásra kerülő egyéb juhtípusoktól.

A továbbiak a szóban forgó földrajzi jelzés oltalma alá tartozó három fajtát mutatják be:

—

A »Raza aragonesa« juhfajtát főként a három aragóniai tartományban tenyésztik, alapvető élőhelye a síkságok, a fennsíkok és az alacsonyabb hegyek. A fajta megkülönböztető jegyei arányos törzse, karcsú nyaka, redőmentes bőre, a nyakán gyakran előforduló bőrcsengettyűk, hosszú, erős végtagjai és kicsi, kemény patái.

Egész testét egyenletesen fehér gyapjú borítja, kivéve az állat fejét, négy végtagjának alsó részét és esetenként a hasát. A középfinom minősítésű gyapjúszálak hossza 5–10 cm. Egy újszülött bárány tömege kb. 3,5 kg, 0–30 napos korában (a szoptatás ideje alatt) naponta 200 grammot gyarapodik, ami 9,5 kg-os súlynövekedésnek felel meg havonta. 30–90 napos korukban a nőstények naponta 230 grammal gyarapodnak, a hímeknél a gyarapodás napi 250 g körül mozog, így három hónapos korukra tömegük 23–25 kg, ami közel 48 %-os levágáskori hozamot biztosít, ennek megfelelően a »Ternasco de Aragón« vágott testének tömege 10–12 kg.

| — | A »Ternasco de Aragón« előállításához megfelelőnek tartott többi fajta az »Ojinegra de Teruel« és a »Roya Bilbilitana«. Mindkettő kizárólag hústermelésre szánt fajta, legfontosabb jellemzőjük a koraérettség, aminek közismert a bárány húsminőségére gyakorolt hatása, a zsírszövet korán jelentkező lerakódásainak köszönhetően. Ezért a 80–100 napos állatok 10–12 kg-os vágott teste a növendék bárányok vágott testének tökéletes típusát képviseli: fiatal, puha, megfelelő szöveti összetételű, amelyben nem túl sok a csontszövet, a bőr alatti és az izmok közötti zsírszövet megfelelően fejlett, és megkezdődött az izomzat zsírátszövöttsége, ami kiváló aromáját biztosítja. |
| --- | --- |

—

A »Ternasco de Aragón« előállításához megfelelőnek tartott többi fajta az »Ojinegra de Teruel« és a »Roya Bilbilitana«. Mindkettő kizárólag hústermelésre szánt fajta, legfontosabb jellemzőjük a koraérettség, aminek közismert a bárány húsminőségére gyakorolt hatása, a zsírszövet korán jelentkező lerakódásainak köszönhetően. Ezért a 80–100 napos állatok 10–12 kg-os vágott teste a növendék bárányok vágott testének tökéletes típusát képviseli: fiatal, puha, megfelelő szöveti összetételű, amelyben nem túl sok a csontszövet, a bőr alatti és az izmok közötti zsírszövet megfelelően fejlett, és megkezdődött az izomzat zsírátszövöttsége, ami kiváló aromáját biztosítja.

| — | A »Rasa Aragonesa« fajtájú bárányok hasított testének szöveti felépítése tökéletes: egy 10,74 kg-os hasított test, a hím- és a nőivarú egyedeket egyaránt figyelembe véve, átlagos zsírtartalma eléri a 25 %-ot. Ez a koraérettség jellemző egy másik, sajátosan aragóniai genotípusra, a »Roya Bilbilitana« fajtacsoportra is, amelynek bárányai – 10,6 kg-os hasított testeken mérve és mindkét nemet figyelembe véve – akár a 26,6 %-os átlagos zsírtartalmat is elérhetik. Az »Ojinegra de Teruel« fajta hasított teste zsírszöveteinek százalékos arányai hasonlók a két említett fajtáéihoz. |
| --- | --- |

—

A »Rasa Aragonesa« fajtájú bárányok hasított testének szöveti felépítése tökéletes: egy 10,74 kg-os hasított test, a hím- és a nőivarú egyedeket egyaránt figyelembe véve, átlagos zsírtartalma eléri a 25 %-ot. Ez a koraérettség jellemző egy másik, sajátosan aragóniai genotípusra, a »Roya Bilbilitana« fajtacsoportra is, amelynek bárányai – 10,6 kg-os hasított testeken mérve és mindkét nemet figyelembe véve – akár a 26,6 %-os átlagos zsírtartalmat is elérhetik. Az »Ojinegra de Teruel« fajta hasított teste zsírszöveteinek százalékos arányai hasonlók a két említett fajtáéihoz.

Ezt a fajtát sajátos, bizonyítottan jelentősebb koraérettsége különbözteti meg más fajtáktól. Így az említett genotípusokból származó »Ternasco de Aragón« minősége eltér és felülmúlja a többi fajtáét.

A juhok szívesen legelnek Aragónia tarlóin és természetes legelőin, amelyeken sokfajta gyógynövény bőséges választéka áll rendelkezésükre (rozmaring, kakukkfű...).

A bárányokat hodályokban tartják, ahol éjjelente anyatejjel táplálkoznak, nappal pedig jó minőségű takarmánykiegészítőt fogyaszthatnak korlátlan mennyiségben.

A koncentrált takarmánykiegészítő »ad libitum« fogyasztása az anyatejjel való táplálkozás mellett lehetővé teszi a fentiekben felsorolt aragóniai fajtákból eredő, jelzett tömegű és korú bárányok (10–12 kg és 80–100 napos) hasított testét meghatározó minőségi jegyek kiteljesedését (szövettani összetétel, a zsírszövet eloszlása, színe és állaga, a hús puhasága, színe és aromája).”

A következők szerint módosul:

| „a) | Termelés
  A jelentős juhtenyésztési alágazat kialakulásához az aragóniai tájak agroklimatikus jellemzői is hozzájárultak, mivel a juh az egyetlen állatfaj, amely alkalmazkodni képes az itteni gyér és évszakonként is változó minőségű legelőkhöz.
  Ezt a juhtípust különleges jellemzői világosan megkülönböztetik a Spanyolországban szokásosan tartott egyéb juhtípusoktól.
  A továbbiak bemutatják a szóban forgó földrajzi jelzés oltalma alá tartozó öt fajtát:






  — | A »Raza aragonesa« juhfajtát főként a három aragóniai tartományban tenyésztik, alapvető élőhelye a síkságok, a fennsíkok és az alacsonyabb hegyek. A fajta megkülönböztető jegyei arányos törzse, karcsú nyaka, redőmentes bőre, a nyakán gyakran előforduló bőrcsengettyűk, hosszú végtagjai és kicsi, kemény patái. Egyenletesen fehér gyapja az egész testét beborítja, szabadon hagyva a fejét, négy végtagjának alsó részét és esetenként a hasát, a közepesen sűrű gyapjúszálak hossza 5-10 cm. Egy újszülött bárány tömege kb. 3,5 kg, 0–30 napos korában (a szoptatás ideje alatt) naponta 200 grammal gyarapodik, ami 9,5 kg-os súlynövekedésnek felel meg havonta. 30–90 napos korban a napi súlytöbblet a nőstények esetében 230 g, a hímek esetében 250 g körül mozog, így három hónapos korukra tömegük 23–25 kg lesz, ami levágáskor közel 48 %-os hozamot biztosít, ennek megfelelően a »Ternasco de Aragón« vágott testének tömege 10–12 kg. |
| --- | --- | --- |

„a)

Termelés

A jelentős juhtenyésztési alágazat kialakulásához az aragóniai tájak agroklimatikus jellemzői is hozzájárultak, mivel a juh az egyetlen állatfaj, amely alkalmazkodni képes az itteni gyér és évszakonként is változó minőségű legelőkhöz.

Ezt a juhtípust különleges jellemzői világosan megkülönböztetik a Spanyolországban szokásosan tartott egyéb juhtípusoktól.

A továbbiak bemutatják a szóban forgó földrajzi jelzés oltalma alá tartozó öt fajtát:

—

A »Raza aragonesa« juhfajtát főként a három aragóniai tartományban tenyésztik, alapvető élőhelye a síkságok, a fennsíkok és az alacsonyabb hegyek. A fajta megkülönböztető jegyei arányos törzse, karcsú nyaka, redőmentes bőre, a nyakán gyakran előforduló bőrcsengettyűk, hosszú végtagjai és kicsi, kemény patái. Egyenletesen fehér gyapja az egész testét beborítja, szabadon hagyva a fejét, négy végtagjának alsó részét és esetenként a hasát, a közepesen sűrű gyapjúszálak hossza 5-10 cm. Egy újszülött bárány tömege kb. 3,5 kg, 0–30 napos korában (a szoptatás ideje alatt) naponta 200 grammal gyarapodik, ami 9,5 kg-os súlynövekedésnek felel meg havonta. 30–90 napos korban a napi súlytöbblet a nőstények esetében 230 g, a hímek esetében 250 g körül mozog, így három hónapos korukra tömegük 23–25 kg lesz, ami levágáskor közel 48 %-os hozamot biztosít, ennek megfelelően a »Ternasco de Aragón« vágott testének tömege 10–12 kg.

| — | A »Ternasco de Aragón« előállításához megfelelőnek ítélt többi fajta az »Ojinegra de Teruel«, a »Roya Bilbilitana«, az »Ansotana« és a »Maellana«. A két első kizárólag hústermelésre szánt fajta, amelyek legfontosabb jellemzője a koraérettség, aminek a bárány húsminőségére gyakorolt hatása közismert a korán jelentkező zsírszövet-lerakódásoknak köszönhetően. Ezért a 80–100 napos állatok 10–12 kg-os vágott teste a növendék bárányok vágott testének tökéletes típusát képviseli: fiatal, puha, megfelelő szöveti összetételű, amelyben nem túl sok a csontszövet, a bőr alatti és az izmok közötti zsírszövet megfelelően fejlett, és megkezdődött az izomzat zsírátszövöttsége, ami kiváló aromáját biztosítja. |
| --- | --- |

—

A »Ternasco de Aragón« előállításához megfelelőnek ítélt többi fajta az »Ojinegra de Teruel«, a »Roya Bilbilitana«, az »Ansotana« és a »Maellana«. A két első kizárólag hústermelésre szánt fajta, amelyek legfontosabb jellemzője a koraérettség, aminek a bárány húsminőségére gyakorolt hatása közismert a korán jelentkező zsírszövet-lerakódásoknak köszönhetően. Ezért a 80–100 napos állatok 10–12 kg-os vágott teste a növendék bárányok vágott testének tökéletes típusát képviseli: fiatal, puha, megfelelő szöveti összetételű, amelyben nem túl sok a csontszövet, a bőr alatti és az izmok közötti zsírszövet megfelelően fejlett, és megkezdődött az izomzat zsírátszövöttsége, ami kiváló aromáját biztosítja.

| — | A Maellana fajta juhok fehér színű, hosszú lábú, domború vagy ultradomború profilú, mezomorf, közepes tömegű állatok. Nyakuk hosszú. A Maellana fajta legjellemzőbb sajátossága, hogy a közepes sűrűségű gyapjú testük kivételesen csekély felületét borítja. Tenyésztésük első és szinte egyedüli célja a hústermelés. Ezek a bárányok 3,0 és 4,5 kg tömeggel születnek, 30 napos korukban tömegük 9,30–10,30 kg és 90 naposan elérik a 24,0–26,0 kg-ot. |
| --- | --- |

—

A Maellana fajta juhok fehér színű, hosszú lábú, domború vagy ultradomború profilú, mezomorf, közepes tömegű állatok. Nyakuk hosszú. A Maellana fajta legjellemzőbb sajátossága, hogy a közepes sűrűségű gyapjú testük kivételesen csekély felületét borítja. Tenyésztésük első és szinte egyedüli célja a hústermelés. Ezek a bárányok 3,0 és 4,5 kg tömeggel születnek, 30 napos korukban tömegük 9,30–10,30 kg és 90 naposan elérik a 24,0–26,0 kg-ot.

| — | Az Ansotana fajtájú harmonikus alkatú, enyhén homorú profilú, fehér, mezomorf állatok az »Entrefinos de Pirineo« csoport tagjai. Élőhelyük időjárási viszonyai miatt az állatok jellegzetes, közepesen sűrű gyapjának sajátos, a Rasa Aragonesa fajtától eltérő jellemzői vannak, amellyel pedig hagyományosan szoros kapcsolatban álltak. Mindkét nemnél elfogadható az általában jól fejlett, spirál alakú szarvak jelenléte, amelyek gyakoribbak a kosok esetében. Régebben hármas céllal tenyésztett fajtaként tartották nyilván (hús, gyapjú és tej). Manapság főleg hústermelés céljából tenyésztik. |
| --- | --- |

—

Az Ansotana fajtájú harmonikus alkatú, enyhén homorú profilú, fehér, mezomorf állatok az »Entrefinos de Pirineo« csoport tagjai. Élőhelyük időjárási viszonyai miatt az állatok jellegzetes, közepesen sűrű gyapjának sajátos, a Rasa Aragonesa fajtától eltérő jellemzői vannak, amellyel pedig hagyományosan szoros kapcsolatban álltak. Mindkét nemnél elfogadható az általában jól fejlett, spirál alakú szarvak jelenléte, amelyek gyakoribbak a kosok esetében. Régebben hármas céllal tenyésztett fajtaként tartották nyilván (hús, gyapjú és tej). Manapság főleg hústermelés céljából tenyésztik.

| — | A most »Maellana« és »Ansotana« néven bejegyzett fajtákat ökotípusként hagyományosan még magában foglaló »Rasa Aragonesa« fajta bárányainak tökéletes sejtösszetételű vágott teste a hímek és a nőstények átlagában 25 %-os átlagos zsírtartalommal rendelkezik egy átlagosan 10,74 kg-os vágott test tömegében, pontosan úgy mint az Ansotana és Maellana fajták bárányai esetében, amelyekkel közös etnikumú törzsből származnak. Ez a koraérettség egy másik, sajátosan aragóniai genotípusra, a »Roya Bilbilitana« fajtacsoportra is jellemző, amelynek bárányai 10,6 kg-os hasított testeken mérve, mindkét nemet figyelembe véve, 26,6 % átlagos zsírtartalmat is elérnek. Az »Ojinegra de Teruel« fajta hasított teste zsírszövetének százalékos arányai bizonyítottan megfelelnek a fent említett két fajta eredményeinek. A bizonyítottan nagyobb koraérettség sajátos vonása és egyben megkülönböztető jegye ezeknek a fajtáknak. Így az említett genotípusokból származó »Ternasco de Aragón« bárányhús minősége különbözik a többi fajta húsától. |
| --- | --- |

—

A most »Maellana« és »Ansotana« néven bejegyzett fajtákat ökotípusként hagyományosan még magában foglaló »Rasa Aragonesa« fajta bárányainak tökéletes sejtösszetételű vágott teste a hímek és a nőstények átlagában 25 %-os átlagos zsírtartalommal rendelkezik egy átlagosan 10,74 kg-os vágott test tömegében, pontosan úgy mint az Ansotana és Maellana fajták bárányai esetében, amelyekkel közös etnikumú törzsből származnak. Ez a koraérettség egy másik, sajátosan aragóniai genotípusra, a »Roya Bilbilitana« fajtacsoportra is jellemző, amelynek bárányai 10,6 kg-os hasított testeken mérve, mindkét nemet figyelembe véve, 26,6 % átlagos zsírtartalmat is elérnek. Az »Ojinegra de Teruel« fajta hasított teste zsírszövetének százalékos arányai bizonyítottan megfelelnek a fent említett két fajta eredményeinek. A bizonyítottan nagyobb koraérettség sajátos vonása és egyben megkülönböztető jegye ezeknek a fajtáknak. Így az említett genotípusokból származó »Ternasco de Aragón« bárányhús minősége különbözik a többi fajta húsától.

Ezt a fajtát sajátos, bizonyítottan jelentősebb koraérettsége különbözteti meg más fajtáktól. Így az említett genotípusokból származó »Ternasco de Aragón« minősége eltér és felülmúlja a többi fajtáét.

A juhok szívesen legelnek Aragónia tarlóin és természetes legelőin, amelyeken sokfajta gyógynövény bőséges választéka áll rendelkezésükre (rozmaring, kakukkfű...).

A bárányokat hodályokban tartják, ahol éjjelente anyatejjel táplálkoznak, nappal pedig jó minőségű takarmánykiegészítőt fogyaszthatnak korlátlan mennyiségben.

A koncentrál takarmánykiegészítő »ad libitum« fogyasztása, az anyatejjel való táplálás mellett, lehetővé teszi a fentiekben felsorolt aragóniai fajtákhoz tartozó, jelzett tömegű bárányok hasított testének végleges kialakulását (szövettani összetétel, a zsírszövet eloszlása, színe és állaga, a hús puhasága, színe és aromája).”

A jelzett változtatások indokai:

A két újonnan beillesztett bekezdés annak a két fajtának leírását tartalmazza, amelyek felvételének indokolását az 5.2. pont tartalmazza.

A levágási életkor korlátozásának az 5.1. pontban megindokolt megszüntetése miatt, törlésre kerültek az állatok korára történő utalások a második és az utolsó bekezdésben, a szöveg többi részét érintetlenül hagyva.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„TERNASCO DE ARAGÓN”

EU-szám: PGI-ES-02149 – 2016.6.29.

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Elnevezés

„Ternasco de Aragón”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.1. osztály: Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A következő fajtákba tartozó bárányok húsa: Rasa Aragonesa, Ojinegra de Teruel, Roya Bilbilitana, Maellana és Ansotana. A „Ternasco de Aragón” tetszőleges ivarú bárányokból származik. A bárányokat istállóban tartva, anyatejjel, illetve kiegészítésképpen „ad libitum” feltárt szalmával és a hatályos jogszabályi előírásokban engedélyezett koncentrátumokkal kell táplálni. A minimális szoptatási idő 40 nap.

A hasított test tömege 8,0–12,5 kg. Az állat profilja egyenes vonalú, enyhén homorú, lekerekített körvonalakkal. Az állat zsírszalonnája tömör és fehér. A háj fehér, és a veséknek legalább a felét, de sohasem a teljes egészét beborítja. Húsa lágy, lédús, finom állagú, halvány rózsaszín színű, az izmok között zsírbeszivárgás kezdeményével.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

A bárányhús érzékszervi jellemzői a terméket természetes környezetéhez és előállítási rendszeréhez kötik, ezért az előállítás műveleteit és a bárányok nevelését az előírt földrajzi területen belül kell végezni.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A címkéken szerepelnie kell az OFJ logójának, amely tartalmazza a „Ternasco de Aragón” feliratot.

A fogyasztásra szánt terméket sorszámozott címkékkel és bélyegzőlenyomatokkal kell ellátni, amelyek felhelyezése a nyilvántartásba bejegyzett vállalkozások székhelyén, a többszöri felhasználás lehetőségének kizárásával történik.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Az előállítás földrajzi területe a juhtartás tekintetében Aragónia Autonóm Közösség területével egyezik meg.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

Aragónia éghajlata kontinentális jegyeket mutató mediterrán: a belső medencében mérsékelt, száraz és szeles, a Pireneusok és az Ibériai-hegység lejtőin felfelé haladva hidegebb és nedvesebb. A medence középső vidékein a középhőmérsékletek 14 °C és 15 °C között változnak, míg az alacsonyabb hegységekben (500 méter felett) néhány fokkal kevesebbet mérnek.

A jelentős juhtenyésztési ágazat kialakulásához az aragóniai tájak agroklimatikus jellemzői is hozzájárultak, mivel a juh az egyetlen állatfaj, amely alkalmazkodni képes az itteni gyér és évszakonként is változó minőségű legelőkhöz.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Rasa Aragonesa” fajtájú bárányok hasított testének szövettani felépítése tökéletes: egy 10,74 kg-os hasított test, a hím- és a nőivarú egyedeket egyaránt figyelembe véve, átlagos zsírtartalma eléri a 25 %-ot. Ez a koraérettség egy másik, sajátosan aragóniai genotípusra, a „Roya Bilbilitana” fajtacsoportra is jellemző, amelynek bárányai 10,6 kg-os hasított testeken mérve, mindkét nemet figyelembe véve, 26,6 % átlagos zsírtartalmat is elérnek. Az „Ojinegra de Teruel” fajta esetében kimutatták, hogy hasított teste zsírszöveteinek százalékos arányai bizonyítottan az említett két fajta eredményeihez hasonlók, csakúgy, mint a Maellana és az Ansotana fajták esetében, amelyek korábban a „Rasa Aragonesa” fajta ökotípusai voltak.

A bizonyítottan nagyobb koraérettség sajátos vonása és egyben megkülönböztető jegye ezeknek a fajtáknak. Így az említett genotípusokból származó „Ternasco de Aragón” bárányhús eltér és felülmúlja a többi fajtáét.

A bárányok táplálása és különösen az anyatej hatása lehetővé teszi a fentiekben felsorolt aragóniai fajtákhoz tartozó, jelzett súlyú bárányok hasított testét meghatározó minőségi jegyek kiteljesedését (szövettani összetétel, a zsírszövet elhelyezkedése, a hús puhasága, színe és aromája).

5.3.   A földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői (OEM esetében) vagy a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője (OFJ esetében) közötti okozati kapcsolat

A „ternasco” megnevezést emberemlékezet óta ismerik és használják Aragónia-szerte azokra a vágásra szánt bárányokra, amelyek a szóban forgó területen a legjellemzőbbek és leggyakoribbak; Aragónián kívül a „ternasco” mind eredetét, mind kiváló minőségét tekintve, hasonlóképpen elismert, ami egyértelműen a felhasznált juhfajtáknak, a legelés során elfogyasztott növényzetnek, valamint a bárányok leölésig elért súlyának köszönhető.

A kiváló minőség, amelyre a „ternasco” szó hallatán asszociálunk, oda vezetett, hogy az aragóniai nyelvhasználatban mind magát a szót, mind annak „ternasca” nőnemű változatát zsenge, fiatal értelemben is használják; bár itt ez a megállapítás első hallásra érdektelennek tűnhet, sem többet, sem kevesebbet nem jelent, mint annak újabb megerősítését, hogy letagadhatatlan e termék kiváló minősége.

E gyér növényzetű térség kontinentális éghajlata (a kevés csapadék, az erős szelek és a nagy hőmérséklet-ingadozások) kedvez az öt őshonos, elsősorban a koraérettségét tekintve egyedi fajta fejlődésének. E fajták egyedei már korán elérik az optimális faggyússági szintet, és a belőlük nyert hús minősége széles körben elismert.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(A rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

www.aragon.es/calidadagroalimentaria/pliegos

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

| 1.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 250/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 250/33

---

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

(2017/C 250/08)

Az Európai Bizottság jóváhagyta ezt a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 6. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségű módosítást.

KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (2)
  53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„WEST COUNTRY BEEF”

EU-szám: PGI-GB-02150 – 2016.7.7.

OEM ( ) OFJ ( X ) HKT ( )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Név | : | Meat South West |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | The Baron Suite |
| Creech Castle |
| Taunton |
| TA1 2DX |
| UNITED KINGDOM |

Név

:

Meat South West

Cím

:

The Baron Suite

Creech Castle

Taunton

TA1 2DX

UNITED KINGDOM

Tel.

:

+44 8706086610

E-mail

:

info@westcountrybeefandlamb.org.uk

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Egyesült Királyság

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| — | ☒ | A termék leírása |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | A származás igazolása |
| — | ☐ | Az előállítás módja |
| — | ☐ | Kapcsolat |
| — | ☐ | Címkézés |
| — | ☐ | Egyéb [részletezze] |

—

☒

A termék leírása

—

☐

A származás igazolása

—

☐

Az előállítás módja

—

☐

Kapcsolat

—

☐

Címkézés

—

☐

Egyéb [részletezze]

4.   A módosítás(ok) típusa

| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely szükségessé teszi a közzétett egységes dokumentum módosítását. |
| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot. |
| — | ☐ | Bejegyzett HKT termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása. |

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását.

—

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely szükségessé teszi a közzétett egységes dokumentum módosítását.

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

—

☐

Bejegyzett HKT termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása.

5.   Módosítás(ok)

1. módosítás

Leírás

A módosítás egy fokozattal kiterjeszti a hasított testek besorolási előírásait, hogy azok az –O osztályú szarvasmarhára is kiterjedjenek.

A Meat South West célja a jelenlegi besorolási kritériumok kitágítása egy fokozattal, hogy magukba foglalják az –O osztályú szarvasmarhát is.

A Meat South West álláspontja szerint a módosítás kisebb jelentőségű, mert:

| 1. | nem érinti a termék alapvető jellemzőit; |
| --- | --- |

1.

nem érinti a termék alapvető jellemzőit;

| 2. | nem módosítja az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdése f) pontjának i., illetve ii. alpontjában említett kapcsolatot; |
| --- | --- |

2.

nem módosítja az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdése f) pontjának i., illetve ii. alpontjában említett kapcsolatot;

| 3. | nem módosítja a termék elnevezését vagy az elnevezés egy részét; |
| --- | --- |

3.

nem módosítja a termék elnevezését vagy az elnevezés egy részét;

| 4. | nem érinti a meghatározott földrajzi területet; illetve |
| --- | --- |

4.

nem érinti a meghatározott földrajzi területet; illetve

| 5. | nem jár a termék kereskedelmének nagyobb fokú korlátozásával. |
| --- | --- |

5.

nem jár a termék kereskedelmének nagyobb fokú korlátozásával.

A módosítás indokolása:

A West Country régióban az országos átlagnál nagyobb arányban fordulnak elő -O osztályú szarvasmarha-egyedek. Ezek az állatok, jóllehet egyébként megfelelnének a feltételeknek, a jelenlegi, önkényes besorolási határ miatt nem jogosultak az elnevezésre. A módosítás tágabb lehetőséget biztosít az érintett állatoknak a West Country OFJ-rendszerbe való bevonására, miközben a termék egyedi jellemzői nem változnak.

A jelenlegi termékleírás megszövegezése:

A hasított testek optimális fogyasztási minőséget biztosító (EUROP minősítési rendszeren alapuló) osztályozási előírása a következő:

O+ vagy magasabb osztályú hasított testek, 2 és 4H közötti zsírfedettséggel és faggyússággal

| | Növekvő zsírfedettség és faggyússág => |
| --- | --- |
| Magasabb osztály => | | 1 | 2 | 3 | 4L | 4H | 5L | 5H |
| E | | | | | | | |
| U+ | | | | | | | |
| -U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O+ | | | | | | | |
| -O | | | | | | | |
| P+ | | | | | | | |
| -P | | | | | | | |

Növekvő zsírfedettség és faggyússág =>

Magasabb osztály =>

1

2

3

4L

4H

5L

5H

E

U+

-U

R

O+

-O

P+

-P

Módosítási javaslat

A hasított testek optimális fogyasztási minőséget biztosító (EUROP minősítési rendszeren alapuló) osztályozási előírása a következő:

O vagy magasabb osztályú hasított testek, 2 és 4H közötti zsírfedettséggel és faggyússággal.

| | Növekvő zsírfedettség és faggyússág => |
| --- | --- |
| Magasabb osztály => | | 1 | 2 | 3 | 4L | 4H | 5L | 5H |
| E | | | | | | | |
| U+ | | | | | | | |
| -U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O+ | | | | | | | |
| -O | | | | | | | |
| P+ | | | | | | | |
| -P | | | | | | | |

Növekvő zsírfedettség és faggyússág =>

Magasabb osztály =>

1

2

3

4L

4H

5L

5H

E

U+

-U

R

O+

-O

P+

-P

6.   Aktualizált termékleírás (csak OEM és OFJ esetében)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-country-beef-pgi

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„WEST COUNTRY BEEF”

EU-szám: PGI-UK-02150 – 2016.7.7.

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Elnevezés(ek)

„West Country Beef”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Egyesült Királyság

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.1. osztály: Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „West Country Beef” elnevezés az angliai West Country területén született és nevelt, a Meat South West (MSW) által kiadott vagy azzal egyenértékű előírásoknak megfelelően, a West Country régióban vagy azon kívül működő, engedélyezett vágóhídon levágott szarvasmarhából származó hasított marhatestekre, féltestekre és darabokra vonatkozik. Az ilyen engedélyezett üzemeket a termék teljeskörű nyomonkövethetőségének és eredetiségének biztosítása érdekében független ellenőr ellenőrzi. Az üzemek számára a Meat South West a „West Country Beef” feldolgozására vonatkozó engedélyt ad ki.

Valamennyi állatot a termékbiztonságot szavatoló, elfogadott, szigorú állattenyésztési és állatjóléti előírásoknak megfelelően nevelnek.

Az előállítás során az alábbi minimumkövetelményeket kell betartani:

| — | az állatok születése, nevelése és hizlalása West Country régióban történt, |
| --- | --- |

—

az állatok születése, nevelése és hizlalása West Country régióban történt,

| — | a takarmányozás alapja a legeltetés, |
| --- | --- |

—

a takarmányozás alapja a legeltetés,

| — | az előállítók valamennyi hatályos jogszabályt betartják, |
| --- | --- |

—

az előállítók valamennyi hatályos jogszabályt betartják,

| — | valamennyi vonatkozó gyakorlati szabályzatot beszereztek és ismernek, |
| --- | --- |

—

valamennyi vonatkozó gyakorlati szabályzatot beszereztek és ismernek,

| — | biztosítják az állomány egészségét és jólétét az öt szabadságjog alapján, |
| --- | --- |

—

biztosítják az állomány egészségét és jólétét az öt szabadságjog alapján,

| — | biztosítják a teljeskörű nyomonkövethetőséget szavatoló rendszerek alkalmazását, |
| --- | --- |

—

biztosítják a teljeskörű nyomonkövethetőséget szavatoló rendszerek alkalmazását,

| — | biztosítják, hogy az állatállományt hozzáértő tenyésztők és képzett személyzet gondozza, |
| --- | --- |

—

biztosítják, hogy az állatállományt hozzáértő tenyésztők és képzett személyzet gondozza,

| — | gondoskodnak az állatok biztonságáról és jólétéről szállítás és forgalomba hozatal közben, valamint a levágás előtt, |
| --- | --- |

—

gondoskodnak az állatok biztonságáról és jólétéről szállítás és forgalomba hozatal közben, valamint a levágás előtt,

| — | a levágás engedélyezett létesítményben, a termék eredetiségének biztosítása céljából teljeskörű nyomonkövethetőség mellett történik. |
| --- | --- |

—

a levágás engedélyezett létesítményben, a termék eredetiségének biztosítása céljából teljeskörű nyomonkövethetőség mellett történik.

A gazdaságokat és feldolgozóüzemeket független ellenőrök meghatározott ellenőrzési eljárás keretében ellenőrzik.

A „West Country Beef” marhahús minőségi követelményeinek való megfelelés érdekében a tenyésztőknek az ellenőrzések során igazolhatóan alá kell támasztaniuk, hogy a szarvasmarha West Country régióban született, valamint azt ott nevelték és hizlalták. Takarmánynaplót kell vezetni, és igazolhatóan alá kell támasztani, hogy a szarvasmarha takarmányozása legalább 70 %-ban legeltetéssel történt. Ennek keretében legalább hat hónap legeltetést magában foglaló, külterjes rendszert kell fenntartani.

A sajátos, legeltetéssel történő takarmányozás javítja a szarvasmarha izomzatának kémiai összetételét (lásd alább a táblázatot), és a koncentrátummal takarmányozott szarvasmarhához képest javítja a hús érzékszervi tulajdonságait.

Táblázat

A szarvasmarha ágyékizmának zsírsavösszetétele (mg/100 g izom) és E-vitamin-tartalma (mg/kg)

| | Koncentrátum | Szilázs | Fű |
| --- | --- | --- | --- |
| 18:2 (3) | 210 | 87 | 76 |
| 18:3 (4) | 8,1 | 48,7 | 35,6 |
| EPA (5) | 2,6 | 19,7 | 19,2 |
| DHA (6) | 0,5 | 5,1 | 2,8 |
| 18:2/18:3 | 27,2 | 1,8 | 2,1 |
| E-vitamin | 1,4 | 3,3 | 4,2 |

Koncentrátum

Szilázs

Fű

18:2 (3)

210

87

76

18:3 (4)

8,1

48,7

35,6

EPA (5)

2,6

19,7

19,2

DHA (6)

0,5

5,1

2,8

18:2/18:3

27,2

1,8

2,1

E-vitamin

1,4

3,3

4,2

Ennek révén a hús finom íze egységesebbé válik, ami kiváló fogyasztási élményt nyújt. A hús izomközi zsírszövetnek köszönhető természetes márványozottsága ízletessé és lédússá teszi azt. A zsír színe a fehértől a sárgáig terjedhet, a sajátos takarmányozásnak köszönhetően leginkább krémszínű. A hús színe a rózsaszíntől a sötétvörösig terjed, az érlelés pedig sötétebb vörös színt eredményez.

A szarvasmarhát legalább 60 napig hizlalják. Az állomány többsége természetes módon, magától kezd hízni – a fajták közötti különbségek miatt a kor és a tömeg változó lehet (a 200 és 500 kg közötti hasított tömegnek megfelelő vágósúly ideális).

A húst legalább 10 napig kondicionálják hűtési hőmérsékleten; ezt a folyamatot érlelésnek hívják, amely a levágás napján kezdődik. Az érlelés során a húsban található természetes enzimek lebontják a kötőszövetet, így javítják a hús puhaságát és fogyasztási minőségét. A hagyományosan lassan főzött hústermékek, például a szegyhús és a lábszárhús esetében nincs meghatározott minimális érlelési idő. Ez az időtartam lerövidíthető egyrészt nagyfeszültségű elektrostimulálás alkalmazásával, mivel ez csökkenti a hidegrövidülést, másrészt a medencénél történő felfüggesztéssel, amely fokozza a hús puhaságát. A hőmérséklet, a folyamatok és az időtartamok rögzítése céljából jegyzőkönyvet vezetnek, ezzel biztosítva a hasított testek megfelelő hűtését és érlelését.

A hasított testek optimális fogyasztási minőséget biztosító (EUROP minősítési rendszeren alapuló) osztályozási előírása a következő:

O vagy magasabb osztályú hasított testek, 2 és 4H közötti zsírfedettséggel és faggyússággal.

| | Növekvő zsírfedettség és faggyússág => |
| --- | --- |
| Magasabb osztály => | | 1 | 2 | 3 | 4L | 4H | 5L | 5H |
| E | | | | | | | |
| U+ | | | | | | | |
| -U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O+ | | | | | | | |
| -O | | | | | | | |
| P+ | | | | | | | |
| -P | | | | | | | |

Növekvő zsírfedettség és faggyússág =>

Magasabb osztály =>

1

2

3

4L

4H

5L

5H

E

U+

-U

R

O+

-O

P+

-P

A levágást követően a „West Country Beef” marhahúst számos formában hozzák kereskedelmi forgalomba, az alábbiak szerint:

Egész hasított test, kivéve az élelmezési célra alkalmatlan vágási melléktermékeket és belsőséget, bőrt, fejet és lábvéget;

Egész féltest: a hasított test fele, hosszában kettévágva;

Hátsó negyed/elülső negyed: az egész féltest, elölről a 10. és 11. borda között (vagy megállapodás szerint hasonlóan) kettévágva;

Frissen bontott darabok: a hasított testek/féltestek kisebb, felismerhető darabokra osztásával készül (a fogyasztói igények függvényében). Ezek a darabok forgalomba kerülhetnek csontos és csont nélküli, valamint védőcsomagolással ellátott kiszerelésben.

A „West Country Beef” friss (hűtött) vagy fagyasztott formában értékesíthető.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Az állatok az elválasztási és a hizlalási szakaszban kiegészítő takarmányt kaphatnak. Ebben az esetben a mezőgazdasági termelő feljegyzi az összetevők és a vásárlás adatait, és a minőségbiztosítási ellenőrök ellenőrzik azokat. Az állatok kiegészítő takarmánnyal történő táplálásának idejét egyes tényezők, például az állatjólét és a forgalmazás figyelembevételével határozzák meg.

A kiegészítő takarmány mennyisége legfeljebb 30 % lehet, 70 % legeltetés mellett. A kiegészítő takarmány szükség esetén, például a téli hónapokban vagy az elválasztás és a hizlalás időszakában alkalmazható.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Valamennyi állatot a termékbiztonságot szavatoló, elfogadott, szigorú állattenyésztési és állatjóléti előírásoknak megfelelően nevelnek.

Az előállítás során az alábbi minimumkövetelményeket kell betartani:

| — | az állatok születése, nevelése és hizlalása West Country régióban történt, |
| --- | --- |

—

az állatok születése, nevelése és hizlalása West Country régióban történt,

| — | a takarmányozás alapja a legeltetés, |
| --- | --- |

—

a takarmányozás alapja a legeltetés,

| — | az előállítók valamennyi hatályos jogszabályt betartják, |
| --- | --- |

—

az előállítók valamennyi hatályos jogszabályt betartják,

| — | valamennyi vonatkozó gyakorlati szabályzatot beszereztek és ismernek, |
| --- | --- |

—

valamennyi vonatkozó gyakorlati szabályzatot beszereztek és ismernek,

| — | biztosítják az állomány egészségét és jólétét az öt szabadságjog alapján, |
| --- | --- |

—

biztosítják az állomány egészségét és jólétét az öt szabadságjog alapján,

| — | biztosítják a teljeskörű nyomonkövethetőséget szavatoló rendszerek alkalmazását, |
| --- | --- |

—

biztosítják a teljeskörű nyomonkövethetőséget szavatoló rendszerek alkalmazását,

| — | biztosítják, hogy az állatállományt hozzáértő tenyésztők és képzett személyzet gondozza, |
| --- | --- |

—

biztosítják, hogy az állatállományt hozzáértő tenyésztők és képzett személyzet gondozza,

| — | gondoskodnak az állatok biztonságáról és jólétéről szállítás és forgalomba hozatal közben, valamint a levágás előtt, |
| --- | --- |

—

gondoskodnak az állatok biztonságáról és jólétéről szállítás és forgalomba hozatal közben, valamint a levágás előtt,

| — | a levágás engedélyezett létesítményben, a termék eredetiségének biztosítása céljából teljeskörű nyomonkövethetőség mellett történik. |
| --- | --- |

—

a levágás engedélyezett létesítményben, a termék eredetiségének biztosítása céljából teljeskörű nyomonkövethetőség mellett történik.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület hat megyét – Cornwallt, Devont, Dorsetet, Gloucestershire-t, Somersetet és Wiltshire-t – foglal magában, amelyek együtt alkotják Anglia West Country régióját.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai:

Anglia West Country régiója legelőkkel borított félszigetként jellemezhető. A legelő- és a szántóföldi gazdálkodás részben a különböző talajtípusoknak köszönhetően különült el. West Country területén nagy arányban találhatók gley- és barna talajok, amelyek elősegítik a fű növekedését, a szántóföldi gazdálkodásnak azonban nem kedveznek. A szántóföldi gazdálkodással művelt területeken nagyobb arányban jellemzők a könnyebben kiszáradó, agyagos és homokos talajtípusok. Ezenfelül Nagy-Britanniában West Country területén tapasztalható a legmagasabb átlaghőmérséklet, valamint a legalacsonyabb és a legmagasabb maximális hőmérséklet.

West Country Anglia legnagyobb és a leginkább a mezőgazdaságra támaszkodó régiója. Az Egyesült Királyság egyik leggazdagabb természeti környezetével rendelkezik. Az itt működő gazdaságok becslések szerint Anglia marhahústermelésének 24 %-át adják, és a térség juhhústermelésből való 21 %-os részesedésével együtt ez is hozzájárult a régió tájképének és örökségének formálásához és megőrzéséhez. A térségben igen sűrűn megtalálható állatállomány jelentős húsfeldolgozó ágazat kialakulását elősegítve teremt munkalehetőséget a régióban, amire rendkívül nagy szükség van.

West Country magas és mérsékelt hőmérsékletet ötvöző klímájának, egész évben kedvező csapadékeloszlásának és mély, nedvességtartó talajtípusainak köszönhetően a fű és a takarmánynövények csaknem egész évben termeszthetők és alkalmasak legeltetésre. A térség nagy részén az év több mint 300 napján terem fű. A fű egész éven át tartó jelenléte jellemző West Country területére, és magyarázatot ad az állattenyésztés meghatározó szerepére. Ezenkívül West Country legelőinek 25 %-a nemzeti parkokban vagy kivételes természeti szépséggel bíró területeken (AONB) helyezkedik el, valamint a régióban található az Egyesült Királyság virágokban gazdag mezőinek több mint 57 %-a. A Bristoli Egyetem által végzett kutatás kimutatta, hogy a marhahús íze karakteresebb és finomabb a legeltetés, mint a koncentrátummal történő takarmányozás esetén.

A termék sajátosságai

West Country területén jelentős mértékben használnak friss és szárított füvet. Ez jellegzetes hatást gyakorol a marhahús minőségére és tápértékére zsírsavösszetétele, E-vitamin-tartalma és érzékszervi tulajdonságai tekintetében. Tudományos kísérletek egyértelműen igazolták ezeket a hatásokat. Különbséget mutattak ki a gabonaalapú (koncentrátummal történő) és a legeltetésen alapuló takarmányozással nevelt tinók zsírsavösszetételében (táblázat). A fűszilázzsal táplált tinók izomzatának zsírtartalma magasabb, zsírsavösszetétele pedig meglehetősen eltérő volt. A koncentrátummal táplált tinók izomzatában magasabb volt a linolsav és származéka (arachidonsav), valamint mindkét n-6 (omega-6) zsírsav mennyisége; a fűszilázzsal és friss fűvel táplált tinók izomzatában magasabb volt a linolénsav és származékai, az eikozapentaénsav (EPA) és a dokozahexaénsav (DHA), valamint valamennyi n-3 (omega-3) zsírsav mennyisége. A koncentrátummal táplált állatokban jóval magasabb volt az n-6 zsírsavak n-3 zsírsavakhoz viszonyított aránya. Az emberi táplálkozásban ajánlott arány legfeljebb 4, amelynek a fűvel táplált szarvasmarha húsa könnyedén megfelelt, a koncentrátummal táplált szarvasmarháé azonban nem. A legeltetett és a koncentrátummal táplált szarvasmarha húsának megkülönböztetésére a 18:2/18:3 (linolsav/linolénsav) egyszerű aránypár használható, amelynek eredménye a táblázat szerint a legeltetett szarvasmarha húsánál 2, a koncentrátummal táplált szarvasmarha húsánál 27.

Mind a friss, mind a szárított fű α-linolénsavat tartalmaz, amely az állatban az emberi táplálkozásban értékes tápanyagnak számító, hosszú láncú telítetlen n-3 (omega-3) zsírsavakká alakítható. A fű E-vitamint is tartalmaz, és mind az n-3 zsírsavak, mind az E-vitamin nagyobb koncentrációban található a fűvel táplált szarvasmarha húsában. Ezek a tápanyagok a hús ízére is hatást gyakorolnak.

Így a fűalapú és a legeltetésen alapuló takarmányozás igazolhatóan jellegzetes zsírsavösszetételt eredményez az izomzatban, ami megkülönbözteti azt a koncentrátumalapú táplálástól. A legeltetéssel tenyésztett szarvasmarha húsára jellemző értékek alakulása: kb. 1,0 % linolénsav, 0,5 % EPA és 0,1 % DHA. Ezek az előforduló zsírsavak százalékos arányai; a zsírsavösszetételt többnyire ilyen módon fejezik ki. Ez a hatás a „West Country Beef” előnyére válik. A fűben természetesen megtalálható E-vitamin beépül a szarvasmarha izomzatába és zsírszövetébe. A fűszilázzsal táplált tinókban az E-vitamin koncentrációja a koncentrátummal táplált tinókban találhatónak legalább kétszerese volt (táblázat). Ennek köszönhetően a hús a kiskereskedelmi értékesítéskor 2 nappal tovább megőrzi élénk vörös színét.

Brit vizsgálatokban kimutatták, hogy a legeltetéssel hizlalt szarvasmarha húsa finomabb, mint a gabonaalapú takarmánnyal táplált szarvasmarháé. A marhahús ízére vonatkozó pontszám magasabb volt a fűvel táplált, mint a koncentrátummal táplált szarvasmarha húsa esetében. A rendellenes ízre vonatkozó pontszám a koncentrátummal táplált szarvasmarha húsa esetében volt a legmagasabb.

A Meat South West által megrendelt, a fenti következtetéseket megállapító független vizsgálatról készült beszámoló a jellegzetes tulajdonságok összefoglalásánál az n-6 zsírsavak n-3 zsírsavakhoz viszonyított alacsony arányát és a magas E-vitamin-tartalmat említi.

| — | A 18:2/18:3 (linolsav/linolénsav) aránya 4-nél alacsonyabb. |
| --- | --- |

—

A 18:2/18:3 (linolsav/linolénsav) aránya 4-nél alacsonyabb.

| — | Az ágyékizomban mért E-vitamin-tartalom több mint 3,0 mg/kg. |
| --- | --- |

—

Az ágyékizomban mért E-vitamin-tartalom több mint 3,0 mg/kg.

Az angliai West Country éghajlata, domborzata, geológiai jellemzői és ebből következő bőséges fűtermése különleges tulajdonságokat kölcsönöz a régióban tenyésztett szarvasmarhának, és így az ilyen állatok húsának. A megművelt terület nagy részén fű terem, ami ideális a szarvasmarha-tenyésztéshez, és a kiegészítő takarmányozásban is hasznosítható.

Határozott és tárgyilagos tudományos bizonyíték szól amellett, hogy az angliai West Country területén előállított és feldolgozott marhahús szervesen a földrajzi területhez kapcsolódó tulajdonságokkal rendelkezik, mivel itt nagyobb mértékben rendelkezésre áll fűtakarmány és elterjedtebb a legeltetésen alapuló takarmányozás, amelynek eredményeképpen a húsban több az n-3 telítetlen zsírsav és az E-vitamin.

A fű növekedését a talaj típusa, a hőmérséklet, a csapadék és a napsütés befolyásolja. További fontos tényező a domborzat, a fű elterjedése a tengerszint feletti magasság emelkedésével csökken. West Country kedvezőbb éghajlata miatt itt más régiókhoz képest magasabb a fű növekedésére alkalmas napok száma. West Country valamennyi részén egész évben több mint 220 napig terem fű, ami Nagy-Britannia egyetlen másik részéről sem mondható el, a régió egyes területein pedig ez a szám meghaladja a 300 napot. Ennek következtében a West Country területén tenyésztett szarvasmarhák nagyobb mértékben jutnak fűhöz és fűalapú termékekhez, mint a Nagy-Britannia más részein vagy az Unióban máshol tenyésztett szarvasmarhák.

Ezek az értékek az angliai West Country területén született, ott nevelt és hizlalt szarvasmarha húsára jellemzők, mivel itt más régiókhoz képest a meleg és nedves éghajlat miatt hosszabb ideig áll rendelkezésre friss fű az állatok számára, valamint a termelési rendszerek a fűalapú külterjes tenyésztésen alapulnak. A jövőbeli éghajlatváltozások feltehetően a jelenleginél is kedvezőbbek lesznek West Country legeltető gazdálkodása számára.

A Meat South West becslése szerint a vöröshús-ágazat évente összesen 3 milliárd fonttal és 28 000 munkahellyel járul hozzá West Country gazdaságához. Az állattenyésztés folytatása létfontosságú a régió környezetének és örökségének védelme érdekében. Ez a különleges környezet képezi a „West Country Beef” azon tulajdonságainak alapját, amelyek jellemzően annak köszönhetően alakulnak ki, hogy az alapanyagul szolgáló állatokat ebben a régióban nevelik.

A régió leggyakoribb szarvasmarhafajtái hagyományosan a South Devon és a Ruby Red. A régió tájaihoz azonban számos őshonos és kontinentális fajta illeszkedik, amelyek a térség legelőin jól fejlődnek. Ennélfogva a „West Country Beef” bármely szarvasmarhafajtából előállítható. A táj sokfélesége többszintű állattenyésztési ágazat működését teszi lehetővé a régió határain belül. Exmoor, Dartmoor és Bodmin Moor fennsíkjai biztosítják a tenyésztési területet és a nyári legelőket a hagyományos szarvasmarhacsordák számára, a síkvidéki legelők és tengerparti térségek pedig – ahol az év nagy részében terem fű – ideális hizlalólegelőket kínálnak.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-country-beef-pgi

---

(1)  HL L 179., 2014.6.19., 17. o.

(2)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(3)  linolsav

(4)  linolénsav

(5)  eikozapentaénsav

(6)  dokozahexaénsav

---

| 1.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 250/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 250/41

---

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

(2017/C 250/09)

Az Európai Bizottság jóváhagyta ezt a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 6. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségű módosítást.

KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (2)
  53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„WEST COUNTRY LAMB”

EU-szám: PGI-GB-02151 – 2016.7.7.

OEM ( ) OFJ ( X ) HKT ( )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Név | : | Meat South West |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | The Baron Suite |
| Creech Castle |
| Taunton |
| TA1 2DX |
| UNITED KINGDOM |

Név

:

Meat South West

Cím

:

The Baron Suite

Creech Castle

Taunton

TA1 2DX

UNITED KINGDOM

Tel.

:

+44 8706086610

E-mail

:

info@westcountrybeefandlamb.org.uk

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Egyesült Királyság

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| — | ☒ | A termék leírása |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | A származás igazolása |
| — | ☐ | Az előállítás módja |
| — | ☐ | Kapcsolat |
| — | ☐ | Címkézés |
| — | ☐ | Egyéb [részletezze] |

—

☒

A termék leírása

—

☐

A származás igazolása

—

☐

Az előállítás módja

—

☐

Kapcsolat

—

☐

Címkézés

—

☐

Egyéb [részletezze]

4.   A módosítás(ok) típusa

| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely szükségessé teszi a közzétett egységes dokumentum módosítását. |
| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot. |
| — | ☐ | Bejegyzett HKT termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása. |

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását.

—

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely szükségessé teszi a közzétett egységes dokumentum módosítását.

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

—

☐

Bejegyzett HKT termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása.

5.   Módosítás(ok)

1. módosítás

Leírás

A módosítás az O osztályú, az elnevezésre jogosult hasított testek esetében eltörli a súlytartományra (9–15 kg) vonatkozó korlátozást.

A Meat South West célja a jelenlegi besorolási kritériumok kitágítása, az O osztályba sorolt hasított testekre vonatkozó súlykorlátozás eltörlése révén.

A Meat South West álláspontja szerint a módosítás kisebb jelentőségű, mert:

| 1. | nem érinti a termék alapvető jellemzőit; |
| --- | --- |

1.

nem érinti a termék alapvető jellemzőit;

| 2. | nem módosítja az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdése f) pontjának i., illetve ii. alpontjában említett kapcsolatot; |
| --- | --- |

2.

nem módosítja az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdése f) pontjának i., illetve ii. alpontjában említett kapcsolatot;

| 3. | nem módosítja a termék elnevezését vagy az elnevezés egy részét; |
| --- | --- |

3.

nem módosítja a termék elnevezését vagy az elnevezés egy részét;

| 4. | nem érinti a meghatározott földrajzi területet; illetve |
| --- | --- |

4.

nem érinti a meghatározott földrajzi területet; illetve

| 5. | nem jár a termék kereskedelmének nagyobb fokú korlátozásával. |
| --- | --- |

5.

nem jár a termék kereskedelmének nagyobb fokú korlátozásával.

A módosítás indokolása

A Meat South West célja a jelenlegi besorolási kritériumok módosítása, az O osztályú hasított testekre vonatkozó, jelenleg a 9–15 kg-os tartományban megállapított súlykorlátozás eltörlése révén. A súlykorlátozás eredeti rendeltetése az volt, hogy biztosítsa a termék hagyományos dél-keleti – spanyolországi és olaszországi – piacainak kisebb súlyú bárányokkal való ellátását. A kereskedelmi viszonyok azonban időközben megváltoztak, és a súlykorlátozás akadályozza egyéb, az elnevezésre amúgy jogosult tételek bevonását. Ez különösen a felső termékkategóriának minősülő biobárányokra vonatkozik, amelyek jelenleg a súlykorlátozások miatt nem jogosultak az elnevezésre. A földrajzi terület nem változik, és a termék alapvető jellemzői is változatlanok maradnak, hiszen a legeltetés-alapú takarmányozás továbbra is előírás, így a módosításnak nincs hatása a kémiai tulajdonságokra. A javasolt változtatás nem veszélyezteti a termék minőségét, nem irányul az elnevezés megváltoztatására és nem korlátozza a kereskedelmet.

A jelenlegi termékleírás megszövegezése

R vagy magasabb osztályú hasított testek, 2 és 3H közötti zsírfedettséggel és faggyússággal; – A 15 kg-nál kisebb tömegű hasított testek lehetnek O osztályúak.

A hasított test mérete a piaci igényeknek és a juhfajtának megfelelően eltérő lehet.

| | Növekvő zsírfedettség és faggyússág => |
| --- | --- |
| Magasabb osztály => | | 1 | 2 | 3L | 3H | 4L | 4HL | 5 |
| E | | | | | | | |
| U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O | | 9–15 kg | 9–15 kg | 9–15 kg | | | |
| P | | | | | | | |

Növekvő zsírfedettség és faggyússág =>

Magasabb osztály =>

1

2

3L

3H

4L

4HL

5

E

U

R

O

9–15 kg

9–15 kg

9–15 kg

P

Módosítási javaslat

O vagy magasabb osztályú hasított testek, 2 és 3H közötti zsírfedettséggel és faggyússággal;

A hasított test mérete a piaci igényeknek és a juhfajtának megfelelően eltérő lehet.

| | Növekvő zsírfedettség és faggyússág => |
| --- | --- |
| Magasabb osztály => | | 1 | 2 | 3L | 3H | 4L | 4HL | 5 |
| E | | | | | | | |
| U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O | | | | | | | |
| P | | | | | | | |

Növekvő zsírfedettség és faggyússág =>

Magasabb osztály =>

1

2

3L

3H

4L

4HL

5

E

U

R

O

P

6.   Aktualizált termékleírás (csak OEM és OFJ esetében)

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/595892/protected-food-name-west-country-lamb-draft-amend.pdf

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„WEST COUNTRY LAMB”

EU-szám: PGI-GB-02151 – 2016.7.7.

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Elnevezés(ek)

„West Country Lamb”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Egyesült Királyság

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.1. osztály: Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „West Country Lamb” elnevezés az angliai West Country területén született és nevelt, valamint a Meat South West (MSW) által kiadott vagy azzal egyenértékű előírásoknak megfelelően levágott juhból származó hasított báránytestekre, féltestekre és darabokra vonatkozik.

A levágás idején a juhok legfeljebb 12 hónaposak lehetnek. Az i. valamely év október 1. előtt született és ii. a következő év január 1. és április 30. között levágott állatok húsát érlelni kell. Ez a levágás és a végső fogyasztó számára való értékesítés között végzett, legalább öt napos hűtéssel történő kondicionálást, vagy a Hús és Élőállat Bizottság (Meat & Livestock Commission, MLC) 1994. évi, bárányhúsra vonatkozó előírásaiban meghatározott valamely érlelési eljárást – többek között elektrostimulálást és a medencénél történő felfüggesztést – foglalhat magában. A vágósúlynak 9 kg és 26 kg közötti hasított tömegnek kell megfelelnie.

A sajátos, legeltetéssel történő takarmányozás javítja a bárány izomzatának kémiai összetételét (lásd alább a táblázatot), és a koncentrátummal táplált bárányhoz képest javítja a hús érzékszervi tulajdonságait.

Táblázat

A bárány ágyékizmának zsírsavösszetétele (mg/100 g) és E-vitamin-tartalma (mg/kg).

| | Fű | Koncentrátum |
| --- | --- | --- |
| 18:2 (3) | 98 | 143 |
| 18:3 (4) | 52 | 29 |
| EPA (5) | 23 | 15 |
| DHA (6) | 6,5 | 4,9 |
| E-vitamin | 4,6 | 1,9 |
| 18:2/18:3 | 1,9 | 5,0 |

Fű

Koncentrátum

18:2 (3)

98

143

18:3 (4)

52

29

EPA (5)

23

15

DHA (6)

6,5

4,9

E-vitamin

4,6

1,9

18:2/18:3

1,9

5,0

Ennek révén a hús ízletesebbé válik, ami kiváló fogyasztási élményt nyújt. A zsír színe a fehértől a krémszínűig terjedhet, a sajátos takarmányozásnak köszönhetően leginkább krémszínű. A hús színe a rózsaszíntől a sötétvörösig terjed, az érlelés pedig sötétebb vörös színt eredményez. A hasított testek optimális fogyasztási minőséget biztosító (EUROP minősítési rendszeren alapuló) osztályozási előírása a következő:

O vagy magasabb osztályú hasított testek, 2 és 3H közötti zsírfedettséggel és faggyússággal; A hasított test mérete a piaci igényeknek és a juhfajtának megfelelően eltérő lehet.

| | Növekvő zsírfedettség és faggyússág => |
| --- | --- |
| Magasabb osztály => | | 1 | 2 | 3L | 3H | 4L | 4HL | 5 |
| E | | | | | | | |
| U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O | | | | | | | |
| P | | | | | | | |

Növekvő zsírfedettség és faggyússág =>

Magasabb osztály =>

1

2

3L

3H

4L

4HL

5

E

U

R

O

P

A levágást követően a „West Country Lamb” bárányhúst számos formában hozzák kereskedelmi forgalomba, az alábbiak szerint:

| — | Egész hasított test, kivéve az élelmezési célra alkalmatlan vágási melléktermékeket és belsőséget, bőrt, fejet és lábvéget. A veséket és az azokhoz tartozó zsírszövetet nem kell eltávolítani. |
| --- | --- |

—

Egész hasított test, kivéve az élelmezési célra alkalmatlan vágási melléktermékeket és belsőséget, bőrt, fejet és lábvéget. A veséket és az azokhoz tartozó zsírszövetet nem kell eltávolítani.

| — | Egész féltest: a hasított test fele, hosszában kettévágva. |
| --- | --- |

—

Egész féltest: a hasított test fele, hosszában kettévágva.

| — | Frissen bontott darabok: a hasított testek/féltestek kisebb, felismerhető darabokra osztásával készül (a fogyasztói igények függvényében). Ezek a darabok forgalomba kerülhetnek csontos és csont nélküli, valamint védőcsomagolással ellátott kiszerelésben. |
| --- | --- |

—

Frissen bontott darabok: a hasított testek/féltestek kisebb, felismerhető darabokra osztásával készül (a fogyasztói igények függvényében). Ezek a darabok forgalomba kerülhetnek csontos és csont nélküli, valamint védőcsomagolással ellátott kiszerelésben.

| — | A „West Country Lamb” friss (hűtött) vagy fagyasztott formában értékesíthető. |
| --- | --- |

—

A „West Country Lamb” friss (hűtött) vagy fagyasztott formában értékesíthető.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A bárányok az elválasztási és a hizlalási szakaszban kiegészítő takarmányt kaphatnak, amely esetben a mezőgazdasági termelő a takarmánynaplóban rögzíti az összetevők és a vásárlás adatait, és a minőségbiztosítási ellenőr ellenőrzi azokat a legalább 70 %-ban legeltetésen alapuló takarmányozás biztosítása érdekében. Ennek keretében a levágás előtt megfelelő – többnyire két hónapos – legeltetési időszakot magában foglaló, külterjes rendszert kell fenntartani.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A bárányok születésének, nevelésének és hizlalásának a West Country régióban kell történnie.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület hat megyét – Cornwallt, Devont, Dorsetet, Gloucestershire-t, Somersetet és Wiltshire-t – foglal magában, amelyek együtt alkotják Anglia West Country régióját.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai

Anglia West Country régiója legelőkkel borított félszigetként jellemezhető. A legelő- és a szántóföldi gazdálkodás részben a különböző talajtípusoknak köszönhetően különült el. West Country területén nagy arányban találhatók gley- és barna talajok, amelyek elősegítik a fű növekedését, a szántóföldi gazdálkodásnak azonban nem kedveznek. A szántóföldi gazdálkodással művelt területeken nagyobb arányban jellemzők a könnyebben kiszáradó, agyagos és homokos talajtípusok. Ezenfelül Nagy-Britanniában az angliai West Country területén tapasztalható a legmagasabb átlaghőmérséklet, valamint a legalacsonyabb és a legmagasabb maximális hőmérséklet.

West Country Anglia legnagyobb és a leginkább a mezőgazdaságra támaszkodó régiója. Az Egyesült Királyság egyik leggazdagabb természeti környezetével rendelkezik. Az itt működő gazdaságok becslések szerint Anglia juhhústermelésének 21 %-át adják, és a térség marhahústermeléséből való 24 %-os részesedésével együtt ez is hozzájárult a régió tájképének és örökségének formálásához és megőrzéséhez. A térségben igen sűrűn megtalálható állatállomány jelentős húsfeldolgozó ágazat kialakulását elősegítve teremt munkalehetőséget a régióban, amire rendkívül nagy szükség van.

West Country magas és mérsékelt hőmérsékletet ötvöző klímájának, egész évben kedvező csapadékeloszlásának és mély, nedvességtartó talajtípusainak köszönhetően a fű és a takarmánynövények csaknem egész évben termeszthetők és alkalmasak legeltetésre. A térség nagy részén az év több mint 300 napján megterem a fű. A fű egész éven át tartó jelenléte jellemző West Country területére, és magyarázatot ad az állattenyésztés meghatározó szerepére. Ezenkívül West Country legelőinek 25 %-a nemzeti parkokban vagy kivételes természeti szépséggel bíró területeken (AONB) helyezkedik el, valamint a régióban található az Egyesült Királyság virágokban gazdag mezőinek több mint 57 %-a. A Bristoli Egyetem által végzett kutatás kimutatta, hogy a bárányhús íze karakteresebb és finomabb a legeltetés, mint a koncentrátummal történő takarmányozás esetén.

Ezenfelül a sajátos, mérsékelt éghajlat és a fű egész éven át tartó tenyészése eredményeképpen egész évben folytatható báránytenyésztés a régióban.

A termék sajátosságai

West Country területén jelentős mértékben használnak friss és szárított füvet. Ez jellegzetes hatást gyakorol a bárányhús minőségére és tápértékére a zsírsavösszetétel, az E-vitamin-tartalom és az érzékszervi tulajdonságok tekintetében. Tudományos kísérletek egyértelműen igazolták ezeket a hatásokat. Különbséget mutattak ki a gabonaalapú (koncentrátummal történő) és a legeltetésen alapuló takarmányozással nevelt bárányok zsírsavösszetételében (táblázat). A fűvel táplált állatok zsírsavösszetétele meglehetősen eltért a koncentrátummal táplált állatokétól. A koncentrátummal táplált bárányok izomzatában magasabb volt a linolsav és származéka (arachidonsav), valamint mindkét n-6 (omega-6) zsírsav mennyisége; a fűvel táplált bárányok izomzatában magasabb volt a linolénsav és származékai, az eikozapentaénsav (EPA) és a dokozahexaénsav (DHA), valamint valamennyi n-3 (omega-3) zsírsav mennyisége. A koncentrátummal táplált állatokban jóval magasabb volt az n-6 zsírsavak n-3 zsírsavakhoz viszonyított aránya. Az emberi táplálkozásban ajánlott arány legfeljebb 4, amelynek a fűvel táplált bárány húsa könnyedén megfelelt, a koncentrátummal táplált bárányé azonban nem. A legeltetett és a koncentrátummal táplált bárány húsának megkülönböztetésére a 18:2/18:3 (linolsav/linolénsav) egyszerű aránypár használható, amelynek eredménye a táblázat szerint a legeltetett bárány húsánál 1,9, a koncentrátummal táplált bárány húsánál 5,0.

Mind a friss, mind a szárított fű α-linolénsavat tartalmaz, amely az állatban az emberi táplálkozásban értékes tápanyagnak számító, hosszú láncú telítetlen n-3 (omega-3) zsírsavakká alakítható. A fű E-vitamint is tartalmaz, és mind az n-3 zsírsavak, mind az E-vitamin nagyobb koncentrációban található a fűvel táplált bárány húsában. Ezek a tápanyagok a hús ízére is hatást gyakorolnak.

Így a fűalapú és a legeltetésen alapuló takarmányozás igazolhatóan jellegzetes zsírsavösszetételt eredményez az izomzatban, ami megkülönbözteti azt a koncentrátum alapú táplálástól. A legeltetéssel tenyésztett bárány húsára jellemző értékek alakulása: kb. 1,5 % linolénsav, 0,7 % EPA és kevesebb mint 0,2 % DHA. Ezek az előforduló zsírsavak százalékos arányai; a zsírsavösszetételt többnyire ilyen módon fejezik ki. Ez a hatás a „West Country Lamb” előnyére válik. A fűben természetesen megtalálható E-vitamin beépül a bárány izomzatába és zsírszövetébe. A fűszilázzsal táplált bárányokban az E-vitamin koncentrációja a koncentrátummal táplált bárányokban találhatónak legalább kétszerese volt. Ennek köszönhetően a hús a kiskereskedelmi értékesítéskor hosszabb ideig megőrzi élénk vörös színét.

Brit vizsgálatokban kimutatták, hogy a legeltetéssel hizlalt bárány húsa finomabb, mint a gabonaalapú takarmánnyal táplált bárányé. A bárányhús ízére vonatkozó pontszám jóval magasabb volt a fűvel táplált, mint a koncentrátummal táplált bárány húsa esetében. A rendellenes ízre vonatkozó pontszám jóval alacsonyabb a legeltetéssel táplált állatok húsa esetében.

Egy független vizsgálat szerint a különleges tulajdonságok az n-6 zsírsavak n-3 zsírsavakhoz viszonyított alacsony arányában és a magas E-vitamin-tartalomban nyilvánulnak meg.

A 18:2/18:3 (linolsav/linolénsav) aránya 4-nél alacsonyabb.

Az ágyékizomban mért E-vitamin-tartalom több mint 3,0 mg/kg.

A Polled Dorset és a Dorset Horn juhfajta csak kettő példa azon regionális fajtákra, amelyek jól hasznosítják azt a helyzetet, hogy a régióban közel egész éven át terem fű. Ezeket a fajtákat számos mezőgazdasági termelő tartja természetes, gyakori szaporodási sajátosságuk miatt, amelyeknek köszönhetően ősszel fialnak. Ez lehetővé teszi a tenyésztők számára, hogy késő januártól értékesítsék a bárányhúst. Más síkvidéki állományok januárban és februárban fialnak, míg a Bodmin Moor, Dartmoor és Exmoor fennsíkjain található gazdaságokban ez általában április és május környékén történik, így egész éven át természetes módon biztosítható a szaporulat és a bárányhús-ellátás.

Az angliai West Country éghajlata, domborzata, geológiai jellemzői és ebből következő bőséges fűtermése különleges tulajdonságokat kölcsönöz a régióban tenyésztett juhoknak, és így az ilyen állatok húsának. A megművelt terület nagy részén fű terem, ami ideális a juhtenyésztéshez, és a kiegészítő takarmányozásban is hasznosítható.

Határozott és tárgyilagos tudományos bizonyíték szól amellett, hogy az angliai West Country területén előállított és feldolgozott bárányhús szervesen a földrajzi területhez kapcsolódó tulajdonságokkal rendelkezik, mivel itt nagyobb mértékben rendelkezésre áll fűtakarmány és elterjedtebb a legeltetésen alapuló takarmányozás, amelynek eredményeképpen a húsban több az n-3 telítetlen zsírsav és az E-vitamin.

A fű növekedését a talaj típusa, a hőmérséklet, a csapadék és a napsütés befolyásolja. További fontos tényező a domborzat, a fű elterjedése a tengerszint feletti magasság emelkedésével csökken. West Country kedvezőbb éghajlata miatt itt más régiókhoz képest magasabb a fű növekedésére alkalmas napok száma. West Country valamennyi részén egész évben több mint 220 napig terem fű, ami Nagy-Britannia egyetlen másik részéről sem mondható el, a régió egyes területein pedig ez a szám meghaladja a 300 napot.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/595892/protected-food-name-west-country-lamb-draft-amend.pdf

---

(1)  HL L 179., 2014.6.19., 17. o.

(2)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(3)  inolsav

(4)  linolénsav

(5)  eikozapentaénsav

(6)  dokozahexaénsav

---