# Euroopan unionin C 266/11.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 266 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 60. vuosikerta11. elokuu 2017 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 266

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

60. vuosikerta11. elokuu 2017

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan parlamentti |
| 2017/C 266/01 | Selvitys talousarvio- ja varainhallinnosta — Pääluokka 1: Euroopan parlamentti — Varainhoitovuosi 2016 | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan parlamentti

2017/C 266/01

Selvitys talousarvio- ja varainhallinnosta — Pääluokka 1: Euroopan parlamentti — Varainhoitovuosi 2016

1

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan parlamentti

| 11.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 266/1

---

SELVITYS TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

PÄÄLUOKKA 1: EUROOPAN PARLAMENTTI

VARAINHOITOVUOSI 2016

(2017/C 266/01)

SISÄLLYS

| JOHDANTO | 4 |
| --- | --- |

| I | VARAINHOITO YLEISTÄ | 4 |
| --- | --- | --- |

I

| A. | Alkuperäinen talousarvio ja lisätalousarviot | 6 |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Maksusitoumukset ja maksut | 6 |
| --- | --- | --- |

B.

| C. | Määrärahasiirrot vuodelta 2016 vuodelle 2017 | 7 |
| --- | --- | --- |

C.

| D. | Vuodelta 2015 vuodelle 2016 siirrettyjen määrärahojen käyttö | 7 |
| --- | --- | --- |

D.

| E. | Tulot | 8 |
| --- | --- | --- |

E.

| F. | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat | 9 |
| --- | --- | --- |

F.

| G. | Peruuntuneet määrärahat vuoden aikana | 10 |
| --- | --- | --- |

G.

| H. | Määrärahasiirrot | 10 |
| --- | --- | --- |

H.

| II | VARAINHOITO LUVUITTAIN | 11 |
| --- | --- | --- |

II

| A. | Luku 1 0 – Toimielimen jäsenet | 14 |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Luku 1 2 – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | 16 |
| --- | --- | --- |

B.

| C. | Luku 1 4 – Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut | 17 |
| --- | --- | --- |

C.

| D. | Luku 1 6 – Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot | 19 |
| --- | --- | --- |

D.

| E. | Luku 2 0 – Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut | 20 |
| --- | --- | --- |

E.

| F. | Luku 2 1 – Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus | 21 |
| --- | --- | --- |

F.

| G. | Luku 2 3 – Hallinnosta johtuvat juoksevat menot | 22 |
| --- | --- | --- |

G.

| H. | Luku 3 0 – Kokoukset ja konferenssit | 23 |
| --- | --- | --- |

H.

| I. | Luku 3 2 – Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys | 23 |
| --- | --- | --- |

I.

| J. | Luku 4 0 – Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot | 25 |
| --- | --- | --- |

J.

| K. | Luku 4 2 – Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot | 26 |
| --- | --- | --- |

K.

| L. | Luku 4 4 – Jäsenten ja entisten jäsenten kokoukset ja muu toiminta | 26 |
| --- | --- | --- |

L.

| M. | Osasto 10 – Muut menot | 26 |
| --- | --- | --- |

M.

| III | VUOTTA 2016 KOSKEVAT TAVOITTEET JA TULOKSET | 27 |
| --- | --- | --- |

III

| A. | Toimielimen turvallisuuden parantaminen | 27 |
| --- | --- | --- |

A.

| A.1 | Kansallisten viranomaisten ja muiden toimielinten kanssa tehtävän yhteistyön vahvistaminen | 27 |
| --- | --- | --- |

A.1

| A.2 | iPACS-hanke | 27 |
| --- | --- | --- |

A.2

| A.3 | Parlamentin rakennusten turvallisuuden parantamiseen tähtäävät toimet | 28 |
| --- | --- | --- |

A.3

| A.4 | Autonkuljettajien siirtäminen parlamentin palvelukseen | 28 |
| --- | --- | --- |

A.4

| B. | Parlamentin ja jäsenten työn tehostaminen lainsäädäntösyklin saattamiseksi päätökseen3 | 28 |
| --- | --- | --- |

B.

| B.1 | Tutkimus ja tietämyksenhallinta | 28 |
| --- | --- | --- |

B.1

| B.2 | Politiikan painopisteiden seuranta | 29 |
| --- | --- | --- |

B.2

| B.3 | Sisäiset politiikat | 29 |
| --- | --- | --- |

B.3

| B.4 | Ulkoasiat | 30 |
| --- | --- | --- |

B.4

| B.5 | Täysistuntopalvelujen parantaminen ja tieto- ja viestintätekniikan tarjoaminen jäsenille heidän vaalipiireissä oleviin toimistoihinsa | 31 |
| --- | --- | --- |

B.5

| C. | Viestintä ja vierailijoiden vastaanottaminen | 31 |
| --- | --- | --- |

C.

| C.1 | Vuoropuhelu tiedotusvälineiden ja sidosryhmien kanssa | 31 |
| --- | --- | --- |

C.1

| C.2 | Euroopan parlamentin edustuskouluohjelma (Ambassador School Programme) | 32 |
| --- | --- | --- |

C.2

| C.3 | Vierailijoita koskevat hankkeet | 32 |
| --- | --- | --- |

C.3

| C.4 | Tapahtumat ja näyttelyt | 32 |
| --- | --- | --- |

C.4

| C.5 | LUX-palkinto, Saharov-palkinto ja Euroopan kansalaisen palkinto | 33 |
| --- | --- | --- |

C.5

| C.6 | AskEP | 33 |
| --- | --- | --- |

C.6

| C.7 | Muu toiminta | 33 |
| --- | --- | --- |

C.7

| D. | Parlamentin keskeisten hallintoalojen järkeistämistä ja uudistamista koskevien monivuotisten ohjelmien jatkaminen | 34 |
| --- | --- | --- |

D.

| D.1 | Kiinteistöpolitiikka | 34 |
| --- | --- | --- |

D.1

| D.2 | Ympäristöpolitiikka | 36 |
| --- | --- | --- |

D.2

| D.3 | Ravintolapalveluja koskeva politiikka | 37 |
| --- | --- | --- |

D.3

| D.4 | Tietotekniikan uudenaikaistaminen | 38 |
| --- | --- | --- |

D.4

| E. | Muut modernisointitoimet | 38 |
| --- | --- | --- |

E.

| E.1. | Talousarvio- ja varainhallinto | 38 |
| --- | --- | --- |

E.1.

| E.2. | Jäsenten palvelujen parantaminen: jäsenten portaali ja e-portaali | 39 |
| --- | --- | --- |

E.2.

| E.3. | Henkilöstöhallinto | 39 |
| --- | --- | --- |

E.3.

| E.4. | Parlamentin jäsenten avustaminen | 39 |
| --- | --- | --- |

E.4.

| F. | Brexit-äänestyksen vaikutus | 40 |
| --- | --- | --- |

F.

| G. | Koko pääsihteeristön rakenteen muutokset (poliittiset ryhmät mukaan luettuina) | 40 |
| --- | --- | --- |

G.

| IV | LUETTELO TAULUKOISTA JA KAAVIOISTA | 43 |
| --- | --- | --- |

IV

LIITTEET

| Liite I – | Yhteenveto C-siirroista varainhoitovuonna 2016 | 45 |
| --- | --- | --- |

Liite I –

| Liite II – | Yhteenveto P-siirroista varainhoitovuonna 2016 | 48 |
| --- | --- | --- |

Liite II –

| Liite III – | Määrärahojen käyttö varainhoitovuonna 2016 | 53 |
| --- | --- | --- |

Liite III –

| Liite IV – | Ilman eri toimenpiteitä edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen määrärahojen käyttö | 60 |
| --- | --- | --- |

Liite IV –

| Liite V – | Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien määrärahojen käyttö | 65 |
| --- | --- | --- |

Liite V –

| Liite VI – | Tulot vuonna 2016 | 70 |
| --- | --- | --- |

Liite VI –

JOHDANTO

| 1. | Tässä selvityksessä analysoidaan Euroopan parlamentin talousarvio- ja varainhallintoa varainhoitovuonna 2016. Siinä tarkastellaan varojen käyttöä sekä toimintaan varainhoitovuoden aikana merkittävästi vaikuttaneita tapahtumia (osat I ja II) sekä tehdään yhteenveto siitä, miten vuodeksi 2016 asetetut tavoitteet on saavutettu (osa III). |
| --- | --- |

1.

Tässä selvityksessä analysoidaan Euroopan parlamentin talousarvio- ja varainhallintoa varainhoitovuonna 2016. Siinä tarkastellaan varojen käyttöä sekä toimintaan varainhoitovuoden aikana merkittävästi vaikuttaneita tapahtumia (osat I ja II) sekä tehdään yhteenveto siitä, miten vuodeksi 2016 asetetut tavoitteet on saavutettu (osa III).

| 2. | Selvitys on tehty unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) (jäljempänä ”varainhoitoasetus”) 142 artiklan ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29. lokakuuta 2012 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (2) 227 artiklan mukaisesti. Analyysi perustuu tilinpitäjän hyväksymiin alustaviin tilinpäätöksiin. |
| --- | --- |

2.

Selvitys on tehty unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) (jäljempänä ”varainhoitoasetus”) 142 artiklan ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29. lokakuuta 2012 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (2) 227 artiklan mukaisesti. Analyysi perustuu tilinpitäjän hyväksymiin alustaviin tilinpäätöksiin.

I   VARAINHOITO YLEISTÄ

| 3. | Parlamentin lopullinen talousarvio varainhoitovuonna 2016 oli yhteensä 1 838 613 euroa eli 19,39 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 5 enimmäismäärästä (3). Taulukossa 1 esitetään yhteenveto Euroopan parlamentin talousarvion toteutuksesta varainhoitovuonna 2016.

  Taulukko 1


  Määrärahojen käyttö









  Määrärahatyyppi | Määrärahat vuonna 2016 | Määrärahat vuonna 2015 | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (euroa tai %) | (euroa tai %) | 2016/2015 |
| Määrärahat | | | |
| Alkuperäiset määrärahat | 1 838 388 600 | 1 794 929 112 | 2,4  % |
| Lopulliset määrärahat | 1 838 613 983 | 1 794 929 112 | 2,4  % |
| Toteutus vuoden aikana | | | |
| Sitoumukset | 1 823 844 172 | 1 778 822 039 | 2,5  % |
| % lopullisista määrärahoista | 99,2  % | 99,1  % | — |
| Maksut | 1 538 531 527 | 1 489 498 132 | 3,3  % |
| % sitoumuksista | 84,4  % | 83,7  % | — |
| Siirrot seuraavalle vuodelle | | | |
| Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot seuraavalle vuodelle (4) | 285 312 645 | 289 323 907 | -1,4  % |
| % lopullisista määrärahoista | 15,5  % | 16,1  % | — |
| % sitoumuksista | 15,6  % | 16,3  % | — |
| Tavanomaisten määrärahojen peruutukset | | | |
| Peruuntuneet määrärahat | 14 769 811 | 16 107 073 | -8,3  % |
| % lopullisista määrärahoista | 0,8  % | 0,9  % | — |
| Siirrot edelliseltä vuodelta | | | |
| Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot edelliseltä vuodelta | 289 323 907 | 277 911 825 | 4,1  % |
| Siirtoja vastaavat maksut | 267 999 422 | 252 596 214 | 6,1  % |
| % siirroista | 92,6  % | 90,9  % | — |
| Peruuntunut määrä | 21 324 484 | 25 315 611 | -15,8  % |
| Erikseen esitettävät siirrot edelliseltä vuodelta (5) | 0 | 0 | — |
| Siirtoja vastaavat maksut | 0 | 0 | — |
| % siirroista | — | — | — |
| Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat | | | |
| Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat | 30 589 787 | 27 988 590 | 9,3  % |
| Sitoumukset | 12 032 487 | 15 089 101 | -20,3  % |
| % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista määrärahoista | 39,3  % | 53,9  % | — |
| Maksut | 7 602 676 | 12 541 209 | -39,4  % |
| % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista maksusitoumuksista | 63,2  % | 83,1  % | — |
| Käytettävissä olevien tulojen siirto seuraavalle vuodelle | 18 557 300 | 12 899 489 | 43,9  % |
| Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien avattujen sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle | 4 429 811 | 2 547 892 | 73,9  % |
| Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (6) peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat | | | |
| Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat | 10 340 256 | 7 548 902 | 37,0  % |
| Sitoumukset | 10 262 584 | 7 278 034 | 41,0  % |
| % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista, siirretyistä määrärahoista | 99,2  % | 96,4  % | — |
| Maksut | 8 103 899 | 6 277 308 | 29,1  l% |
| % sitoumuksista | 79,0  % | 86,3  % | — |
| Tavanomaisten määrärahojen peruutukset | 77 672 | 270 869 | -71,3  % |
| Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien avattujen sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle | 2 158 685 | 1 000 725 | 115,7  % |
| Ulkoisista (7) ja sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista vuokratuloista peräisin olevat (8), edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat | | | |
| Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat | 89 092 723 | 89 075 525 | 0,0  % |
| Sitoumukset | 86 379 995 | 88 439 036 | -2,3  % |
| % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista, siirretyistä määrärahoista | 97,0  % | 99,3  % | — |
| Maksut | 74 715 743 | 2 542 036 | -81,7  % |
| % sitoumuksista | 86,5  % | 2,9  % | — |
| Käytettävissä olevien tulojen siirto seuraavalle vuodelle | 2 712 728 | 636 490 | 326,2  % |
| Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien avattujen sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle | 11 664 253 | 85 897 000 | 0,0  % |
| Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt avatut sitoumukset | | | |
| Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt avatut sitoumukset | 3 622 290 | 9 452 722 | -61,7  % |
| Maksut | 3 245 897 | 7 352 200 | -55,9  % |
| % sitoumuksista | 89,6  % | 77,8  % | — |
| Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien avattujen sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle (vuokratuloista peräisin olevat tulot) | 73 673 | 73 673 | 0,0  % |
| Avointen sitoumusten peruutukset | 302 720 | 2 026 849 | -85,1  % |

3.

Parlamentin lopullinen talousarvio varainhoitovuonna 2016 oli yhteensä 1 838 613 euroa eli 19,39 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 5 enimmäismäärästä (3). Taulukossa 1 esitetään yhteenveto Euroopan parlamentin talousarvion toteutuksesta varainhoitovuonna 2016.

Taulukko 1

Määrärahojen käyttö

Määrärahatyyppi

Määrärahat vuonna 2016

Määrärahat vuonna 2015

Muutos

(euroa tai %)

(euroa tai %)

2016/2015

Määrärahat

Alkuperäiset määrärahat

1 838 388 600

1 794 929 112

2,4  %

Lopulliset määrärahat

1 838 613 983

1 794 929 112

2,4  %

Toteutus vuoden aikana

Sitoumukset

1 823 844 172

1 778 822 039

2,5  %

% lopullisista määrärahoista

99,2  %

99,1  %

—

Maksut

1 538 531 527

1 489 498 132

3,3  %

% sitoumuksista

84,4  %

83,7  %

—

Siirrot seuraavalle vuodelle

Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot seuraavalle vuodelle (4)

285 312 645

289 323 907

-1,4  %

% lopullisista määrärahoista

15,5  %

16,1  %

—

% sitoumuksista

15,6  %

16,3  %

—

Tavanomaisten määrärahojen peruutukset

Peruuntuneet määrärahat

14 769 811

16 107 073

-8,3  %

% lopullisista määrärahoista

0,8  %

0,9  %

—

Siirrot edelliseltä vuodelta

Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot edelliseltä vuodelta

289 323 907

277 911 825

4,1  %

Siirtoja vastaavat maksut

267 999 422

252 596 214

6,1  %

% siirroista

92,6  %

90,9  %

—

Peruuntunut määrä

21 324 484

25 315 611

-15,8  %

Erikseen esitettävät siirrot edelliseltä vuodelta (5)

0

0

—

Siirtoja vastaavat maksut

0

0

—

% siirroista

—

—

—

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat

30 589 787

27 988 590

9,3  %

Sitoumukset

12 032 487

15 089 101

-20,3  %

% käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista määrärahoista

39,3  %

53,9  %

—

Maksut

7 602 676

12 541 209

-39,4  %

% käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista maksusitoumuksista

63,2  %

83,1  %

—

Käytettävissä olevien tulojen siirto seuraavalle vuodelle

18 557 300

12 899 489

43,9  %

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien avattujen sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle

4 429 811

2 547 892

73,9  %

Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (6) peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat

10 340 256

7 548 902

37,0  %

Sitoumukset

10 262 584

7 278 034

41,0  %

% käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista, siirretyistä määrärahoista

99,2  %

96,4  %

—

Maksut

8 103 899

6 277 308

29,1  l%

% sitoumuksista

79,0  %

86,3  %

—

Tavanomaisten määrärahojen peruutukset

77 672

270 869

-71,3  %

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien avattujen sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle

2 158 685

1 000 725

115,7  %

Ulkoisista (7) ja sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista vuokratuloista peräisin olevat (8), edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat

89 092 723

89 075 525

0,0  %

Sitoumukset

86 379 995

88 439 036

-2,3  %

% käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista, siirretyistä määrärahoista

97,0  %

99,3  %

—

Maksut

74 715 743

2 542 036

-81,7  %

% sitoumuksista

86,5  %

2,9  %

—

Käytettävissä olevien tulojen siirto seuraavalle vuodelle

2 712 728

636 490

326,2  %

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien avattujen sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle

11 664 253

85 897 000

0,0  %

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt avatut sitoumukset

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt avatut sitoumukset

3 622 290

9 452 722

-61,7  %

Maksut

3 245 897

7 352 200

-55,9  %

% sitoumuksista

89,6  %

77,8  %

—

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien avattujen sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle (vuokratuloista peräisin olevat tulot)

73 673

73 673

0,0  %

Avointen sitoumusten peruutukset

302 720

2 026 849

-85,1  %

A.   Alkuperäinen talousarvio ja lisätalousarviot

| 4. | Alkuperäiset määrärahat parlamentin talousarviossa vuodeksi 2016 olivat 1 838 388 600 euroa. Lisätalousarvion (9), jonka määrärahat olivat 225 383 euroa, jälkeen kokonaismäärärahat lopullisessa talousarviossa vuodeksi 2016 olivat 1 838 613 983 euroa. Tämä merkitsi 2,4 prosentin lisäystä vuoden 2015 lopulliseen talousarvioon verrattuna (1 794 929 112 euroa). |
| --- | --- |

4.

Alkuperäiset määrärahat parlamentin talousarviossa vuodeksi 2016 olivat 1 838 388 600 euroa. Lisätalousarvion (9), jonka määrärahat olivat 225 383 euroa, jälkeen kokonaismäärärahat lopullisessa talousarviossa vuodeksi 2016 olivat 1 838 613 983 euroa. Tämä merkitsi 2,4 prosentin lisäystä vuoden 2015 lopulliseen talousarvioon verrattuna (1 794 929 112 euroa).

B.   Maksusitoumukset ja maksut

| 5. | Maksusitoumukset olivat yhteensä 1 823 844 172 euroa, eli 99,2 prosenttia lopullisista määrärahoista (2015: 99,1 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 1 538 531 527 euroa eli 84,4 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2015: 83,7 prosenttia). |
| --- | --- |

5.

Maksusitoumukset olivat yhteensä 1 823 844 172 euroa, eli 99,2 prosenttia lopullisista määrärahoista (2015: 99,1 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 1 538 531 527 euroa eli 84,4 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2015: 83,7 prosenttia).

C.   Määrärahasiirrot vuodelta 2016 vuodelle 2017

| 6. | Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot varainhoitovuodelle 2017 olivat 285 312 645 euroa eli 15,6 prosenttia sidotuista määrärahoista (2015: 16,3 prosenttia). Varainhoitovuodelle 2017 ei siirretty erikseen määrärahoja varainhoitoasetuksen 13 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot varainhoitovuodelle 2017 olivat 285 312 645 euroa eli 15,6 prosenttia sidotuista määrärahoista (2015: 16,3 prosenttia). Varainhoitovuodelle 2017 ei siirretty erikseen määrärahoja varainhoitoasetuksen 13 artiklan mukaisesti.

D.   Vuodelta 2015 vuodelle 2016 siirrettyjen määrärahojen käyttö

| 7. | Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot vuodelle 2016 olivat yhteensä 289 323 907 euroa (2015: 277 911 825 euroa). Siirtoja vastaavat maksut olivat yhteensä 267 999 422 euroa eli 92,6 prosenttia siirroista (2015: 90,9 prosenttia). Määrärahoista siis peruuntui 21 324 484 euroa, mikä on 15,8 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2015 (25 315 611 euroa). Peruutukset koskivat lähinnä seuraavia momentteja: momentti 2 0 0 ”Kiinteistöt”, momentti 1 0 0 ”Edustajanpalkkiot ja lisät”, momentti 2 0 2 ”Kiinteistöihin liittyvät kulut”, momentti 3 2 4 ”Tuotanto ja levitys”, momentti 4 0 2 ”Eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoitus” ja momentti 4 0 3 ”Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitus”. Näitä kuutta momenttia koskevat peruutukset muodostavat 82 prosenttia kaikista peruuntuneista määristä. |
| --- | --- |

7.

Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot vuodelle 2016 olivat yhteensä 289 323 907 euroa (2015: 277 911 825 euroa). Siirtoja vastaavat maksut olivat yhteensä 267 999 422 euroa eli 92,6 prosenttia siirroista (2015: 90,9 prosenttia). Määrärahoista siis peruuntui 21 324 484 euroa, mikä on 15,8 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2015 (25 315 611 euroa). Peruutukset koskivat lähinnä seuraavia momentteja: momentti 2 0 0 ”Kiinteistöt”, momentti 1 0 0 ”Edustajanpalkkiot ja lisät”, momentti 2 0 2 ”Kiinteistöihin liittyvät kulut”, momentti 3 2 4 ”Tuotanto ja levitys”, momentti 4 0 2 ”Eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoitus” ja momentti 4 0 3 ”Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitus”. Näitä kuutta momenttia koskevat peruutukset muodostavat 82 prosenttia kaikista peruuntuneista määristä.

| 8. | Peruuntuneet määrät ja peruutusten pääasialliset syyt esitetään taulukossa 2.

  Taulukko 2


  Vuodelta 2015 vuodelle 2016 ilman eri toimenpiteitä siirrettyjen määrärahojen peruutusten pääasialliset syyt








  (euroa) |
| --- | --- |
| Momentti | Peruutukset | Peruutusten pääasialliset syyt |
| Momentti 2 0 0
  ”Kiinteistöt” | 4 600 151 | Alamomentti 2 0 0 5 ”Kiinteistöjen rakennuttaminen”: määrärahoista peruuntui 2,38 miljoonaa euroa pääasiassa töiden viivästymisten takia eri rakennuksissa ja odotettua vähäisemmästä laskutuksesta. Havel-rakennuksessa turvallisuuteen liittyvät lisätyöt aiheuttivat viivästymistä, minkä vuoksi joitakin siirrettyjä määrärahoja ei voitu käyttää.
  Alamomentti 2 0 0 7 ”Tilojen kunnostus”: määrärahoista peruuntui 1,71 miljoonaa euroa, koska saatiin säästöjä töiden optimoinnista, odotettua pienemmistä tai myöhemmin esitetyistä laskuista, keskeneräisistä töistä ja toteuttamattomista töistä. |
| Momentti 1 0 0
  ”Edustajanpalkkiot ja lisät” | 4 105 585 euroa | Alamomentti 1 0 0 4 ”Tavanomaiset matkakulut”: määrärahoista peruuntui 3,51 miljoonaa euroa. Yleensä jäsenet tekevät suuren osan korvaushakemuksista matkaa seuraavan varainhoitovuoden aikana, sillä jäsenet voivat tehdä korvaushakemuksia kyseistä varainhoitovuotta seuraavan vuoden 31 päivään lokakuuta asti. Joka vuosi määrärahoja siirretään kattamaan näitä menoja tilastollisten arvioiden perusteella. Lopulta tosiasiallisesti aiheutuneet menot olivat pienemmät kuin arvioidut menot.
  Alamomentti 1 0 0 5 ”Muut matkakulut”: määrärahoista peruuntui 0,60 miljoonaa euroa. Alamomentti 1 0 0 5 koskee muita virkamatkoja ja matkoja jäsenvaltiossa, josta jäsen on valittu Euroopan parlamenttiin. Jäsenet voivat tehdä korvaushakemuksia matkaa seuraavan varainhoitovuoden aikana 31 päivään lokakuuta asti. Tätä varten varattiin huomattavat määrärahat. Menot osoittautuivat ennakoitua pienemmiksi. |
| Momentti 2 0 2
  ”Kiinteistöihin liittyvät kulut” | 3 166 128 euroa | Alamomentti 2 0 2 2 ”Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous”: määrärahoista peruuntui 2,56 miljoonaa euroa. Peruuntumiset selittyvät pääasiassa säästöillä, jotka liittyivät optimointeihin, varauksia pienempiin toteutuneisiin määriin ja seuraamusten soveltamiseen.
  Alamomentti 2 0 2 4 ”Energiankulutus”: määrärahoista peruuntui 0,37 miljoonaa euroa. Tässä alamomentissa peruuntumisen syynä oli tarve jättää riittävästi liikkumavaraa kattamaan tilanteet, joissa korkea energiankulutus on sallittava. Oli vaikeaa laskea tarkasti siirrettävät määrärahat, sillä vuosilaskutus oli siirtohetkellä vielä pahasti kesken. |
| Momentti 3 2 4
  ”Tuotanto ja levitys” | 2 728 260 euroa | Alamomentti 3 2 4 7 ”Euroopan historian talo”: määrärahoista peruuntui 1,16 miljoonaa euroa. Töiden viivästyminen ja myöhemmin Euroopan historian talon avaamisen siirtäminen olivat syynä sille, että määrärahoja ei käytetty.
  Alamomentti 3 2 4 4 ”Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut”: määrärahoista peruuntui 0,61 miljoonaa euroa. Syynä olivat pääasiassa vierailijaryhmien peruutukset Brysselissä ja Pariisissa tehtyjen terrorihyökkäysten takia. |
| Momentti 4 0 2
  ”Eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoitus” | 1 850 686 euroa | Puhemiehistö päättää lopullisista avustuksista eurooppalaisille poliittisille puolueille varainhoitovuoden päätyttyä puolueiden loppuraporttien perusteella. Peruutukset johtuivat siitä, että useat puolueet ilmoittivat käyttäneensä määrärahoja käytettävissä olevaa enimmäismäärää vähemmän. |
| Momentti 4 0 3
  ”Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitus” | 1 050 927 euroa | Puhemiehistö päättää lopullisista avustuksista Euroopan tason poliittisille säätöille varainhoitovuoden päätyttyä säätiöiden loppuraporttien perusteella. Peruutukset johtuivat siitä, että useat säätiöt ilmoittivat käyttäneensä määrärahoja käytettävissä olevaa enimmäismäärää vähemmän. |

8.

Peruuntuneet määrät ja peruutusten pääasialliset syyt esitetään taulukossa 2.

Taulukko 2

Vuodelta 2015 vuodelle 2016 ilman eri toimenpiteitä siirrettyjen määrärahojen peruutusten pääasialliset syyt

(euroa)

Momentti

Peruutukset

Peruutusten pääasialliset syyt

Momentti 2 0 0

”Kiinteistöt”

4 600 151

Alamomentti 2 0 0 5 ”Kiinteistöjen rakennuttaminen”: määrärahoista peruuntui 2,38 miljoonaa euroa pääasiassa töiden viivästymisten takia eri rakennuksissa ja odotettua vähäisemmästä laskutuksesta. Havel-rakennuksessa turvallisuuteen liittyvät lisätyöt aiheuttivat viivästymistä, minkä vuoksi joitakin siirrettyjä määrärahoja ei voitu käyttää.

Alamomentti 2 0 0 7 ”Tilojen kunnostus”: määrärahoista peruuntui 1,71 miljoonaa euroa, koska saatiin säästöjä töiden optimoinnista, odotettua pienemmistä tai myöhemmin esitetyistä laskuista, keskeneräisistä töistä ja toteuttamattomista töistä.

Momentti 1 0 0

”Edustajanpalkkiot ja lisät”

4 105 585 euroa

Alamomentti 1 0 0 4 ”Tavanomaiset matkakulut”: määrärahoista peruuntui 3,51 miljoonaa euroa. Yleensä jäsenet tekevät suuren osan korvaushakemuksista matkaa seuraavan varainhoitovuoden aikana, sillä jäsenet voivat tehdä korvaushakemuksia kyseistä varainhoitovuotta seuraavan vuoden 31 päivään lokakuuta asti. Joka vuosi määrärahoja siirretään kattamaan näitä menoja tilastollisten arvioiden perusteella. Lopulta tosiasiallisesti aiheutuneet menot olivat pienemmät kuin arvioidut menot.

Alamomentti 1 0 0 5 ”Muut matkakulut”: määrärahoista peruuntui 0,60 miljoonaa euroa. Alamomentti 1 0 0 5 koskee muita virkamatkoja ja matkoja jäsenvaltiossa, josta jäsen on valittu Euroopan parlamenttiin. Jäsenet voivat tehdä korvaushakemuksia matkaa seuraavan varainhoitovuoden aikana 31 päivään lokakuuta asti. Tätä varten varattiin huomattavat määrärahat. Menot osoittautuivat ennakoitua pienemmiksi.

Momentti 2 0 2

”Kiinteistöihin liittyvät kulut”

3 166 128 euroa

Alamomentti 2 0 2 2 ”Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous”: määrärahoista peruuntui 2,56 miljoonaa euroa. Peruuntumiset selittyvät pääasiassa säästöillä, jotka liittyivät optimointeihin, varauksia pienempiin toteutuneisiin määriin ja seuraamusten soveltamiseen.

Alamomentti 2 0 2 4 ”Energiankulutus”: määrärahoista peruuntui 0,37 miljoonaa euroa. Tässä alamomentissa peruuntumisen syynä oli tarve jättää riittävästi liikkumavaraa kattamaan tilanteet, joissa korkea energiankulutus on sallittava. Oli vaikeaa laskea tarkasti siirrettävät määrärahat, sillä vuosilaskutus oli siirtohetkellä vielä pahasti kesken.

Momentti 3 2 4

”Tuotanto ja levitys”

2 728 260 euroa

Alamomentti 3 2 4 7 ”Euroopan historian talo”: määrärahoista peruuntui 1,16 miljoonaa euroa. Töiden viivästyminen ja myöhemmin Euroopan historian talon avaamisen siirtäminen olivat syynä sille, että määrärahoja ei käytetty.

Alamomentti 3 2 4 4 ”Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut”: määrärahoista peruuntui 0,61 miljoonaa euroa. Syynä olivat pääasiassa vierailijaryhmien peruutukset Brysselissä ja Pariisissa tehtyjen terrorihyökkäysten takia.

Momentti 4 0 2

”Eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoitus”

1 850 686 euroa

Puhemiehistö päättää lopullisista avustuksista eurooppalaisille poliittisille puolueille varainhoitovuoden päätyttyä puolueiden loppuraporttien perusteella. Peruutukset johtuivat siitä, että useat puolueet ilmoittivat käyttäneensä määrärahoja käytettävissä olevaa enimmäismäärää vähemmän.

Momentti 4 0 3

”Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitus”

1 050 927 euroa

Puhemiehistö päättää lopullisista avustuksista Euroopan tason poliittisille säätöille varainhoitovuoden päätyttyä säätiöiden loppuraporttien perusteella. Peruutukset johtuivat siitä, että useat säätiöt ilmoittivat käyttäneensä määrärahoja käytettävissä olevaa enimmäismäärää vähemmän.

E.   Tulot

| 9. | Tileihin kirjattuja tuloja oli 31. joulukuuta 2016 yhteensä 183 381 513 euroa (176 367 724 euroa vuonna 2015), josta käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä oli 30 589 787 euroa (27 988 590 euroa vuonna 2015). |
| --- | --- |

9.

Tileihin kirjattuja tuloja oli 31. joulukuuta 2016 yhteensä 183 381 513 euroa (176 367 724 euroa vuonna 2015), josta käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä oli 30 589 787 euroa (27 988 590 euroa vuonna 2015).

| 10. | Taulukossa 3 esitellään luvuittain, kuinka vuoden 2015 tulot ovat kehittyneet verrattuna varainhoitovuoteen 2016.

  Taulukko 3


  Tulojen kehitys vuosina 2015–2016











  (euroa) |
| --- | --- |
| Luku | Nimike | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 4 0 | Erilaiset verot ja pidätykset | 82 251 089 | 79 427 275 | 2 823 814 | 4 % |
| 4 1 | Maksut eläkejärjestelmään | 68 455 454 | 67 797 490 | 657 964 | 1 % |
| Osasto: 4 – Erilaiset verot ja pidätykset | 150 706 543 | 147 224 765 | 3 481 778 | 2 % |
| 5 0 | Irtaimen (tavaroiden) ja kiinteän omaisuuden myynnistä kertyvä tuotto | 189 447  (10) | 81 397 | 108 050 | 133 % |
| 5 1 | Vuokrauksesta kertyvä tuotto | 2 989 324  (10) | 2 824 279 | 165 045 | 6 % |
| 5 2 | Sijoitetuista tai lainatuista varoista kertyneet tulot, pankkikorot ja muut korot | 23 473 | 216 417 | - 192 944 | - 89 % |
| 5 5 | Tulot suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista | 5 542 356  (10) | 6 286 413 | - 744 057 | - 12 % |
| 5 7 | Toimielimen hallinnolliseen toimintaan liittyvät muut maksut ja palautukset | 7 173 581  (10) | 6 768 495 | 405 086 | 6 % |
| 5 8 | Sekalaiset korvaukset | 217 498  (10) | 179 793 | 37 705 | 21 % |
| Osasto: 5 – Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 16 135 679 | 16 356 793 | - 221 114 | - 1 % |
| Osasto: 5 – Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 14 477 581
   (10) | 11 848 214 | 2 629 367 | 22 % |
| Osasto: 9 – Sekalaiset tulot | 2 061 711 | 937 952 | 1 123 759 | 120 % |
| Yhteensä | 183 381 513 | 176 367 724 | 7 013 789 | 4 % |

10.

Taulukossa 3 esitellään luvuittain, kuinka vuoden 2015 tulot ovat kehittyneet verrattuna varainhoitovuoteen 2016.

Taulukko 3

Tulojen kehitys vuosina 2015–2016

(euroa)

Luku

Nimike

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

4 0

Erilaiset verot ja pidätykset

82 251 089

79 427 275

2 823 814

4 %

4 1

Maksut eläkejärjestelmään

68 455 454

67 797 490

657 964

1 %

Osasto: 4 – Erilaiset verot ja pidätykset

150 706 543

147 224 765

3 481 778

2 %

5 0

Irtaimen (tavaroiden) ja kiinteän omaisuuden myynnistä kertyvä tuotto

189 447  (10)

81 397

108 050

133 %

5 1

Vuokrauksesta kertyvä tuotto

2 989 324  (10)

2 824 279

165 045

6 %

5 2

Sijoitetuista tai lainatuista varoista kertyneet tulot, pankkikorot ja muut korot

23 473

216 417

- 192 944

- 89 %

5 5

Tulot suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista

5 542 356  (10)

6 286 413

- 744 057

- 12 %

5 7

Toimielimen hallinnolliseen toimintaan liittyvät muut maksut ja palautukset

7 173 581  (10)

6 768 495

405 086

6 %

5 8

Sekalaiset korvaukset

217 498  (10)

179 793

37 705

21 %

Osasto: 5 – Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

16 135 679

16 356 793

- 221 114

- 1 %

Osasto: 5 – Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

14 477 581
   (10)

11 848 214

2 629 367

22 %

Osasto: 9 – Sekalaiset tulot

2 061 711

937 952

1 123 759

120 %

Yhteensä

183 381 513

176 367 724

7 013 789

4 %

F.   Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat

| 11. | Vuonna 2016 käytettävissä olleet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olivat yhteensä 30 589 787 euroa (2015: 27 988 590 euroa). Maksusitoumukset olivat yhteensä 12 032 487 euroa eli 39 prosenttia lopullisista määrärahoista (2015: 54 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 7 602 676 euroa eli 63 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2015: 83 prosenttia). |
| --- | --- |

11.

Vuonna 2016 käytettävissä olleet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olivat yhteensä 30 589 787 euroa (2015: 27 988 590 euroa). Maksusitoumukset olivat yhteensä 12 032 487 euroa eli 39 prosenttia lopullisista määrärahoista (2015: 54 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 7 602 676 euroa eli 63 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2015: 83 prosenttia).

| 12. | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin oleviin vuodelle 2016 siirrettyihin määrärahoihin kuuluu Belgian valtion 27. tammikuuta 2010 suorittama 85 897 000 euron maksu, joka koski D4- ja D5-rakennusten tontin ja Brysselin Luxemburgin rautatieaseman kattamiseen liittyvien kustannusten korvaamista. Tämä maksu on varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ulkoinen käyttötarkoitukseensa sidottu tulo. Suurin osa tähän tuloon liittyvistä tehdyistä sitoumuksista koskee Martens-rakennuksen hankintaa puhemiehistön 30. marraskuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti. Tämän rakennushankkeen maksut, eli yhteensä 74 250 579 euroa, suoritettiin vuonna 2016. |
| --- | --- |

12.

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin oleviin vuodelle 2016 siirrettyihin määrärahoihin kuuluu Belgian valtion 27. tammikuuta 2010 suorittama 85 897 000 euron maksu, joka koski D4- ja D5-rakennusten tontin ja Brysselin Luxemburgin rautatieaseman kattamiseen liittyvien kustannusten korvaamista. Tämä maksu on varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ulkoinen käyttötarkoitukseensa sidottu tulo. Suurin osa tähän tuloon liittyvistä tehdyistä sitoumuksista koskee Martens-rakennuksen hankintaa puhemiehistön 30. marraskuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti. Tämän rakennushankkeen maksut, eli yhteensä 74 250 579 euroa, suoritettiin vuonna 2016.

G.   Peruuntuneet määrärahat vuoden aikana

| 13. | Määrärahoja peruuntui 14 769 811 euroa (2015: 16 107 073 euroa) eli 0,8 prosenttia lopullisista määrärahoista (2015: 0,9 prosenttia). Peruutusten pääasialliset syyt esitetään seuraavassa taulukossa:

  Taulukko 4


  Määrärahojen peruutusten pääasialliset syyt vuonna 2016











  Momentti | Nimike | Peruuntunut määrä
  (euroina) | % kaikista peruutuksista | % peruutukset/momentti | Peruutuksen pääasiallinen syy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 2 0 | Palkat ja muut etuudet | 2 868 116 | 19 | 0,5 | Tämä on tekninen peruutus, joka koskee alamomentteja 1 2 0 0 ja 1 2 0 2, sillä kyse on kokonaismäärärahojen erittäin pienestä osasta (0,5  prosenttia). |
| 2 0 2 | Kiinteistöihin liittyvät kulut | 1 551 383 | 11 | 1,8 | Kyse on lähinnä tiettyjen toimien teknisestä poistosta. |
| 3 2 4 | Tuotanto ja levitys | 1 358 410 | 9 | 1,5 | Kyse on lähinnä tiettyjen toimien teknisestä peruutuksesta. |
| 3 2 0 | Asiantuntemuksen hankinta | 986 617 | 7 | 13,2 | Peruuntuminen selittyy pääasiassa liikkumavaralla, joka johtuu useita valiokuntia varten budjetoidusta asiantuntija-avusta. |
| 2 1 0 | Tietojenkäsittely ja televiestintä | 910 247 | 6 | 0,8 | Kyse on lähinnä tiettyjen toimien teknisestä peruutuksesta. |

13.

Määrärahoja peruuntui 14 769 811 euroa (2015: 16 107 073 euroa) eli 0,8 prosenttia lopullisista määrärahoista (2015: 0,9 prosenttia). Peruutusten pääasialliset syyt esitetään seuraavassa taulukossa:

Taulukko 4

Määrärahojen peruutusten pääasialliset syyt vuonna 2016

Momentti

Nimike

Peruuntunut määrä

(euroina)

% kaikista peruutuksista

% peruutukset/momentti

Peruutuksen pääasiallinen syy

1 2 0

Palkat ja muut etuudet

2 868 116

19

0,5

Tämä on tekninen peruutus, joka koskee alamomentteja 1 2 0 0 ja 1 2 0 2, sillä kyse on kokonaismäärärahojen erittäin pienestä osasta (0,5  prosenttia).

2 0 2

Kiinteistöihin liittyvät kulut

1 551 383

11

1,8

Kyse on lähinnä tiettyjen toimien teknisestä poistosta.

3 2 4

Tuotanto ja levitys

1 358 410

9

1,5

Kyse on lähinnä tiettyjen toimien teknisestä peruutuksesta.

3 2 0

Asiantuntemuksen hankinta

986 617

7

13,2

Peruuntuminen selittyy pääasiassa liikkumavaralla, joka johtuu useita valiokuntia varten budjetoidusta asiantuntija-avusta.

2 1 0

Tietojenkäsittely ja televiestintä

910 247

6

0,8

Kyse on lähinnä tiettyjen toimien teknisestä peruutuksesta.

H.   Määrärahasiirrot

Taulukko 5

Siirrot ja niiden oikeusperustat

| Siirtojen määrä | Siirretty määrä (euroina) | % lopullisista määrärahoista |
| --- | --- | --- |
| C-siirrot (VHA:n 27 ja 46 artikla) |
| 7 C-siirtoa | 66 655 000 | 3,6 |
| keräilysiirron osuus | 53 500 000 | 2,9 |
| P-siirrot (VHA:n 25 artiklan 1 kohta) |
| 16 tavanomaisia määrärahoja koskevaa P-siirtoa | 18 233 548 | 1,0 |
| 23 tavanomaisia määrärahoja koskevaa C+P-siirtoa | 84 888 548 | 4,6 |

Siirtojen määrä

Siirretty määrä (euroina)

% lopullisista määrärahoista

C-siirrot (VHA:n 27 ja 46 artikla)

7 C-siirtoa

66 655 000

3,6

keräilysiirron osuus

53 500 000

2,9

P-siirrot (VHA:n 25 artiklan 1 kohta)

16 tavanomaisia määrärahoja koskevaa P-siirtoa

18 233 548

1,0

23 tavanomaisia määrärahoja koskevaa C+P-siirtoa

84 888 548

4,6

| 14. | Varainhoitovuoden aikana hyväksyttiin seitsemän varainhoitoasetuksen 27 ja 46 artiklan mukaista C-siirtoa (mukaan lukien ns. keräilysiirto). Ne olivat yhteensä 66 655 000 euroa eli 3,6 prosenttia lopullisista määrärahoista (2015: kuusi siirtoa eli 4,6 prosenttia lopullisista määrärahoista). Puhemies hyväksyi varainhoitoasetuksen 25 artiklan 1 kohdan (11) mukaisesti 16 tavanomaisia määrärahoja koskevaa P-siirtoa, joiden määrä oli yhteensä 18 233 548 euroa eli 1,0 prosenttia lopullisista määrärahoista. (2015: seitsemän siirtoa, joiden osuus lopullisista määrärahoista oli 0,4 prosenttia).

  Taulukko 6


  C-siirrot menoluokan ja tarkoituksen mukaan jaoteltuina










  Siirron vastaanottava menoluokka | Sisältö | Siirto (12) | Siirretty määrä (euroina) | Prosenttiosuutena siirretyistä määristä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinteistöpolitiikka | Adenauer-kiinteistöhanke | C8 | 53 500 000 | 80,3 |
| Kiinteistöpolitiikka yhteensä | | 53 500 000 | 80,3 |
| | Parlamentin jäsenten kuljetus | C1 | 205 000 | 0,3 |
| Jäsenet | Siirtymäkorvaukset | C5 | 230 000 | 0,3 |
| | Palkkioiden indeksointi ja työkyvyttömyyseläkkeet | C7 (13) | 1 450 000 | 2,2 |
| Jäsenet yhteensä | | 1 885 000 | 2,8 |
| Hallinto | Virvokkeiden toimittaminen kokouksiin | C3 | 750 000 | 1,1 |
| Turvallisuuteen liittyvät hankkeet (tilojen kunnostaminen) | C4 | 5 500 000 | 8,3 |
| Tulkkausmenot | C6/C7 (14) | 3 520 000 | 5,3 |
| Palkkojen ja lisien indeksointi (henkilöstö) | C7 | 1 500 000 | 2,3 |
| Hallinto yhteensä | | 11 270 000 | 16,9 |
| Yhteensä | 66 655 000 | 100,0 |

14.

Varainhoitovuoden aikana hyväksyttiin seitsemän varainhoitoasetuksen 27 ja 46 artiklan mukaista C-siirtoa (mukaan lukien ns. keräilysiirto). Ne olivat yhteensä 66 655 000 euroa eli 3,6 prosenttia lopullisista määrärahoista (2015: kuusi siirtoa eli 4,6 prosenttia lopullisista määrärahoista). Puhemies hyväksyi varainhoitoasetuksen 25 artiklan 1 kohdan (11) mukaisesti 16 tavanomaisia määrärahoja koskevaa P-siirtoa, joiden määrä oli yhteensä 18 233 548 euroa eli 1,0 prosenttia lopullisista määrärahoista. (2015: seitsemän siirtoa, joiden osuus lopullisista määrärahoista oli 0,4 prosenttia).

Taulukko 6

C-siirrot menoluokan ja tarkoituksen mukaan jaoteltuina

Siirron vastaanottava menoluokka

Sisältö

Siirto (12)

Siirretty määrä (euroina)

Prosenttiosuutena siirretyistä määristä

Kiinteistöpolitiikka

Adenauer-kiinteistöhanke

C8

53 500 000

80,3

Kiinteistöpolitiikka yhteensä

53 500 000

80,3

Parlamentin jäsenten kuljetus

C1

205 000

0,3

Jäsenet

Siirtymäkorvaukset

C5

230 000

0,3

Palkkioiden indeksointi ja työkyvyttömyyseläkkeet

C7 (13)

1 450 000

2,2

Jäsenet yhteensä

1 885 000

2,8

Hallinto

Virvokkeiden toimittaminen kokouksiin

C3

750 000

1,1

Turvallisuuteen liittyvät hankkeet (tilojen kunnostaminen)

C4

5 500 000

8,3

Tulkkausmenot

C6/C7 (14)

3 520 000

5,3

Palkkojen ja lisien indeksointi (henkilöstö)

C7

1 500 000

2,3

Hallinto yhteensä

11 270 000

16,9

Yhteensä

66 655 000

100,0

II   VARAINHOITO LUVUITTAIN

| 15. | Tässä osassa käsitellään määrärahojen käyttöä talousarvioluvuittain, niiden osuutta talousarvion kokonaismenoista ja niiden kehitystä edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. Neljä lukua kattaa yksinään 70 prosenttia kaikista maksusitoumuksista. Kyseessä ovat luku 1 0 ”Toimielimen jäsenet”, luku 1 2 ”Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt”, luku 2 0 ”Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut” ja luku 4 2 ”Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot”. |
| --- | --- |

15.

Tässä osassa käsitellään määrärahojen käyttöä talousarvioluvuittain, niiden osuutta talousarvion kokonaismenoista ja niiden kehitystä edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. Neljä lukua kattaa yksinään 70 prosenttia kaikista maksusitoumuksista. Kyseessä ovat luku 1 0 ”Toimielimen jäsenet”, luku 1 2 ”Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt”, luku 2 0 ”Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut” ja luku 4 2 ”Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot”.

| 16. | Taulukossa 7 esitellään luvuittain, kuinka vuoden 2016 sitoumukset ovat kehittyneet verrattuna varainhoitovuoteen 2015. Kuvissa 1 ja 2 esitellään osuudet ja kehitys vuodesta 2015 vuoteen 2016.

  Taulukko 7


  Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016:











  (euroa) |
| --- | --- |
| Luku | Nimike | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 1 0 | Toimielimen jäsenet | 203 367 219 | 213 915 852 | -10 548 633 | - 5 % |
| 1 2 | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | 625 820 200 | 597 484 150 | 28 336 050 | 5 % |
| 1 4 | Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut | 125 551 151 | 116 618 310 | 8 932 841 | 8 % |
| 1 6 | Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot | 14 441 490 | 17 535 481 | -3 093 991 | - 18 % |
| Osasto: 1 – Toimielimen henkilöstö | 969 180 059 | 945 553 793 | 23 626 266 | 2 % |
| 2 0 | Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut | 251 599 697 | 265 369 143 | -13 769 447 | - 5 % |
| 2 1 | Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus | 152 828 726 | 136 912 387 | 15 916 339 | 12 % |
| 2 3 | Hallinnosta johtuvat toistuvaismenot | 4 430 838 | 4 458 475 | -27 637 | - 1 % |
| Osasto: 2 – Kiinteistöt, irtain omaisuus, laitteet ja sekalaiset hallinnosta johtuvat menot | 408 859 260 | 406 740 005 | 2 119 255 | 1 % |
| 3 0 | Kokoukset ja konferenssit | 33 038 898 | 31 170 192 | 1 868 705 | 6 % |
| 3 2 | Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys | 107 988 646 | 107 799 775 | 188 871 | 0 % |
| Osasto: 3 – Toimielimen suorittamista yleisistä tehtävistä aiheutuvat menot | 141 027 543 | 138 969 967 | 2 057 577 | 1 % |
| 4 0 | Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot (15) | 109 952 171 | 102 924 578 | 7 027 593 | 7 % |
| 4 2 | Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot | 194 405 139 | 184 233 696 | 10 171 443 | 6 % |
| 4 4 | Jäsenten ja entisten jäsenten kokoukset ja muu toiminta | 420 000 | 400 000 | 20 000 | 5 % |
| Osasto: 4 – Toimielimen suorittamista erityistehtävistä aiheutuvat menot | 304 777 310 | 287 558 274 | 17 219 036 | 6 % |
| Osasto: 10 – Muut menot | 0 | 0 | 0 | |
| Yhteensä | 1 823 844 172 | 1 778 822 039 | 45 022 133 | 3 % |

16.

Taulukossa 7 esitellään luvuittain, kuinka vuoden 2016 sitoumukset ovat kehittyneet verrattuna varainhoitovuoteen 2015. Kuvissa 1 ja 2 esitellään osuudet ja kehitys vuodesta 2015 vuoteen 2016.

Taulukko 7

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016:

(euroa)

Luku

Nimike

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

1 0

Toimielimen jäsenet

203 367 219

213 915 852

-10 548 633

- 5 %

1 2

Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

625 820 200

597 484 150

28 336 050

5 %

1 4

Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut

125 551 151

116 618 310

8 932 841

8 %

1 6

Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot

14 441 490

17 535 481

-3 093 991

- 18 %

Osasto: 1 – Toimielimen henkilöstö

969 180 059

945 553 793

23 626 266

2 %

2 0

Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut

251 599 697

265 369 143

-13 769 447

- 5 %

2 1

Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus

152 828 726

136 912 387

15 916 339

12 %

2 3

Hallinnosta johtuvat toistuvaismenot

4 430 838

4 458 475

-27 637

- 1 %

Osasto: 2 – Kiinteistöt, irtain omaisuus, laitteet ja sekalaiset hallinnosta johtuvat menot

408 859 260

406 740 005

2 119 255

1 %

3 0

Kokoukset ja konferenssit

33 038 898

31 170 192

1 868 705

6 %

3 2

Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys

107 988 646

107 799 775

188 871

0 %

Osasto: 3 – Toimielimen suorittamista yleisistä tehtävistä aiheutuvat menot

141 027 543

138 969 967

2 057 577

1 %

4 0

Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot (15)

109 952 171

102 924 578

7 027 593

7 %

4 2

Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot

194 405 139

184 233 696

10 171 443

6 %

4 4

Jäsenten ja entisten jäsenten kokoukset ja muu toiminta

420 000

400 000

20 000

5 %

Osasto: 4 – Toimielimen suorittamista erityistehtävistä aiheutuvat menot

304 777 310

287 558 274

17 219 036

6 %

Osasto: 10 – Muut menot

0

0

0

Yhteensä

1 823 844 172

1 778 822 039

45 022 133

3 %

Kuva 1.

Vuoden 2016 sitoumusten jakautuminen luvuittain

Kuva 2.

Sidottujen määrärahojen kehittyminen vuosina 2016 ja 2015 luvuittain

A.   Luku 1 0 – ”Toimielimen jäsenet”

Taulukko 8

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 1 0

| (euroa) |
| --- |
| Alamomentti | Nimike | Osuus vuonna 2016 | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 1 0 0 0 | Edustajanpalkkiot | 36 % | 73 871 419 | 71 860 134 | 2 011 285 | 3 % |
| 1 0 0 4 | Tavanomaiset matkakulut | 33 % | 66 290 000 | 71 418 750 | -5 128 750 | - 7 % |
| 1 0 0 5 | Muut matkakulut | 3 % | 6 150 000 | 5 550 000 | 600 000 | 11 % |
| 1 0 0 6 | Yleinen kulukorvaus | 19 % | 38 937 488 | 38 754 451 | 183 037 | 0 % |
| 1 0 2 0 | Siirtymäkorvaukset | 1 % | 1 725 886 | 9 544 350 | -7 818 464 | - 82 % |
| 1 0 3 0 | Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) | 5 % | 10 521 344 | 10 675 654 | - 154 309 | - 1 % |
| Muut | Muut | 3 % | 5 871 082 | 6 112 514 | - 241 432 | - 4 % |
| Luku: 1 0 – Toimielimen jäsenet | 100 % | 203 367 219 | 213 915 852 | -10 548 633 | - 5 % |

(euroa)

Alamomentti

Nimike

Osuus vuonna 2016

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

1 0 0 0

Edustajanpalkkiot

36 %

73 871 419

71 860 134

2 011 285

3 %

1 0 0 4

Tavanomaiset matkakulut

33 %

66 290 000

71 418 750

-5 128 750

- 7 %

1 0 0 5

Muut matkakulut

3 %

6 150 000

5 550 000

600 000

11 %

1 0 0 6

Yleinen kulukorvaus

19 %

38 937 488

38 754 451

183 037

0 %

1 0 2 0

Siirtymäkorvaukset

1 %

1 725 886

9 544 350

-7 818 464

- 82 %

1 0 3 0

Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)

5 %

10 521 344

10 675 654

- 154 309

- 1 %

Muut

Muut

3 %

5 871 082

6 112 514

- 241 432

- 4 %

Luku: 1 0 – Toimielimen jäsenet

100 %

203 367 219

213 915 852

-10 548 633

- 5 %

| 17. | Edustajanpalkkio (bruttopalkka) on 38,5 prosenttia Euroopan unionin tuomioistuimen tuomarin peruspalkasta (16). Suurin syy alamomentin 1 0 0 0 sitoumusten kasvuun vuodesta 2015 vuoteen 2016 oli 3,3 prosentin palkkamukautus, jota sovellettiin 1. päivästä heinäkuuta 2016 alkaen. Jäsenten edustajanpalkkio nousi 8 484 euroon (1. heinäkuuta 2015 ja 30. kesäkuuta 2016 välisenä aikana se oli 8 213 euroa). Ajanjaksolta, joka ulottui heinäkuusta 2016 joulukuuhun 2016, maksettiin takautuvasti yhteensä 1 199 190 euroa. |
| --- | --- |

17.

Edustajanpalkkio (bruttopalkka) on 38,5 prosenttia Euroopan unionin tuomioistuimen tuomarin peruspalkasta (16). Suurin syy alamomentin 1 0 0 0 sitoumusten kasvuun vuodesta 2015 vuoteen 2016 oli 3,3 prosentin palkkamukautus, jota sovellettiin 1. päivästä heinäkuuta 2016 alkaen. Jäsenten edustajanpalkkio nousi 8 484 euroon (1. heinäkuuta 2015 ja 30. kesäkuuta 2016 välisenä aikana se oli 8 213 euroa). Ajanjaksolta, joka ulottui heinäkuusta 2016 joulukuuhun 2016, maksettiin takautuvasti yhteensä 1 199 190 euroa.

| 18. | Alamomentin 1 0 0 4 ”Tavanomaiset matkakulut” sitoumusten vähennys vuodesta 2015 ja alamomentin 1 0 0 5 ”Muut matkakulut” kasvu voidaan selittää parlamentin toimintakalenterin muutoksella. Parlamentin ulkoiseen toimintaan varattujen viikkojen lisääntyminen johti tavanomaista matkustamista koskevien menojen vähentymiseen, kun taas matkustaminen jäsenvaltiossa, josta jäsen on valittu, yleensä lisääntyi. |
| --- | --- |

18.

Alamomentin 1 0 0 4 ”Tavanomaiset matkakulut” sitoumusten vähennys vuodesta 2015 ja alamomentin 1 0 0 5 ”Muut matkakulut” kasvu voidaan selittää parlamentin toimintakalenterin muutoksella. Parlamentin ulkoiseen toimintaan varattujen viikkojen lisääntyminen johti tavanomaista matkustamista koskevien menojen vähentymiseen, kun taas matkustaminen jäsenvaltiossa, josta jäsen on valittu, yleensä lisääntyi.

| 19. | Vuonna 2016 jäsenet tekivät yhteensä 29 641 virkamatkaa (17). Suurin osa matkoista tehtiin Brysseliin (18 615) ja Strasbourgiin (8 687). Kokouksiin muualla unionissa tehtiin 1 348 matkaa ja unionin ulkopuolelle 991 matkaa. |
| --- | --- |

19.

Vuonna 2016 jäsenet tekivät yhteensä 29 641 virkamatkaa (17). Suurin osa matkoista tehtiin Brysseliin (18 615) ja Strasbourgiin (8 687). Kokouksiin muualla unionissa tehtiin 1 348 matkaa ja unionin ulkopuolelle 991 matkaa.

| 20. | Alamomentilta 1 0 0 6 katetaan jäsenten parlamentaarisesta toiminnasta aiheutuvat menot. Vuonna 2016 tämä kulukorvaus oli 4 320 euroa kuukaudessa jäsentä kohti (ei muutosta vuodesta 2015) ja se maksettiin kuukausittain jäsenen pyynnöstä. |
| --- | --- |

20.

Alamomentilta 1 0 0 6 katetaan jäsenten parlamentaarisesta toiminnasta aiheutuvat menot. Vuonna 2016 tämä kulukorvaus oli 4 320 euroa kuukaudessa jäsentä kohti (ei muutosta vuodesta 2015) ja se maksettiin kuukausittain jäsenen pyynnöstä.

| 21. | Alamomentin 1 0 2 0 ”Siirtymäkorvaukset” määrärahojen väheneminen vuodesta 2015 vuoteen 2016 kuvastaa jäsenten poistumista edustajantoimesta vaiheittain vuonna 2014 pidettyjen vaalien jälkeen. Toimikautensa päättävät jäsenet voivat hakea siirtymäkorvausta (18). Vain kaksi entistä jäsentä sai siirtymäkorvausta joulukuussa 2016, 12 heinäkuussa 2016, 25 joulukuun lopussa 2015 ja vielä 51 heinäkuussa 2015. Lisäksi hyvittämistä koskevien sääntöjen muutos (19) johti siihen, että 21 asiaa otettiin uudelleen käsiteltäviksi vuonna 2016 ja maksettiin arvoltaan 752 696 euron siirtymäkorvaukset. |
| --- | --- |

21.

Alamomentin 1 0 2 0 ”Siirtymäkorvaukset” määrärahojen väheneminen vuodesta 2015 vuoteen 2016 kuvastaa jäsenten poistumista edustajantoimesta vaiheittain vuonna 2014 pidettyjen vaalien jälkeen. Toimikautensa päättävät jäsenet voivat hakea siirtymäkorvausta (18). Vain kaksi entistä jäsentä sai siirtymäkorvausta joulukuussa 2016, 12 heinäkuussa 2016, 25 joulukuun lopussa 2015 ja vielä 51 heinäkuussa 2015. Lisäksi hyvittämistä koskevien sääntöjen muutos (19) johti siihen, että 21 asiaa otettiin uudelleen käsiteltäviksi vuonna 2016 ja maksettiin arvoltaan 752 696 euron siirtymäkorvaukset.

| 22. | Alamomentti 1 0 3 0 ”Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)” on tarkoitettu kattamaan jäsenille toimikauden päätyttyä maksettavat vanhuuseläkkeet. Tämä koskee sellaisia jäseniä, joihin sovelletaan aiempien säännösten ehtoja, jotka korvattiin, kun parlamentin jäsenten asemaa koskevat säännöt tulivat voimaan vuonna 2009 (20). Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen voimaantuloon mennessä saadut eläkeoikeudet pysyvät voimassa. Vanhuuseläkettä koskevat määräykset koskevat nykyisin ainoastaan Ranskasta ja Italiasta valittuja jäseniä. Kaikilla muilla jäsenillä on oikeus liittyä heidän kansallisten viranomaistensa tarjoamiin eläkejärjestelmiin. Italiasta valituilla Euroopan parlamentin jäsenillä, jotka eivät kuulu kansalliseen eläkejärjestelmään, ja Ranskasta valituilla Euroopan parlamentin jäsenillä, joilla oli Ranskan kansalliskokouksen jäsenten eläkejärjestelmästä poikkeava eläkejärjestelmä, oli mahdollisuus maksaa parlamentin talousarvioon eläkemaksuja, joiden laskentaperusteet ovat samat kuin ne, joita sovelletaan Italian tai Ranskan kansallisten parlamenttien jäseniin, jotta kyseiset Euroopan parlamentin jäsenet saisivat samat eläkeoikeudet kuin kansalliseen parlamenttiin välituilla jäsenillä. Vuoden 2016 lopussa edunsaajia oli 390 kun vuoden 2015 lopussa heitä oli 458. Edunsaajien lukumäärän vähentyminen selittää alamomentin sitoumusten vähentymisen vuodesta 2015 vuoteen 2016. |
| --- | --- |

22.

Alamomentti 1 0 3 0 ”Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)” on tarkoitettu kattamaan jäsenille toimikauden päätyttyä maksettavat vanhuuseläkkeet. Tämä koskee sellaisia jäseniä, joihin sovelletaan aiempien säännösten ehtoja, jotka korvattiin, kun parlamentin jäsenten asemaa koskevat säännöt tulivat voimaan vuonna 2009 (20). Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen voimaantuloon mennessä saadut eläkeoikeudet pysyvät voimassa. Vanhuuseläkettä koskevat määräykset koskevat nykyisin ainoastaan Ranskasta ja Italiasta valittuja jäseniä. Kaikilla muilla jäsenillä on oikeus liittyä heidän kansallisten viranomaistensa tarjoamiin eläkejärjestelmiin. Italiasta valituilla Euroopan parlamentin jäsenillä, jotka eivät kuulu kansalliseen eläkejärjestelmään, ja Ranskasta valituilla Euroopan parlamentin jäsenillä, joilla oli Ranskan kansalliskokouksen jäsenten eläkejärjestelmästä poikkeava eläkejärjestelmä, oli mahdollisuus maksaa parlamentin talousarvioon eläkemaksuja, joiden laskentaperusteet ovat samat kuin ne, joita sovelletaan Italian tai Ranskan kansallisten parlamenttien jäseniin, jotta kyseiset Euroopan parlamentin jäsenet saisivat samat eläkeoikeudet kuin kansalliseen parlamenttiin välituilla jäsenillä. Vuoden 2016 lopussa edunsaajia oli 390 kun vuoden 2015 lopussa heitä oli 458. Edunsaajien lukumäärän vähentyminen selittää alamomentin sitoumusten vähentymisen vuodesta 2015 vuoteen 2016.

B.   Luku 1 2 – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

Taulukko 9

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 1 2

| (euroa) |
| --- |
| Alamomentti | Nimike | Osuus vuonna 2016 | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 1 2 0 0 | Palkat ja palkanlisät | 99 % | 621 577 767 | 594 444 744 | 27 133 023 | 5 % |
| 1 2 0 4 | Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset | 1 % | 3 425 000 | 2 560 000 | 865 000 | 34 % |
| Muut | Muut | 0 % | 817 433 | 479 406 | 338 027 | 71 % |
| Luku: 1 2 – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | 100 % | 625 820 200 | 597 484 150 | 28 336 050 | 5 % |

(euroa)

Alamomentti

Nimike

Osuus vuonna 2016

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

1 2 0 0

Palkat ja palkanlisät

99 %

621 577 767

594 444 744

27 133 023

5 %

1 2 0 4

Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset

1 %

3 425 000

2 560 000

865 000

34 %

Muut

Muut

0 %

817 433

479 406

338 027

71 %

Luku: 1 2 – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

100 %

625 820 200

597 484 150

28 336 050

5 %

| 23. | Virkamiehiin ja väliaikaisiin toimihenkilöihin liittyvät menot olivat vuonna 2016 625 820 200 euroa, eli ne olivat suurin menoluokka, jonka osuus oli 34 prosenttia varainhoitovuoden 2016 kaikista sitoumuksista. Luvun muutokset johtuvat pääasiassa alamomentin 1 2 0 0 ”Palkat ja palkanlisät” (jonka osuus luvun 1 2 määrärahoista on 99 prosenttia) määrärahojen kehityksestä. |
| --- | --- |

23.

Virkamiehiin ja väliaikaisiin toimihenkilöihin liittyvät menot olivat vuonna 2016 625 820 200 euroa, eli ne olivat suurin menoluokka, jonka osuus oli 34 prosenttia varainhoitovuoden 2016 kaikista sitoumuksista. Luvun muutokset johtuvat pääasiassa alamomentin 1 2 0 0 ”Palkat ja palkanlisät” (jonka osuus luvun 1 2 määrärahoista on 99 prosenttia) määrärahojen kehityksestä.

| 24. | Alamomentin 1 2 0 0 ”Palkat ja palkanlisät” määrärahoista sidottiin 621 577 767 euroa eli ne lisääntyivät 5 prosenttia vuodesta 2015. Tämä kehitys ilmentää virkojen täyttöasteen nousua, ja siihen sisältyy urakehitys sekä palkkojen indeksointi. Unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoja mukautettiin joulukuussa 2016 korottamalla niitä 3,3 prosenttia 1. heinäkuuta 2016 alkaen. |
| --- | --- |

24.

Alamomentin 1 2 0 0 ”Palkat ja palkanlisät” määrärahoista sidottiin 621 577 767 euroa eli ne lisääntyivät 5 prosenttia vuodesta 2015. Tämä kehitys ilmentää virkojen täyttöasteen nousua, ja siihen sisältyy urakehitys sekä palkkojen indeksointi. Unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoja mukautettiin joulukuussa 2016 korottamalla niitä 3,3 prosenttia 1. heinäkuuta 2016 alkaen.

| 25. | Alamomentin 1 2 0 4 ”Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset” sitoumukset olivat 3 425 000 euroa. Sitoumukset nousivat 34 prosenttia vuonna 2015, koska tehtäviään aloittavien ja tehtäviään päättävien virkamiesten ja toimihenkilöiden lukumäärä kasvoi. |
| --- | --- |

25.

Alamomentin 1 2 0 4 ”Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset” sitoumukset olivat 3 425 000 euroa. Sitoumukset nousivat 34 prosenttia vuonna 2015, koska tehtäviään aloittavien ja tehtäviään päättävien virkamiesten ja toimihenkilöiden lukumäärä kasvoi.

| 26. | Vuonna 2016 pääsihteeristön palvelukseen otettiin 181 virkamiestä tai väliaikaista toimihenkilöä ja poliittisten ryhmien palvelukseen otettiin 76 väliaikaista toimihenkilöä. Euroopan parlamentissa työskenteli 31. joulukuuta 2016 yhteensä 6 181 virkamiestä ja väliaikaista toimihenkilöä, joista 5 375 pääsihteeristössä ja 806 poliittisissa ryhmissä. |
| --- | --- |

26.

Vuonna 2016 pääsihteeristön palvelukseen otettiin 181 virkamiestä tai väliaikaista toimihenkilöä ja poliittisten ryhmien palvelukseen otettiin 76 väliaikaista toimihenkilöä. Euroopan parlamentissa työskenteli 31. joulukuuta 2016 yhteensä 6 181 virkamiestä ja väliaikaista toimihenkilöä, joista 5 375 pääsihteeristössä ja 806 poliittisissa ryhmissä.

| 27. | Sukupuolijakaumasta voidaan todeta, että 31. joulukuuta 2016 parlamentin koko henkilöstöstä 59 prosenttia oli naisia, yksikönpäälliköistä heitä oli 33 prosenttia, johtajista 30 prosenttia ja pääjohtajista 26 prosenttia. Seuraavassa kuvassa esitetään sukupuolijakauma tehtäväryhmittäin.

  Kuva 3.


  Euroopan parlamentin henkilöstön sukupuolijakauma



  Lähde: HENKILÖSTÖASIOIDEN PÄÄOSASTO |
| --- | --- |

27.

Sukupuolijakaumasta voidaan todeta, että 31. joulukuuta 2016 parlamentin koko henkilöstöstä 59 prosenttia oli naisia, yksikönpäälliköistä heitä oli 33 prosenttia, johtajista 30 prosenttia ja pääjohtajista 26 prosenttia. Seuraavassa kuvassa esitetään sukupuolijakauma tehtäväryhmittäin.

Kuva 3.

Euroopan parlamentin henkilöstön sukupuolijakauma

Lähde: HENKILÖSTÖASIOIDEN PÄÄOSASTO

C.   Luku 1 4 – Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut

Taulukko 10

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 1 4

| (euroa) |
| --- |
| Alamomentti | Nimike | Osuus vuonna 2016 | 2016 | 2015 | Erotus 2016 – 2015 | Muutos |
| 2016/2015 |
| 1 4 0 0 | Muu henkilöstö | 50 % | 63 001 439 | 55 539 723 | 7 461 717 | 13 % |
| 1 4 0 2 | Tulkkausmenot | 39 % | 48 598 750 | 46 423 856 | 2 174 894 | 5 % |
| 1 4 0 4 | Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto | 6 % | 7 033 670 | 6 379 886 | 653 783 | 10 % |
| 1 4 2 0 | Ulkoiset käännöspalvelut | 6 % | 6 917 292 | 8 274 845 | -1 357 553 | - 16 % |
| Luku: 1 4 – Muu henkilöstö ja ulkopuoliset palveluntarjoajat | 100 % | 125 551 151 | 116 618 310 | 8 932 841 | 8 % |

(euroa)

Alamomentti

Nimike

Osuus vuonna 2016

2016

2015

Erotus 2016 – 2015

Muutos

2016/2015

1 4 0 0

Muu henkilöstö

50 %

63 001 439

55 539 723

7 461 717

13 %

1 4 0 2

Tulkkausmenot

39 %

48 598 750

46 423 856

2 174 894

5 %

1 4 0 4

Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto

6 %

7 033 670

6 379 886

653 783

10 %

1 4 2 0

Ulkoiset käännöspalvelut

6 %

6 917 292

8 274 845

-1 357 553

- 16 %

Luku: 1 4 – Muu henkilöstö ja ulkopuoliset palveluntarjoajat

100 %

125 551 151

116 618 310

8 932 841

8 %

| 28. | Tämän luvun sidotut määrärahat kasvoivat pääasiassa sen tähden, että muuta henkilöstöä koskevat sitoumukset kasvoivat 7 500 000 eurolla enimmäkseen siksi, että turvallisuushenkilöstö otettiin parlamentin henkilöstön jäseniksi. Toinen merkittävä syy oli ulkoisen tulkkauksen lisääntynyt tarve vuonna 2016 (lisäystä 2 200 000 euroa vuodesta 2015). Ulkoista kääntämistä koskevat sitoumukset vähentyivät 16 prosenttia. |
| --- | --- |

28.

Tämän luvun sidotut määrärahat kasvoivat pääasiassa sen tähden, että muuta henkilöstöä koskevat sitoumukset kasvoivat 7 500 000 eurolla enimmäkseen siksi, että turvallisuushenkilöstö otettiin parlamentin henkilöstön jäseniksi. Toinen merkittävä syy oli ulkoisen tulkkauksen lisääntynyt tarve vuonna 2016 (lisäystä 2 200 000 euroa vuodesta 2015). Ulkoista kääntämistä koskevat sitoumukset vähentyivät 16 prosenttia.

| 29. | Alamomentin 1 4 0 0 ”Muu henkilöstö” määrärahojen lisäys johtuu pääasiassa sopimussuhteisen henkilöstön palvelukseen ottamisesta, jotta turvallisuuspalvelut voidaan ottaa suoritettaviksi sisäisinä toimintoina, ja palkkojen sitomisesta indeksiin. Henkilöstöstä oli sopimussuhteessa 1 538 henkilöä 31. joulukuuta 2016 (31. joulukuuta 2015: 1 428 eli lisäystä oli 8 prosenttia). Sopimussuhteisen henkilöstön jakautuminen tehtäväryhmien mukaisesti (21) ja sukupuolijakauma esitetään kuvassa 4. Alamomentilta katetaan muun henkilöstön, erityisesti sopimussuhteisen henkilöstön, palkat, lisät ja korvaukset, toimihenkilöiden sosiaaliturvaan kuuluvat työnantajamaksut ja näiden toimihenkilöiden palkkaukseen sovellettavien korjauskerrointen vaikutus sekä väliaikaisen ulkopuolisen henkilöstön käytöstä aiheutuvat menot.

  Kuva 4.


  Sopimussuhteinen henkilöstö tehtäväryhmittäin ja sukupuolittain vuonna 2016



  Lähde: HENKILÖSTÖASIOIDEN PÄÄOSASTO |
| --- | --- |

29.

Alamomentin 1 4 0 0 ”Muu henkilöstö” määrärahojen lisäys johtuu pääasiassa sopimussuhteisen henkilöstön palvelukseen ottamisesta, jotta turvallisuuspalvelut voidaan ottaa suoritettaviksi sisäisinä toimintoina, ja palkkojen sitomisesta indeksiin. Henkilöstöstä oli sopimussuhteessa 1 538 henkilöä 31. joulukuuta 2016 (31. joulukuuta 2015: 1 428 eli lisäystä oli 8 prosenttia). Sopimussuhteisen henkilöstön jakautuminen tehtäväryhmien mukaisesti (21) ja sukupuolijakauma esitetään kuvassa 4. Alamomentilta katetaan muun henkilöstön, erityisesti sopimussuhteisen henkilöstön, palkat, lisät ja korvaukset, toimihenkilöiden sosiaaliturvaan kuuluvat työnantajamaksut ja näiden toimihenkilöiden palkkaukseen sovellettavien korjauskerrointen vaikutus sekä väliaikaisen ulkopuolisen henkilöstön käytöstä aiheutuvat menot.

Kuva 4.

Sopimussuhteinen henkilöstö tehtäväryhmittäin ja sukupuolittain vuonna 2016

Lähde: HENKILÖSTÖASIOIDEN PÄÄOSASTO

| 30. | Alamomentin 1 4 0 2 ”Tulkkausmenot” muutos johtuu kysynnän erityispiirteissä tapahtuneista muutoksista, kuten muutoksista, joita on tehty parlamentin toimintakalenterin rakenteeseen, ja kahden uuden tutkintavaliokunnan perustamisesta. Tämän lisäksi ylimääräisten konferenssitulkkien keskimääräinen päiväkustannus kasvoi palkannousun johdosta ja siksi, että virkamatkojen päivärahoja ja majoituskulukorvausten enimmäismääriä mukautettiin. Alamomentin sitoumuksista katettiin niiden ylimääräisten konferenssitulkkien palkkiot, sosiaaliturvamaksut, matkakulut ja päivärahat, joiden avulla parlamentti hoitaa tulkkauksen järjestämissään kokouksissa. |
| --- | --- |

30.

Alamomentin 1 4 0 2 ”Tulkkausmenot” muutos johtuu kysynnän erityispiirteissä tapahtuneista muutoksista, kuten muutoksista, joita on tehty parlamentin toimintakalenterin rakenteeseen, ja kahden uuden tutkintavaliokunnan perustamisesta. Tämän lisäksi ylimääräisten konferenssitulkkien keskimääräinen päiväkustannus kasvoi palkannousun johdosta ja siksi, että virkamatkojen päivärahoja ja majoituskulukorvausten enimmäismääriä mukautettiin. Alamomentin sitoumuksista katettiin niiden ylimääräisten konferenssitulkkien palkkiot, sosiaaliturvamaksut, matkakulut ja päivärahat, joiden avulla parlamentti hoitaa tulkkauksen järjestämissään kokouksissa.

| 31. | Konferenssitulkkeina toimivilla toimihenkilöillä oli 52 121 tulkkauspäivää vuonna 2016 (lisäystä 1,3 prosenttia vuodesta 2015) parlamentissa sekä muissa toimielimissä (22) (tapauksissa, joissa tulkkauksesta huolehti parlamentti). |
| --- | --- |

31.

Konferenssitulkkeina toimivilla toimihenkilöillä oli 52 121 tulkkauspäivää vuonna 2016 (lisäystä 1,3 prosenttia vuodesta 2015) parlamentissa sekä muissa toimielimissä (22) (tapauksissa, joissa tulkkauksesta huolehti parlamentti).

| 32. | Alamomentin 1 4 0 4 ”Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto” määrärahojen kasvu johtui pääasiassa tilapäisesti siirrettyjen kansallisten asiantuntijoiden lukumäärän kasvusta. Sitoumuksista katettiin kyseisen henkilöstön palkat, palkanlisät, matkakulut ja sairaus- ja tapaturmavakuutuskulut. |
| --- | --- |

32.

Alamomentin 1 4 0 4 ”Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto” määrärahojen kasvu johtui pääasiassa tilapäisesti siirrettyjen kansallisten asiantuntijoiden lukumäärän kasvusta. Sitoumuksista katettiin kyseisen henkilöstön palkat, palkanlisät, matkakulut ja sairaus- ja tapaturmavakuutuskulut.

| 33. | Alamomentin 1 4 2 0 ”Ulkoiset käännöspalvelut” muutos johtui osittain ulkoistamisen vähentymisestä vuonna 2016 ja osittain siitä, että ulkoistettujen käännösten keskimääräinen sivukohtainen hinta uusissa vuonna 2016 voimassa olevissa sopimuksissa oli alempi kuin aiemmissa sopimuksissa. |
| --- | --- |

33.

Alamomentin 1 4 2 0 ”Ulkoiset käännöspalvelut” muutos johtui osittain ulkoistamisen vähentymisestä vuonna 2016 ja osittain siitä, että ulkoistettujen käännösten keskimääräinen sivukohtainen hinta uusissa vuonna 2016 voimassa olevissa sopimuksissa oli alempi kuin aiemmissa sopimuksissa.

D.   Luku 1 6 – Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot

Taulukko 11

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 1 6

| (euroa) |
| --- |
| Alamomentti | Nimike | Osuus vuonna 2016 | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 1 6 1 2 | Ammatillinen täydennyskoulutus | 38 % | 5 535 265 | 4 950 971 | 584 294 | 12 % |
| 1 6 5 2 | Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut | 4 % | 615 000 | 3 500 000 | -2 885 000 | - 82 % |
| 1 6 5 4 | Lasten päiväkoti ja muut lastentarhat | 38 % | 5 517 444 | 6 167 701 | - 650 257 | - 11 % |
| Muut | Muut | 19 % | 2 773 780 | 2 916 808 | - 143 028 | - 5 % |
| Luku: 1 6 – Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot | 100 % | 14 441 490 | 17 535 481 | -3 093 991 | - 18 % |

(euroa)

Alamomentti

Nimike

Osuus vuonna 2016

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

1 6 1 2

Ammatillinen täydennyskoulutus

38 %

5 535 265

4 950 971

584 294

12 %

1 6 5 2

Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut

4 %

615 000

3 500 000

-2 885 000

- 82 %

1 6 5 4

Lasten päiväkoti ja muut lastentarhat

38 %

5 517 444

6 167 701

- 650 257

- 11 %

Muut

Muut

19 %

2 773 780

2 916 808

- 143 028

- 5 %

Luku: 1 6 – Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot

100 %

14 441 490

17 535 481

-3 093 991

- 18 %

| 34. | Alamomentin 1 6 1 2 ”Ammatillinen täydennyskoulutus” sidotut määrärahat kattoivat henkilöstön pätevyyden lisäämiseksi ja toimielimen toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi järjestettävään koulutukseen liittyvät menot. Vuonna 2016 kielikursseilla oli 5 618 osallistujaa (2015: 5 606), tietoteknisillä kursseilla 2 120 osallistujaa (2015: 2 284) ja rahoitusalaa koskevilla kursseilla 874 osallistujaa (2015: 1 233). Parlamentin itsensä järjestämässä yleisessä koulutuksessa osallistujia oli 11 873 (2015: 11 970) ja ulkopuolisessa koulutuksessa 353 (2015: 341) (23). |
| --- | --- |

34.

Alamomentin 1 6 1 2 ”Ammatillinen täydennyskoulutus” sidotut määrärahat kattoivat henkilöstön pätevyyden lisäämiseksi ja toimielimen toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi järjestettävään koulutukseen liittyvät menot. Vuonna 2016 kielikursseilla oli 5 618 osallistujaa (2015: 5 606), tietoteknisillä kursseilla 2 120 osallistujaa (2015: 2 284) ja rahoitusalaa koskevilla kursseilla 874 osallistujaa (2015: 1 233). Parlamentin itsensä järjestämässä yleisessä koulutuksessa osallistujia oli 11 873 (2015: 11 970) ja ulkopuolisessa koulutuksessa 353 (2015: 341) (23).

| 35. | Alamomentin 1 6 5 2 ”Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut” sitoumusten vähentyminen vuodesta 2015 selittyy puhemiehistö hyväksyi 10. kesäkuuta 2013 hyväksymien parlamentin catering-palveluperiaatteiden nykyaikaistamista vuosina 2014–2019 koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanolla. Näiden suuntaviivojen perusteella ateriapalveluja parlamentin tiloissa tarjoaville urakoitsijoille ei enää anneta tukia Brysselissä (kesäkuusta 2015) ja Strasbourgissa (marraskuusta 2016). |
| --- | --- |

35.

Alamomentin 1 6 5 2 ”Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut” sitoumusten vähentyminen vuodesta 2015 selittyy puhemiehistö hyväksyi 10. kesäkuuta 2013 hyväksymien parlamentin catering-palveluperiaatteiden nykyaikaistamista vuosina 2014–2019 koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanolla. Näiden suuntaviivojen perusteella ateriapalveluja parlamentin tiloissa tarjoaville urakoitsijoille ei enää anneta tukia Brysselissä (kesäkuusta 2015) ja Strasbourgissa (marraskuusta 2016).

| 36. | Alamomentin 1 6 5 4 sidotut määrärahat kattavat parlamentin maksettavaksi kuuluvan osuuden kuluista, jotka liittyvät lasten päiväkotiin ja ulkopuolisiin lastentarhoihin, joiden kanssa on tehty sopimus (24). Pääsyy määrärahojen laskuun oli se, että yleinen tarve supistui, koska Brysselin yksityisissä lastentarhoissa oli lukuisia vapaita paikkoja ja tarvittiin vähemmän ulkoisia toimia. |
| --- | --- |

36.

Alamomentin 1 6 5 4 sidotut määrärahat kattavat parlamentin maksettavaksi kuuluvan osuuden kuluista, jotka liittyvät lasten päiväkotiin ja ulkopuolisiin lastentarhoihin, joiden kanssa on tehty sopimus (24). Pääsyy määrärahojen laskuun oli se, että yleinen tarve supistui, koska Brysselin yksityisissä lastentarhoissa oli lukuisia vapaita paikkoja ja tarvittiin vähemmän ulkoisia toimia.

E.   Luku 2 0 – Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut

Taulukko 12

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 2 0

| (euroa) |
| --- |
| Alamomentti | Nimike | Osuus vuonna 2016 | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 2 0 0 1 | Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut | 21 % | 53 500 000 | 77 585 000 | -24 085 000 | - 31 % |
| 2 0 0 5 | Kiinteistöjen rakennuttaminen | 7 % | 17 788 807 | 19 569 858 | -1 781 051 | - 9 % |
| 2 0 0 7 | Tilojen kunnostus | 24 % | 60 652 106 | 44 515 782 | 16 136 324 | 36 % |
| 2 0 2 2 | Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous | 20 % | 51 216 628 | 55 608 835 | -4 392 207 | - 8 % |
| 2 0 2 6 | Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta | 6 % | 16 231 922 | 18 844 027 | -2 612 105 | - 14 % |
| Muut | Muut | 21 % | 52 210 233 | 49 245 641 | 2 964 592 | 6 % |
| Luku: 2 0 – Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut | 100 % | 251 599 697 | 265 369 143 | -13 769 447 | - 5 % |

(euroa)

Alamomentti

Nimike

Osuus vuonna 2016

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

2 0 0 1

Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut

21 %

53 500 000

77 585 000

-24 085 000

- 31 %

2 0 0 5

Kiinteistöjen rakennuttaminen

7 %

17 788 807

19 569 858

-1 781 051

- 9 %

2 0 0 7

Tilojen kunnostus

24 %

60 652 106

44 515 782

16 136 324

36 %

2 0 2 2

Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous

20 %

51 216 628

55 608 835

-4 392 207

- 8 %

2 0 2 6

Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta

6 %

16 231 922

18 844 027

-2 612 105

- 14 %

Muut

Muut

21 %

52 210 233

49 245 641

2 964 592

6 %

Luku: 2 0 – Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut

100 %

251 599 697

265 369 143

-13 769 447

- 5 %

| 37. | Vuoden 2016 talousarvioon ei alun perin ollut otettu määrärahoja alamomentille 2 0 0 1 ”Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut”. Varainhoitovuoden lopulla määrärahoja kuitenkin lisättiin 53 500 000 euroa keräilysiirron seurauksena. Koko määrä sidottiin Luxemburgin Adenauer-rakennuksen laajentamishankkeeseen (KAD-hanke). |
| --- | --- |

37.

Vuoden 2016 talousarvioon ei alun perin ollut otettu määrärahoja alamomentille 2 0 0 1 ”Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut”. Varainhoitovuoden lopulla määrärahoja kuitenkin lisättiin 53 500 000 euroa keräilysiirron seurauksena. Koko määrä sidottiin Luxemburgin Adenauer-rakennuksen laajentamishankkeeseen (KAD-hanke).

| 38. | Sitoumukset alamomentilla 2 0 0 5 ”Kiinteistöjen rakennuttaminen” kattoivat KAD-hankkeeseen (25) liittyvät kustannukset ja urakat 11 113 598 euron määrällä (2015: 8 969 858 euroa). Ne kattoivat myös Strasbourgissa sijaitsevan Havel-rakennuksen kunnostukseen liittyvät kustannukset ja urakat, joiden määrä oli 2 149 941 euroa (2015: 5 050 000 euroa), sekä Brysselissä toteutettavat hankkeet (4 525 268 eurolla), jotka liittyivät pääasiassa Martens-rakennuksen kunnostustöiden aloittamiseen. |
| --- | --- |

38.

Sitoumukset alamomentilla 2 0 0 5 ”Kiinteistöjen rakennuttaminen” kattoivat KAD-hankkeeseen (25) liittyvät kustannukset ja urakat 11 113 598 euron määrällä (2015: 8 969 858 euroa). Ne kattoivat myös Strasbourgissa sijaitsevan Havel-rakennuksen kunnostukseen liittyvät kustannukset ja urakat, joiden määrä oli 2 149 941 euroa (2015: 5 050 000 euroa), sekä Brysselissä toteutettavat hankkeet (4 525 268 eurolla), jotka liittyivät pääasiassa Martens-rakennuksen kunnostustöiden aloittamiseen.

| 39. | Alamomentista 2 0 0 7 ”Tilojen kunnostus” on tarkoitus rahoittaa yksittäisiä kunnostushankkeita, jotka eivät kuulu tavanomaisiin töihin. Alamomentin sitoumusten kasvu vuonna 2016 johtuu pääasiassa poikkeuksellisista investoinneista rakennusten turvallisuutta koskeviin näkökohtiin, mikä on seurausta muuttuneesta turvallisuustilanteesta. Investoinneilla oli tarkoitus muun muassa vahvistaa rakennusten sisäänkäyntejä, vaihtaa ikkunat luodinkestäviksi ja laajentaa parlamentin rakennuksia ympäröiviä turva-alueita Brysselissä ja Strasbourgissa. Muut hankkeet Brysselissä koskivat muun muassa Spinelli-rakennuksen hissien uudenaikaistamista, luottamuksellisten ja salaisten asiakirjojan lukemiseen tarkoitettuja tiloja ja uutta vierailijoiden vastaanottotilaa Atrium-rakennuksessa. Strasbourgissa muita tärkeitä hankkeita olivat tietotekniikka- ja televiestintähuoneiden turvallisuuden parannustyöt, sekalaiset korjaustyöt ja kulumisen korjaustyöt Weiss-rakennuksessa, Pflimlin-rakennuksessa sijaitsevien kolmen kokoushuoneen muuttaminen avotoimistoiksi ja mini-Parlamentariumin perustaminen. |
| --- | --- |

39.

Alamomentista 2 0 0 7 ”Tilojen kunnostus” on tarkoitus rahoittaa yksittäisiä kunnostushankkeita, jotka eivät kuulu tavanomaisiin töihin. Alamomentin sitoumusten kasvu vuonna 2016 johtuu pääasiassa poikkeuksellisista investoinneista rakennusten turvallisuutta koskeviin näkökohtiin, mikä on seurausta muuttuneesta turvallisuustilanteesta. Investoinneilla oli tarkoitus muun muassa vahvistaa rakennusten sisäänkäyntejä, vaihtaa ikkunat luodinkestäviksi ja laajentaa parlamentin rakennuksia ympäröiviä turva-alueita Brysselissä ja Strasbourgissa. Muut hankkeet Brysselissä koskivat muun muassa Spinelli-rakennuksen hissien uudenaikaistamista, luottamuksellisten ja salaisten asiakirjojan lukemiseen tarkoitettuja tiloja ja uutta vierailijoiden vastaanottotilaa Atrium-rakennuksessa. Strasbourgissa muita tärkeitä hankkeita olivat tietotekniikka- ja televiestintähuoneiden turvallisuuden parannustyöt, sekalaiset korjaustyöt ja kulumisen korjaustyöt Weiss-rakennuksessa, Pflimlin-rakennuksessa sijaitsevien kolmen kokoushuoneen muuttaminen avotoimistoiksi ja mini-Parlamentariumin perustaminen.

| 40. | Alamomentti 2 0 2 2 ”Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous” kattaa tilojen huollon (siivous, viheralueet, jne.) ja rakennusten varusteiden ja laitteistojen kunnossapidon (perusrakenteet ja jälkiasennukset, erityistekniikat, hissit, jne.). Alamomentin 2015 määrärahojen vähentyminen johtuu pääasiassa siivouspalvelujen järkiperäistämisestä, ennakoitua pienemmästä indeksikorotuksesta ja ylläpitosopimuksen kustannusten laskusta vuonna 2015 neuvoteltujen muutosten johdosta. |
| --- | --- |

40.

Alamomentti 2 0 2 2 ”Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous” kattaa tilojen huollon (siivous, viheralueet, jne.) ja rakennusten varusteiden ja laitteistojen kunnossapidon (perusrakenteet ja jälkiasennukset, erityistekniikat, hissit, jne.). Alamomentin 2015 määrärahojen vähentyminen johtuu pääasiassa siivouspalvelujen järkiperäistämisestä, ennakoitua pienemmästä indeksikorotuksesta ja ylläpitosopimuksen kustannusten laskusta vuonna 2015 neuvoteltujen muutosten johdosta.

| 41. | Sitoumukset alamomentilla 2 0 2 6 ”Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta” kattavat lähinnä parlamentin kolmella työskentelypaikkakunnalla käyttämien rakennusten ja tiedotustoimistojen vartiointi- ja valvontakustannukset. Alamomentin sitoumusten vähentyminen vuonna 2016 johtuu turvallisuuspalvelujen siirtämisestä parlamentin oman henkilöstön hoidettaviksi Strasbourgissa, rakennusten aukiolo-oloaikoja koskevista uusista määräyksistä sekä yhden rakennuksen käytöstä poistamisesta Luxemburgissa. |
| --- | --- |

41.

Sitoumukset alamomentilla 2 0 2 6 ”Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta” kattavat lähinnä parlamentin kolmella työskentelypaikkakunnalla käyttämien rakennusten ja tiedotustoimistojen vartiointi- ja valvontakustannukset. Alamomentin sitoumusten vähentyminen vuonna 2016 johtuu turvallisuuspalvelujen siirtämisestä parlamentin oman henkilöstön hoidettaviksi Strasbourgissa, rakennusten aukiolo-oloaikoja koskevista uusista määräyksistä sekä yhden rakennuksen käytöstä poistamisesta Luxemburgissa.

F.   Luku 2 1 – Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus

Taulukko 13

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 2 1

| (euroa) |
| --- |
| Alamomentti | Nimike | Osuus vuonna 2016 | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 2 1 0 0 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet | 17 % | 25 283 870 | 24 431 284 | 852 586 | 3 % |
| 2 1 0 1 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri | 12 % | 17 647 113 | 15 985 141 | 1 661 972 | 10 % |
| 2 1 0 2 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki | 8 % | 12 148 515 | 13 107 525 | - 959 010 | - 7 % |
| 2 1 0 3 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi | 12 % | 18 162 835 | 18 109 265 | 53 570 | 0 % |
| 2 1 0 4 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit | 13 % | 20 450 328 | 23 291 216 | -2 840 888 | - 12 % |
| 2 1 0 5 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit | 15 % | 23 410 581 | 13 180 010 | 10 230 571 | 78 % |
| Muut | Muut | 23 % | 35 725 484 | 28 807 945 | 6 917 539 | 24 % |
| Luku: 2 1 – Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus | 100 % | 152 828 726 | 136 912 387 | 15 916 339 | 12 % |

(euroa)

Alamomentti

Nimike

Osuus vuonna 2016

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

2 1 0 0

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet

17 %

25 283 870

24 431 284

852 586

3 %

2 1 0 1

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri

12 %

17 647 113

15 985 141

1 661 972

10 %

2 1 0 2

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki

8 %

12 148 515

13 107 525

- 959 010

- 7 %

2 1 0 3

Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi

12 %

18 162 835

18 109 265

53 570

0 %

2 1 0 4

Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit

13 %

20 450 328

23 291 216

-2 840 888

- 12 %

2 1 0 5

Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit

15 %

23 410 581

13 180 010

10 230 571

78 %

Muut

Muut

23 %

35 725 484

28 807 945

6 917 539

24 %

Luku: 2 1 – Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus

100 %

152 828 726

136 912 387

15 916 339

12 %

| 42. | Alamomentin 2 1 0 0 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet” menot liittyvät Euroopan parlamentin tieto- ja televiestintäjärjestelmien moitteettomaan toimintaan ja erityisesti atk- ja televiestintäkeskuksen järjestelmiin, osastojen atk-palveluihin sekä verkonhallintaan. Alamomentin sitoumusten 3 prosentin kasvu vuodesta 2015 vuoteen 2016 liittyy tietotekniikkakeskuksen suorituskyvyn lisäämiseen vuosi vuodelta, koska sen hoidettavana olevien sovellusten lukumäärä kasvaa. Kunnossapidon puitesopimuksiin tehdään vuosittain indeksikorjaus, mikä lisäsi menoja entisestään vuoden 2016 aikana. |
| --- | --- |

42.

Alamomentin 2 1 0 0 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet” menot liittyvät Euroopan parlamentin tieto- ja televiestintäjärjestelmien moitteettomaan toimintaan ja erityisesti atk- ja televiestintäkeskuksen järjestelmiin, osastojen atk-palveluihin sekä verkonhallintaan. Alamomentin sitoumusten 3 prosentin kasvu vuodesta 2015 vuoteen 2016 liittyy tietotekniikkakeskuksen suorituskyvyn lisäämiseen vuosi vuodelta, koska sen hoidettavana olevien sovellusten lukumäärä kasvaa. Kunnossapidon puitesopimuksiin tehdään vuosittain indeksikorjaus, mikä lisäsi menoja entisestään vuoden 2016 aikana.

| 43. | Alamomentin 2 1 0 1 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri” menot liittyvät Euroopan parlamentin tieto- ja televiestintäjärjestelmien yleiseen hallintaan ja ylläpitoon ja erityisesti verkkoja, johdotusta, televiestintää, yksittäisiä laitteita ja koneäänestysjärjestelmiä koskevaan infrastruktuuriin. Sitoumusten 10 prosentin kasvu vuodesta 2015 vuoteen 2016 selittyy etenkin sillä, että yhden merkittävän sopimuksen talousarviositoumuksia katettiin vuoden 2015 talousarviosta vain kuuden kuukauden ajan. |
| --- | --- |

43.

Alamomentin 2 1 0 1 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri” menot liittyvät Euroopan parlamentin tieto- ja televiestintäjärjestelmien yleiseen hallintaan ja ylläpitoon ja erityisesti verkkoja, johdotusta, televiestintää, yksittäisiä laitteita ja koneäänestysjärjestelmiä koskevaan infrastruktuuriin. Sitoumusten 10 prosentin kasvu vuodesta 2015 vuoteen 2016 selittyy etenkin sillä, että yhden merkittävän sopimuksen talousarviositoumuksia katettiin vuoden 2015 talousarviosta vain kuuden kuukauden ajan.

| 44. | Alamomentin 2 1 0 2 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki” menot liittyvät Euroopan parlamentin tieto- ja televiestintäjärjestelmiä koskevaan yleiseen käyttäjätukeen ja erityisesti jäsenten ja hallinto- ja lainsäädäntösovellusten tukipalveluihin. Tämän budjettikohdan sitoumusten vähentyminen 7 prosentilla vuodesta 2015 vuoteen 2016 voidaan selittää pääasiassa määrärajojen sisäisillä siirroilla muihin tieto- ja viestintätekniikan budjettikohtiin (26) sen johdosta, että on tapahtunut sellaisia toimintojen ja vastuiden sisäisiä uudelleenjärjestelyjä ja siirtoja, joita ei voitu ennakoida silloin, kun vuoden 2016 talousarviota laadittiin. |
| --- | --- |

44.

Alamomentin 2 1 0 2 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki” menot liittyvät Euroopan parlamentin tieto- ja televiestintäjärjestelmiä koskevaan yleiseen käyttäjätukeen ja erityisesti jäsenten ja hallinto- ja lainsäädäntösovellusten tukipalveluihin. Tämän budjettikohdan sitoumusten vähentyminen 7 prosentilla vuodesta 2015 vuoteen 2016 voidaan selittää pääasiassa määrärajojen sisäisillä siirroilla muihin tieto- ja viestintätekniikan budjettikohtiin (26) sen johdosta, että on tapahtunut sellaisia toimintojen ja vastuiden sisäisiä uudelleenjärjestelyjä ja siirtoja, joita ei voitu ennakoida silloin, kun vuoden 2016 talousarviota laadittiin.

| 45. | Alamomentin 2 1 0 3 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi” sitoumukset liittyvät Euroopan parlamentin tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleiseen hallinnointiin ja erityisesti jäseniä koskeviin sovelluksiin ja viestintä-, hallinto- ja lainsäädäntösovelluksiin. Alamomentin sitoumukset eivät muuttuneet vuodesta 2015 vuoteen 2016. |
| --- | --- |

45.

Alamomentin 2 1 0 3 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi” sitoumukset liittyvät Euroopan parlamentin tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleiseen hallinnointiin ja erityisesti jäseniä koskeviin sovelluksiin ja viestintä-, hallinto- ja lainsäädäntösovelluksiin. Alamomentin sitoumukset eivät muuttuneet vuodesta 2015 vuoteen 2016.

| 46. | Alamomentin 2 1 0 4 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit” sitoumukset kattavat Euroopan parlamentin tieto- ja viestintäjärjestelmien infrastruktuureihin tehtävät investoinnit ja erityisesti atk- ja televiestintäkeskuksen järjestelmät, verkot, johdotuksen sekä videoneuvottelujärjestelmät. Tärkein syy tämän budjettikohdan määrärahojen laskuun 12 prosentilla on se, että yksittäisten tieto- ja viestintäteknisten laitteiden hankintaan myönnettiin vähemmän määrärahoja. |
| --- | --- |

46.

Alamomentin 2 1 0 4 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit” sitoumukset kattavat Euroopan parlamentin tieto- ja viestintäjärjestelmien infrastruktuureihin tehtävät investoinnit ja erityisesti atk- ja televiestintäkeskuksen järjestelmät, verkot, johdotuksen sekä videoneuvottelujärjestelmät. Tärkein syy tämän budjettikohdan määrärahojen laskuun 12 prosentilla on se, että yksittäisten tieto- ja viestintäteknisten laitteiden hankintaan myönnettiin vähemmän määrärahoja.

| 47. | Alamomentilta 2 1 0 5 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: investoinnit meneillään oleviin tai tuleviin hankkeisiin” katetaan investoinnit meneillään oleviin tai tuleviin tieto- ja viestintäteknisiin hankkeisiin. Näihin investointeihin sisältyvät erityisesti jäsenille tarkoitetut sovellukset, lainsäädäntö-, hallinto- ja taloussovellukset sekä tieto- ja viestintätekniikan hallinnointisovellukset. Tämän budjettikohdan menojen kasvu 78 prosentilla vuodesta 2015 vuoteen 2016 liittyy pääasiassa sisäisistä siirroista saatuihin lisämäärärahoihin, kun vuonna 2017 tehtiin sisäisiä uudelleenjärjestelyjä ja siirrettiin toimintoja, jotta tiettyjä tietoteknisiä hankkeita voitaisiin hallinnoida keskitetymmin, kehitettiin uusia hankkeita esimerkiksi prosessien digitalisoinnin alalla ja päätettiin, että tiettyjä sähköinen parlamentti -ohjelmaan kuuluvia tapahtumia on käsiteltävä ennakoitua aikaisemmin. |
| --- | --- |

47.

Alamomentilta 2 1 0 5 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä: investoinnit meneillään oleviin tai tuleviin hankkeisiin” katetaan investoinnit meneillään oleviin tai tuleviin tieto- ja viestintäteknisiin hankkeisiin. Näihin investointeihin sisältyvät erityisesti jäsenille tarkoitetut sovellukset, lainsäädäntö-, hallinto- ja taloussovellukset sekä tieto- ja viestintätekniikan hallinnointisovellukset. Tämän budjettikohdan menojen kasvu 78 prosentilla vuodesta 2015 vuoteen 2016 liittyy pääasiassa sisäisistä siirroista saatuihin lisämäärärahoihin, kun vuonna 2017 tehtiin sisäisiä uudelleenjärjestelyjä ja siirrettiin toimintoja, jotta tiettyjä tietoteknisiä hankkeita voitaisiin hallinnoida keskitetymmin, kehitettiin uusia hankkeita esimerkiksi prosessien digitalisoinnin alalla ja päätettiin, että tiettyjä sähköinen parlamentti -ohjelmaan kuuluvia tapahtumia on käsiteltävä ennakoitua aikaisemmin.

G.   Luku 2 3 – Hallinnosta johtuvat juoksevat menot

Taulukko 14

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 2 3

| (euroa) |
| --- |
| Momentti | Nimike | Osuus vuonna 2016 | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 2 3 0 | Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat | 31 % | 1 379 855 | 1 406 202 | -26 347 | - 2 % |
| 2 3 7 | Muutot | 26 % | 1 167 644 | 1 064 562 | 103 082 | 10 % |
| 2 3 8 | Muut hallinnosta johtuvat menot | 23 % | 1 039 959 | 854 288 | 185 671 | 22 % |
| Muut | Muut | 19 % | 843 380 | 1 133 423 | - 290 043 | - 26 % |
| Luku: 2 3 – Hallinnosta johtuvat juoksevat menot | 100 % | 4 430 838 | 4 458 475 | -27 637 | - 1 % |

(euroa)

Momentti

Nimike

Osuus vuonna 2016

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

2 3 0

Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat

31 %

1 379 855

1 406 202

-26 347

- 2 %

2 3 7

Muutot

26 %

1 167 644

1 064 562

103 082

10 %

2 3 8

Muut hallinnosta johtuvat menot

23 %

1 039 959

854 288

185 671

22 %

Muut

Muut

19 %

843 380

1 133 423

- 290 043

- 26 %

Luku: 2 3 – Hallinnosta johtuvat juoksevat menot

100 %

4 430 838

4 458 475

-27 637

- 1 %

| 48. | Kaikista luvun alamomenteista otettiin määrärahoja keräilysiirtoon C8. Juoksevia hallinnollisia menoja pyrittiin jatkuvasti rajoittamaan. Muutos momentissa 2 3 7 ”Muutot” voidaan selittää irtaimen omaisuuden käsittelijöiden puutteella, joka lisäsi ulkoisten käsittelijöiden kysyntää. Kasvu momentissa 2 3 8 ”Muut hallinnosta johtuvat menot” johtui pääasiassa parlamentin jäsenten kuljetuksen (autonkuljettajat) ja turvallisuuspalvelujen siirtämisestä hoidattaviksi sisäisesti. |
| --- | --- |

48.

Kaikista luvun alamomenteista otettiin määrärahoja keräilysiirtoon C8. Juoksevia hallinnollisia menoja pyrittiin jatkuvasti rajoittamaan. Muutos momentissa 2 3 7 ”Muutot” voidaan selittää irtaimen omaisuuden käsittelijöiden puutteella, joka lisäsi ulkoisten käsittelijöiden kysyntää. Kasvu momentissa 2 3 8 ”Muut hallinnosta johtuvat menot” johtui pääasiassa parlamentin jäsenten kuljetuksen (autonkuljettajat) ja turvallisuuspalvelujen siirtämisestä hoidattaviksi sisäisesti.

H.   Luku 3 0 – Kokoukset ja konferenssit

Taulukko 15

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 3 0

| (euroa) |
| --- |
| Momentti | Nimike | Osuus vuonna 2016 | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 3 0 0 | Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä | 79 % | 26 050 083 | 25 160 802 | 889 282 | 4 % |
| 3 0 4 | Kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut | 18 % | 6 080 262 | 5 218 479 | 861 783 | 17 % |
| 3 0 2 | Vastaanotto- ja edustuskulut | 3 % | 908 552 | 790 911 | 117 641 | 15 % |
| Luku: 3 0 – Kokoukset ja konferenssit | 100 % | 33 038 898 | 31 170 192 | 1 868 705 | 6 % |

(euroa)

Momentti

Nimike

Osuus vuonna 2016

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

3 0 0

Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä

79 %

26 050 083

25 160 802

889 282

4 %

3 0 4

Kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut

18 %

6 080 262

5 218 479

861 783

17 %

3 0 2

Vastaanotto- ja edustuskulut

3 %

908 552

790 911

117 641

15 %

Luku: 3 0 – Kokoukset ja konferenssit

100 %

33 038 898

31 170 192

1 868 705

6 %

| 49. | Vuonna 2016 tehtiin 34 457 virkamatkaa (27) (2015: 34 459 virkamatkaa). Virkamatkapäiviä oli yhteensä 99 660 (2015: 98 674 päivää). Useimmat virkamatkat olivat matkoja parlamentin kolmen työskentelypaikkakunnan välillä (Bryssel: 4 546 virkamatkaa, Strasbourg: 21 393 virkamatkaa ja Luxemburg: 2 187 virkamatkaa). Kasvu momentissa 3 0 0 ”Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä” voidaan selittää virkamatkapäivien lukumäärän lisääntymisen lisäksi sillä, että virkamatkojen päivärahoja ja majoituskulukorvauksia mukautettiin 10. syyskuuta 2016 lähtien. Mukautus oli ensimmäinen yhdeksään vuoteen (28). |
| --- | --- |

49.

Vuonna 2016 tehtiin 34 457 virkamatkaa (27) (2015: 34 459 virkamatkaa). Virkamatkapäiviä oli yhteensä 99 660 (2015: 98 674 päivää). Useimmat virkamatkat olivat matkoja parlamentin kolmen työskentelypaikkakunnan välillä (Bryssel: 4 546 virkamatkaa, Strasbourg: 21 393 virkamatkaa ja Luxemburg: 2 187 virkamatkaa). Kasvu momentissa 3 0 0 ”Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä” voidaan selittää virkamatkapäivien lukumäärän lisääntymisen lisäksi sillä, että virkamatkojen päivärahoja ja majoituskulukorvauksia mukautettiin 10. syyskuuta 2016 lähtien. Mukautus oli ensimmäinen yhdeksään vuoteen (28).

| 50. | Suurin syy momentin 3 0 4 ”Kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut” kasvuun oli ennakoitua suurempi virvokkeiden, erityisesti kivennäisveden, kysyntä virallisissa ja hallinnollisissa kokouksissa. |
| --- | --- |

50.

Suurin syy momentin 3 0 4 ”Kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut” kasvuun oli ennakoitua suurempi virvokkeiden, erityisesti kivennäisveden, kysyntä virallisissa ja hallinnollisissa kokouksissa.

I.   Luku 3 2 – Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys

Taulukko 16

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 3 2

| (euroa) |
| --- |
| Alamomentti | Nimike | Osuus vuonna 2016 | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 3 2 4 4 | Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut | 27 % | 29 494 023 | 31 157 602 | -1 663 579 | - 5 % |
| 3 2 4 2 | Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin | 15 % | 16 286 377 | 16 140 245 | 146 132 | 1 % |
| 3 2 4 8 | Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot | 14 % | 15 019 157 | 13 018 782 | 2 000 375 | 15 % |
| 3 2 1 0 | Asiantuntemuksen hankinta parlamentin tutkimuspalvelujen pääosastolle, kirjastolle ja arkistolle | 7 % | 7 273 589 | 6 995 311 | 278 278 | 4 % |
| 3 2 0 0 | Asiantuntemuksen hankinta | 6 % | 6 461 534 | 6 768 248 | - 306 713 | - 5 % |
| Muut | Muut | 31 % | 33 453 965 | 33 719 587 | - 265 621 | - 1 % |
| Luku: 3 2 – Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys | 100 % | 107 988 646 | 107 799 775 | 188 871 | 0 % |

(euroa)

Alamomentti

Nimike

Osuus vuonna 2016

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

3 2 4 4

Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut

27 %

29 494 023

31 157 602

-1 663 579

- 5 %

3 2 4 2

Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin

15 %

16 286 377

16 140 245

146 132

1 %

3 2 4 8

Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot

14 %

15 019 157

13 018 782

2 000 375

15 %

3 2 1 0

Asiantuntemuksen hankinta parlamentin tutkimuspalvelujen pääosastolle, kirjastolle ja arkistolle

7 %

7 273 589

6 995 311

278 278

4 %

3 2 0 0

Asiantuntemuksen hankinta

6 %

6 461 534

6 768 248

- 306 713

- 5 %

Muut

Muut

31 %

33 453 965

33 719 587

- 265 621

- 1 %

Luku: 3 2 – Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys

100 %

107 988 646

107 799 775

188 871

0 %

| 51. | Alamomentti 3 2 4 4 kattaa avustukset vierailijaryhmille sekä liitännäiset infrastruktuurikulut, Euroscola-ohjelman hallinnointikulut ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajille tarkoitettujen harjoittelujaksojen rahoituksen. Tämän alamomentin sitoumukset laskivat vuodesta 2015, koska vierailijoiden lukumäärä vähentyi Brysselissä tehtyjen terrori-iskujen takia. |
| --- | --- |

51.

Alamomentti 3 2 4 4 kattaa avustukset vierailijaryhmille sekä liitännäiset infrastruktuurikulut, Euroscola-ohjelman hallinnointikulut ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajille tarkoitettujen harjoittelujaksojen rahoituksen. Tämän alamomentin sitoumukset laskivat vuodesta 2015, koska vierailijoiden lukumäärä vähentyi Brysselissä tehtyjen terrori-iskujen takia.

| 52. | Alamomentti 3 2 4 2 ”Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin” kattaa erityisesti tiedotusmateriaalin julkaisemisen, tiedotus- ja suhdetoiminnan, osallistumisen julkisiin tapahtumiin, näyttelyihin ja messuille jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa sekä lainsäädäntötyön seurantatietokannan (OEIL) päivittämisen. Vuonna 2016 kasvua oli jonkin verran, mikä johtui Euroopan parlamentin Ambassador School -ohjelman toisen kauden käynnistämisestä kaikissa jäsenvaltioissa. Ohjelmaan sisältyy useita aktiviteetteja ja sen tavoitteena on luoda koulujen, opettajien ja opiskelijoiden verkosto, joka yhdessä Euroopan parlamentin, parlamentin jäsenten ja tiedotustoimistojen kanssa pyrkii lisäämään tietoisuutta eurooppalaisesta parlamentaarisesta demokratiasta ja unionin kansalaisuuteen liittyvistä arvoista (ks. jäljempänä olevaa 117 kohtaa). |
| --- | --- |

52.

Alamomentti 3 2 4 2 ”Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin” kattaa erityisesti tiedotusmateriaalin julkaisemisen, tiedotus- ja suhdetoiminnan, osallistumisen julkisiin tapahtumiin, näyttelyihin ja messuille jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa sekä lainsäädäntötyön seurantatietokannan (OEIL) päivittämisen. Vuonna 2016 kasvua oli jonkin verran, mikä johtui Euroopan parlamentin Ambassador School -ohjelman toisen kauden käynnistämisestä kaikissa jäsenvaltioissa. Ohjelmaan sisältyy useita aktiviteetteja ja sen tavoitteena on luoda koulujen, opettajien ja opiskelijoiden verkosto, joka yhdessä Euroopan parlamentin, parlamentin jäsenten ja tiedotustoimistojen kanssa pyrkii lisäämään tietoisuutta eurooppalaisesta parlamentaarisesta demokratiasta ja unionin kansalaisuuteen liittyvistä arvoista (ks. jäljempänä olevaa 117 kohtaa).

| 53. | Alamomentti 3 2 4 8 ”Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot” kattaa menot, jotka liittyvät audiovisuaalisen alan toimintabudjettiin, parlamentin täysistuntojen ja valiokuntien kokousten suoriin lähetyksiin internetin välityksellä sekä sellaisten asianmukaisten arkistojen luomiseen, joilla tiedotusvälineille ja kansalaisille taataan jatkuva tiedon saanti. Tämän alamomentin määrärahojen oleellinen kasvu vuodesta 2015 vuoteen 2016 oli seurausta useista ennakoimattomista poikkeuksellisista tapahtumista, jotka oli katettava, Euroopan parlamentin jäsenten kasvavasta kiinnostuksesta ja uusista TV-kanavista viestinnän pääosaston audiovisuaalisia installaatioita varten. |
| --- | --- |

53.

Alamomentti 3 2 4 8 ”Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot” kattaa menot, jotka liittyvät audiovisuaalisen alan toimintabudjettiin, parlamentin täysistuntojen ja valiokuntien kokousten suoriin lähetyksiin internetin välityksellä sekä sellaisten asianmukaisten arkistojen luomiseen, joilla tiedotusvälineille ja kansalaisille taataan jatkuva tiedon saanti. Tämän alamomentin määrärahojen oleellinen kasvu vuodesta 2015 vuoteen 2016 oli seurausta useista ennakoimattomista poikkeuksellisista tapahtumista, jotka oli katettava, Euroopan parlamentin jäsenten kasvavasta kiinnostuksesta ja uusista TV-kanavista viestinnän pääosaston audiovisuaalisia installaatioita varten.

| 54. | Audiovisuaalista aineistoa tuotettiin vuonna 2016 seuraavasti: 1 831 Europe by Satellite -hanketta (täysistunnot, valiokuntakokoukset, poliittiset tapahtumat jne.), valokuvapalvelut kattoivat 4 009 tapahtumaa, joista 2 094 liittyi parlamentin jäsenten esittämiin pyyntöihin, ja lisäksi toteutettiin 1 841 radio-ohjelmaa, 3 861 Voxbox-kamerahanketta, 1 038 multimediahanketta ja 2 106 televisiohanketta. Teletrax-järjestelmä (218 eurooppalaista kanavaa, jotka tavoittavat 80 prosenttia kansalaisista) palveli 208:aa kanavaa, jotka käyttivät parlamentin yksiköiden tuottamaa kuvamateriaalia. Kuvamateriaalia käytiin katsomassa 66 251 kertaa, ja sitä on katseltu kaikkiaan 610 tunnin ajan. |
| --- | --- |

54.

Audiovisuaalista aineistoa tuotettiin vuonna 2016 seuraavasti: 1 831 Europe by Satellite -hanketta (täysistunnot, valiokuntakokoukset, poliittiset tapahtumat jne.), valokuvapalvelut kattoivat 4 009 tapahtumaa, joista 2 094 liittyi parlamentin jäsenten esittämiin pyyntöihin, ja lisäksi toteutettiin 1 841 radio-ohjelmaa, 3 861 Voxbox-kamerahanketta, 1 038 multimediahanketta ja 2 106 televisiohanketta. Teletrax-järjestelmä (218 eurooppalaista kanavaa, jotka tavoittavat 80 prosenttia kansalaisista) palveli 208:aa kanavaa, jotka käyttivät parlamentin yksiköiden tuottamaa kuvamateriaalia. Kuvamateriaalia käytiin katsomassa 66 251 kertaa, ja sitä on katseltu kaikkiaan 610 tunnin ajan.

| 55. | Alamomentin 3 2 1 0 ”Asiantuntemuksen hankinta parlamentin tutkimuspalvelujen pääosastolle, kirjastolle ja arkistolle” määrärahojen neljän prosentin kasvu vuonna 2015 voidaan selittää tutkimustuotteiden kysynnän (ja tarjonnan), mukaan lukien niiden editointityö, lisääntymisellä sekä järjestettyjen tapahtumien lukumäärän lisääntymisellä. Lisäksi verkossa olevien tietolähteiden kustannukset olivat korkeammat, koska tarjonta on räätälöity vastaamaan jäsenten tiedontarpeita. |
| --- | --- |

55.

Alamomentin 3 2 1 0 ”Asiantuntemuksen hankinta parlamentin tutkimuspalvelujen pääosastolle, kirjastolle ja arkistolle” määrärahojen neljän prosentin kasvu vuonna 2015 voidaan selittää tutkimustuotteiden kysynnän (ja tarjonnan), mukaan lukien niiden editointityö, lisääntymisellä sekä järjestettyjen tapahtumien lukumäärän lisääntymisellä. Lisäksi verkossa olevien tietolähteiden kustannukset olivat korkeammat, koska tarjonta on räätälöity vastaamaan jäsenten tiedontarpeita.

| 56. | Alamomentin 3 2 0 0 ”Asiantuntemuksen hankinta” määrärahojen supistuminen vuodesta 2015 vuoteen 2016 johtui pääasiassa siitä, että keskeytettiin viivästyneisiin tietotekniikkahankkeisiin liittyvän asiantuntemuksen hankinta. |
| --- | --- |

56.

Alamomentin 3 2 0 0 ”Asiantuntemuksen hankinta” määrärahojen supistuminen vuodesta 2015 vuoteen 2016 johtui pääasiassa siitä, että keskeytettiin viivästyneisiin tietotekniikkahankkeisiin liittyvän asiantuntemuksen hankinta.

J.   Luku 4 0 – Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot

Taulukko 17

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 4 0

| (euroa) |
| --- |
| Momentti | Nimike | Osuus vuonna 2016 | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 4 0 0 | Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot | 55 % | 61 000 000 | 58 950 000 | 2 050 000 | 3 % |
| 4 0 2 | Eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoitus | 28 % | 30 575 015 | 27 913 879 | 2 661 136 | 10 % |
| 4 0 3 | Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitus | 17 % | 18 377 156 | 16 060 699 | 2 316 457 | 14 % |
| Luku: 4 0 – Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot | 100 % | 109 952 171 | 102 924 578 | 7 027 593 | 7 % |

(euroa)

Momentti

Nimike

Osuus vuonna 2016

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

4 0 0

Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot

55 %

61 000 000

58 950 000

2 050 000

3 %

4 0 2

Eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoitus

28 %

30 575 015

27 913 879

2 661 136

10 %

4 0 3

Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitus

17 %

18 377 156

16 060 699

2 316 457

14 %

Luku: 4 0 – Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot

100 %

109 952 171

102 924 578

7 027 593

7 %

| 57. | Momentti 4 0 0 kattaa poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten sihteeristökulut, hallinnosta johtuvat menot ja toimintamenot sekä poliittiseen toimintaan ja tiedotukseen liittyvät menot. Tämän momentin sitoumusten kasvu kolmella prosentilla vuodesta 2015 johtuu pääasiassa siitä, että vuosi 2016 oli ensimmäinen ENF-ryhmän olemassaolon täysi vuosi. Ryhmä perustettiin 15. kesäkuuta 2015. |
| --- | --- |

57.

Momentti 4 0 0 kattaa poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten sihteeristökulut, hallinnosta johtuvat menot ja toimintamenot sekä poliittiseen toimintaan ja tiedotukseen liittyvät menot. Tämän momentin sitoumusten kasvu kolmella prosentilla vuodesta 2015 johtuu pääasiassa siitä, että vuosi 2016 oli ensimmäinen ENF-ryhmän olemassaolon täysi vuosi. Ryhmä perustettiin 15. kesäkuuta 2015.

| 58. | Momentit 4 0 2 ja 4 0 3 koskevat avustuksia, jotka myönnetään Euroopan tason poliittisten puolueiden tai Euroopan tason poliittisten säätiöiden vuotuisen työohjelman tukemiseen. Euroopan tason poliittiset puolueet myötävaikuttavat eurooppalaisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten poliittisen tahdon ilmaisemiseen (29). Euroopan tason poliittisella säätiöllä tarkoitetaan ”yksikköä tai yksikköjen verkkoa, joka (...) on yhteydessä Euroopan tason poliittiseen puolueeseen ja Euroopan unionin tavoitteiden ja perusarvojen puitteissa toiminnallaan tukee ja täydentää poliittisen puolueen tavoitteita Euroopan tasolla”
   (30). |
| --- | --- |

58.

Momentit 4 0 2 ja 4 0 3 koskevat avustuksia, jotka myönnetään Euroopan tason poliittisten puolueiden tai Euroopan tason poliittisten säätiöiden vuotuisen työohjelman tukemiseen. Euroopan tason poliittiset puolueet myötävaikuttavat eurooppalaisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten poliittisen tahdon ilmaisemiseen (29). Euroopan tason poliittisella säätiöllä tarkoitetaan ”yksikköä tai yksikköjen verkkoa, joka (...) on yhteydessä Euroopan tason poliittiseen puolueeseen ja Euroopan unionin tavoitteiden ja perusarvojen puitteissa toiminnallaan tukee ja täydentää poliittisen puolueen tavoitteita Euroopan tasolla”
   (30).

| 59. | Euroopan parlamentti voi osarahoittaa enintään 85 prosenttia Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden tukikelpoisista menoista (31). Molempien momenttien määrärahojen kasvu vuodesta 2015 vuoteen 2016 johtuu puhemiehistön antamista avustuspäätöksistä. |
| --- | --- |

59.

Euroopan parlamentti voi osarahoittaa enintään 85 prosenttia Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden tukikelpoisista menoista (31). Molempien momenttien määrärahojen kasvu vuodesta 2015 vuoteen 2016 johtuu puhemiehistön antamista avustuspäätöksistä.

K.   Luku 4 2 – Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot

Taulukko 18

Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 4 2

| (euroa) |
| --- |
| Momentti | Nimike | Osuus vuonna 2016 | 2016 | 2015 | Erotus | Muutos |
| 2016/2015 |
| 4 2 2 | Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot | 100 % | 194 405 139 | 184 233 696 | 10 171 443 | 6 % |
| Luku: 4 2 – Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot | 100 % | 194 405 139 | 184 233 696 | 10 171 443 | 6 % |

(euroa)

Momentti

Nimike

Osuus vuonna 2016

2016

2015

Erotus

Muutos

2016/2015

4 2 2

Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot

100 %

194 405 139

184 233 696

10 171 443

6 %

Luku: 4 2 – Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot

100 %

194 405 139

184 233 696

10 171 443

6 %

| 60. | Parlamentin jäsenet voivat käyttää avustajakorvausta palkatakseen valtuutettuja avustajia, jotka työskentelevät Brysselissä ja Strasbourgissa ja joihin sovelletaan erityisiä henkilöstösääntöjä, tai paikallisia avustajia (32), jotka tekevät työtä jäsenten vaalipiireissä sopimuspohjaisesti ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Korvaus kattaa paikallisten avustajien tapauksessa paikallisten edunsaajien laskut, apurahat, palkat ja matkakulut. Valtuutettujen avustajien tapauksessa ne kattavat näiden henkilöiden palkat, korvaukset ja virkamatkakulut sekä ulkoisiin täydennyskoulutuskursseihin liittyvät kulut. |
| --- | --- |

60.

Parlamentin jäsenet voivat käyttää avustajakorvausta palkatakseen valtuutettuja avustajia, jotka työskentelevät Brysselissä ja Strasbourgissa ja joihin sovelletaan erityisiä henkilöstösääntöjä, tai paikallisia avustajia (32), jotka tekevät työtä jäsenten vaalipiireissä sopimuspohjaisesti ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Korvaus kattaa paikallisten avustajien tapauksessa paikallisten edunsaajien laskut, apurahat, palkat ja matkakulut. Valtuutettujen avustajien tapauksessa ne kattavat näiden henkilöiden palkat, korvaukset ja virkamatkakulut sekä ulkoisiin täydennyskoulutuskursseihin liittyvät kulut.

| 61. | Sitoumusten kasvu vuodesta 2015 vuoteen 2016 johtuu siitä, että budjettivallan käyttäjän päätöksellä parlamentin jäsenen avustajia koskevia määrärahoja lisättiin 1. tammikuuta 2016 alkaen 1 500 eurolla kuukaudessa jäsentä kohti. |
| --- | --- |

61.

Sitoumusten kasvu vuodesta 2015 vuoteen 2016 johtuu siitä, että budjettivallan käyttäjän päätöksellä parlamentin jäsenen avustajia koskevia määrärahoja lisättiin 1. tammikuuta 2016 alkaen 1 500 eurolla kuukaudessa jäsentä kohti.

| 62. | Joulukuun 31. päivänä 2015 parlamentissa työskenteli 1 924 valtuutettua avustajaa, 2 247 paikallisella avustajalla oli työsopimus jäsenten kanssa (näistä 68:lla jäsenryhmien kautta), 685 palveluntarjoajalla (muilla kuin maksun välittäjillä) oli sopimus parlamentin jäsenten kanssa ja 731:llä maksun välittäjällä oli sopimus parlamentin jäsenten kanssa (näistä 34 jäsenryhmien kautta). Keskimäärin kullakin jäsenellä oli palveluksessaan 2,6 valtuutettua avustajaa ja 3,0 paikallista avustajaa (33). Vuonna 2016 kunkin jäsenen palveluksessa olevien paikallisten avustajien määrä vaihteli nollasta 20:een. Vaikka 122 jäsentä ei ollut palkannut lainkaan paikallisia avustajia vuoden 2016 päättyessä, 19 jäsentä oli palkannut yli kymmenen työntekijää jäsenvaltiossa, josta heidät on valittu. Lisäksi on syytä todeta, että 423 jäsenellä ei ollut sopimuksia palveluntarjoajien kanssa vuoden 2016 lopussa. |
| --- | --- |

62.

Joulukuun 31. päivänä 2015 parlamentissa työskenteli 1 924 valtuutettua avustajaa, 2 247 paikallisella avustajalla oli työsopimus jäsenten kanssa (näistä 68:lla jäsenryhmien kautta), 685 palveluntarjoajalla (muilla kuin maksun välittäjillä) oli sopimus parlamentin jäsenten kanssa ja 731:llä maksun välittäjällä oli sopimus parlamentin jäsenten kanssa (näistä 34 jäsenryhmien kautta). Keskimäärin kullakin jäsenellä oli palveluksessaan 2,6 valtuutettua avustajaa ja 3,0 paikallista avustajaa (33). Vuonna 2016 kunkin jäsenen palveluksessa olevien paikallisten avustajien määrä vaihteli nollasta 20:een. Vaikka 122 jäsentä ei ollut palkannut lainkaan paikallisia avustajia vuoden 2016 päättyessä, 19 jäsentä oli palkannut yli kymmenen työntekijää jäsenvaltiossa, josta heidät on valittu. Lisäksi on syytä todeta, että 423 jäsenellä ei ollut sopimuksia palveluntarjoajien kanssa vuoden 2016 lopussa.

| 63. | Euroalueen ulkopuolella toimiviin parlamentin jäsenten avustajiin liittyviä menoja koskevat vuoden 2016 maksut suoritettiin käyttäen koko vuoden ajalle vahvistettua kiinteää euron ja muiden valuuttojen vaihtokurssia (joulukuun 2015 vaihtokurssi) asiaan sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

63.

Euroalueen ulkopuolella toimiviin parlamentin jäsenten avustajiin liittyviä menoja koskevat vuoden 2016 maksut suoritettiin käyttäen koko vuoden ajalle vahvistettua kiinteää euron ja muiden valuuttojen vaihtokurssia (joulukuun 2015 vaihtokurssi) asiaan sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

| 64. | Puhemiehistö hyväksyi 26. lokakuuta 2015 pidetyssä kokouksessa useita muutoksia Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeisiin. Nämä muutokset edellyttivät sekä hallinnon että jäsenten mukautumista uusiin käytäntöihin. Uusia sääntöjä on pantu täytäntöön koko vuoden 2016 ajan. |
| --- | --- |

64.

Puhemiehistö hyväksyi 26. lokakuuta 2015 pidetyssä kokouksessa useita muutoksia Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeisiin. Nämä muutokset edellyttivät sekä hallinnon että jäsenten mukautumista uusiin käytäntöihin. Uusia sääntöjä on pantu täytäntöön koko vuoden 2016 ajan.

L.   Luku 4 4 – Jäsenten ja entisten jäsenten kokoukset ja muu toiminta

| 65. | Tämän luvun osuus oli 0,02 prosenttia vuoden 2016 sitoumuksista, yhteensä 420 000 euroa (400 000 euroa vuonna 2015). |
| --- | --- |

65.

Tämän luvun osuus oli 0,02 prosenttia vuoden 2016 sitoumuksista, yhteensä 420 000 euroa (400 000 euroa vuonna 2015).

M.   Osasto 1 0 – Muut menot

| 66. | Tähän osastoon kuuluvien lukujen määrärahat ovat ainoastaan alustavia määrärahoja, ja niitä voidaan sitoa vain siirtämällä toiminnalliseen budjettikohtaan. Alustavien määrärahojen siirtoja tarkastellaan tämän selvityksen osassa I. Tämän osaston määrärahat olivat 6 000 000 euroa (2015: 11 700 000 euroa) eli 0,3 prosenttia vuoden 2016 koko talousarviosta. |
| --- | --- |

66.

Tähän osastoon kuuluvien lukujen määrärahat ovat ainoastaan alustavia määrärahoja, ja niitä voidaan sitoa vain siirtämällä toiminnalliseen budjettikohtaan. Alustavien määrärahojen siirtoja tarkastellaan tämän selvityksen osassa I. Tämän osaston määrärahat olivat 6 000 000 euroa (2015: 11 700 000 euroa) eli 0,3 prosenttia vuoden 2016 koko talousarviosta.

III   VUOTTA 2016 KOSKEVAT TAVOITTEET JA TULOKSET

| 67. | Vuonna 2016 lainsäädäntötyö lisääntyi huomattavasti, kun parlamentti lähestyi vaalikauden 2014–2019 puoliväliä. Parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto, sisäasioiden pääosasto ja ulkoasioiden pääosasto avustivat Euroopan parlamentin jäseniä ja valiokuntia ja antoivat näille tietoja parlamentaariseen työhön. Parlamentin hallinnon keskeisten alueiden järkiperäistäminen ja uudenaikaistaminen jatkuivat. |
| --- | --- |

67.

Vuonna 2016 lainsäädäntötyö lisääntyi huomattavasti, kun parlamentti lähestyi vaalikauden 2014–2019 puoliväliä. Parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto, sisäasioiden pääosasto ja ulkoasioiden pääosasto avustivat Euroopan parlamentin jäseniä ja valiokuntia ja antoivat näille tietoja parlamentaariseen työhön. Parlamentin hallinnon keskeisten alueiden järkiperäistäminen ja uudenaikaistaminen jatkuivat.

| 68. | Poliittisesti hätkähdyttävä tapahtuma vuonna 2016 oli 23. kesäkuuta 2016 pidetty kansanäänestys Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Brexit-äänestys). Euroopan parlamentin puhemies painotti, että niin kauan kuin Yhdistynyt kuningaskunta on Euroopan unionin täysjäsen, parlamentin brittijäsenillä ja -henkilöstöllä on täysin samat oikeudet ja velvollisuudet kuin kaikilla muilla parlamentin jäsenillä ja muulla henkilöstöllä. Kansanäänestyksellä oli huomattava vaikutus poliittisiin pääosastoihin, joita kehotettiin seuraamaan tätä prosessia ja laatimaan analysoivaa, tiedonhankintatyöhön perustuvaa aineistoa, jossa tarkastellaan Yhdistyneen kuningaskunnan eron vaikutusta politiikan aloihin ja lainsäädäntöön kunkin pääosaston vastuualueella. |
| --- | --- |

68.

Poliittisesti hätkähdyttävä tapahtuma vuonna 2016 oli 23. kesäkuuta 2016 pidetty kansanäänestys Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Brexit-äänestys). Euroopan parlamentin puhemies painotti, että niin kauan kuin Yhdistynyt kuningaskunta on Euroopan unionin täysjäsen, parlamentin brittijäsenillä ja -henkilöstöllä on täysin samat oikeudet ja velvollisuudet kuin kaikilla muilla parlamentin jäsenillä ja muulla henkilöstöllä. Kansanäänestyksellä oli huomattava vaikutus poliittisiin pääosastoihin, joita kehotettiin seuraamaan tätä prosessia ja laatimaan analysoivaa, tiedonhankintatyöhön perustuvaa aineistoa, jossa tarkastellaan Yhdistyneen kuningaskunnan eron vaikutusta politiikan aloihin ja lainsäädäntöön kunkin pääosaston vastuualueella.

| 69. | Vuodelle 2016 oli ominaista myös heikentyvä turvallisuusympäristö ja terrorihyökkäykset. Brysselin lentokentällä ja Maelbeekin metroasemalla, joka sijaitsee Brysselissä lähellä parlamentin rakennuksia, tehtiin 22. maaliskuuta 2016 koordinoidut hyökkäykset. Parlamentin hälytystaso nostettiin oranssiksi ajalla 22.–29. maaliskuuta 2016, ja loppuvuoden ajan se pidettiin keltaisena kolmella työskentelypaikkakunnalla ja tiedotustoimistoissa. Terrorihyökkäys johti välittömien turvallisuutta koskevien toimenpiteiden tiukentamiseen lähinnä Brysselissä mutta pakotti samalla arvioimaan uudelleen toimielimen toimintaa tässä tilanteessa. |
| --- | --- |

69.

Vuodelle 2016 oli ominaista myös heikentyvä turvallisuusympäristö ja terrorihyökkäykset. Brysselin lentokentällä ja Maelbeekin metroasemalla, joka sijaitsee Brysselissä lähellä parlamentin rakennuksia, tehtiin 22. maaliskuuta 2016 koordinoidut hyökkäykset. Parlamentin hälytystaso nostettiin oranssiksi ajalla 22.–29. maaliskuuta 2016, ja loppuvuoden ajan se pidettiin keltaisena kolmella työskentelypaikkakunnalla ja tiedotustoimistoissa. Terrorihyökkäys johti välittömien turvallisuutta koskevien toimenpiteiden tiukentamiseen lähinnä Brysselissä mutta pakotti samalla arvioimaan uudelleen toimielimen toimintaa tässä tilanteessa.

| 70. | Jäljempänä esitetyt tavoitteet ja vuonna 2016 saavutetut tulokset perustuvat puhemiehistön vuonna 2016 asettamiin painopisteisiin ja tekemiin päätöksiin, parlamentin budjettipäätöslauselmissaan hyväksymiin suuntaviivoihin sekä parlamentaarisen hankekokonaisuuden tavoitteisiin ja tuloksiin (34). |
| --- | --- |

70.

Jäljempänä esitetyt tavoitteet ja vuonna 2016 saavutetut tulokset perustuvat puhemiehistön vuonna 2016 asettamiin painopisteisiin ja tekemiin päätöksiin, parlamentin budjettipäätöslauselmissaan hyväksymiin suuntaviivoihin sekä parlamentaarisen hankekokonaisuuden tavoitteisiin ja tuloksiin (34).

A.   Toimielimen turvallisuuden parantaminen

A.1   Kansallisten viranomaisten ja muiden toimielinten kanssa tehtävän yhteistyön vahvistaminen

| 71. | Turvallisuustilanteen kiristymisen johdosta turvallisuusalan yhteistyötä on lisätty isäntävaltioiden ja erityisesti Belgian viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

71.

Turvallisuustilanteen kiristymisen johdosta turvallisuusalan yhteistyötä on lisätty isäntävaltioiden ja erityisesti Belgian viranomaisten kanssa.

| 72. | Turvallisuuskysymysten käsittelemiseksi perustettiin korkean tason työryhmä, jonka jäsenmäärä on erittäin rajoitettu. Ryhmä tarkasteli kahta keskeistä kysymystä: tarvetta määritellä Brysselin EU-kortteli selkeästi ja virallisesti ja nimittää Belgian viranomaisten keskuudesta yksi ainoa elin, joka vastaa kaikkien korttelissa esiin tulevien turvallisuuskysymysten tarkastelemisesta ja seuraamisesta ja niihin liittyvien toimien toteuttamisesta. Työryhmässä keskusteltiin myös muista, yleisemmistä kysymyksistä, kuten valvontakameroiden kattamista alueista, julkisissa tiloissa järjestettyjen tapahtumien erityisistä turvatoimista, poliisin ja sotilaallisten joukkojen läsnäoloa koskevan virallisen ja myös alhaisimman hälytystason kattavan sopimuksen tekemisestä sekä unionin toimielinten palveluksessa olevien ulkoisten palveluntarjoajien turvallisuusseulonnasta. Kaikista näistä kysymyksistä on päästy sopimukseen kansallisten viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

72.

Turvallisuuskysymysten käsittelemiseksi perustettiin korkean tason työryhmä, jonka jäsenmäärä on erittäin rajoitettu. Ryhmä tarkasteli kahta keskeistä kysymystä: tarvetta määritellä Brysselin EU-kortteli selkeästi ja virallisesti ja nimittää Belgian viranomaisten keskuudesta yksi ainoa elin, joka vastaa kaikkien korttelissa esiin tulevien turvallisuuskysymysten tarkastelemisesta ja seuraamisesta ja niihin liittyvien toimien toteuttamisesta. Työryhmässä keskusteltiin myös muista, yleisemmistä kysymyksistä, kuten valvontakameroiden kattamista alueista, julkisissa tiloissa järjestettyjen tapahtumien erityisistä turvatoimista, poliisin ja sotilaallisten joukkojen läsnäoloa koskevan virallisen ja myös alhaisimman hälytystason kattavan sopimuksen tekemisestä sekä unionin toimielinten palveluksessa olevien ulkoisten palveluntarjoajien turvallisuusseulonnasta. Kaikista näistä kysymyksistä on päästy sopimukseen kansallisten viranomaisten kanssa.

A.2   iPACS-hanke

| 73. | Puhemiehistö hyväksyi 9. maaliskuuta 2015 rakennusten kulunvalvontajärjestelmää koskevan kokonaisvaltaisen ja integroidun uudistamishankkeen (iPACS). jonka tavoitteena on hankkia uutta turvallisuusteknologiaa ja tehostaa siten toimielimen turvallisuutta antamalla sen käyttöön nykyaikaisia, integroituja, luonteeltaan ei-pakottavia teknologioita, jotka ovat mukautettavissa tulevaisuuden tarpeisiin. |
| --- | --- |

73.

Puhemiehistö hyväksyi 9. maaliskuuta 2015 rakennusten kulunvalvontajärjestelmää koskevan kokonaisvaltaisen ja integroidun uudistamishankkeen (iPACS). jonka tavoitteena on hankkia uutta turvallisuusteknologiaa ja tehostaa siten toimielimen turvallisuutta antamalla sen käyttöön nykyaikaisia, integroituja, luonteeltaan ei-pakottavia teknologioita, jotka ovat mukautettavissa tulevaisuuden tarpeisiin.

| 74. | Puhemiehistön päätöksen mukaisesti laadittiin aikataulu järjestelmän käyttöön ottamiseksi vaiheittain kolmella työskentelypaikkakunnalla arviolta viiden vuoden kuluessa. |
| --- | --- |

74.

Puhemiehistön päätöksen mukaisesti laadittiin aikataulu järjestelmän käyttöön ottamiseksi vaiheittain kolmella työskentelypaikkakunnalla arviolta viiden vuoden kuluessa.

| 75. | Tämän hankkeen täytäntöönpano käynnistettiin jo varainhoitovuonna 2015 saattamalla päätökseen tietotekniikkavälineiden ja tietotekniikka-alan asiantuntemuksen hankintaa koskevat tarjousmenettelyt. |
| --- | --- |

75.

Tämän hankkeen täytäntöönpano käynnistettiin jo varainhoitovuonna 2015 saattamalla päätökseen tietotekniikkavälineiden ja tietotekniikka-alan asiantuntemuksen hankintaa koskevat tarjousmenettelyt.

| 76. | Teknistä kalustoa koskevat tarjousmenettelyt vietiin päätökseen varainhoitovuoden 2016 kuluessa. |
| --- | --- |

76.

Teknistä kalustoa koskevat tarjousmenettelyt vietiin päätökseen varainhoitovuoden 2016 kuluessa.

| 77. | Puhemiehistö kehotti lisäksi vahvistamaan parlamentin kolmen toimipaikan rakennusten sisäänkäyntejä ja järjestämään ne uudelleen uusia turvajärjestelyjä noudattaen. Tässä yhteydessä on merkillepantavaa, että kaikki vuosina 2015–2016 ajan tasalla saatetut parlamentin Brysselin rakennusten sisäänkäynnit varustettiin uusilla kulunvalvontalaitteilla, jotka on sisällytetty uuteen iPACS-keskusjärjestelmään. |
| --- | --- |

77.

Puhemiehistö kehotti lisäksi vahvistamaan parlamentin kolmen toimipaikan rakennusten sisäänkäyntejä ja järjestämään ne uudelleen uusia turvajärjestelyjä noudattaen. Tässä yhteydessä on merkillepantavaa, että kaikki vuosina 2015–2016 ajan tasalla saatetut parlamentin Brysselin rakennusten sisäänkäynnit varustettiin uusilla kulunvalvontalaitteilla, jotka on sisällytetty uuteen iPACS-keskusjärjestelmään.

| 78. | Uudet, uutta turvatekniikkaa hyödyntävät henkilökortit otetaan vaiheittaan käyttöön vuoden 2017 kuluessa eli hieman myöhemmin kuin alun perin suunniteltiin. Viive johtuu päätöksestä asentaa henkilökortteihin uuden sukupolven siru ja tarpeesta odottaa kyseisten sirujen saamista markkinoille. |
| --- | --- |

78.

Uudet, uutta turvatekniikkaa hyödyntävät henkilökortit otetaan vaiheittaan käyttöön vuoden 2017 kuluessa eli hieman myöhemmin kuin alun perin suunniteltiin. Viive johtuu päätöksestä asentaa henkilökortteihin uuden sukupolven siru ja tarpeesta odottaa kyseisten sirujen saamista markkinoille.

A.3   Parlamentin rakennusten turvallisuuden parantamiseen tähtäävät toimet

| 79. | Puhemiehistö on vuodesta 2014 alkaen tehnyt erinäisiä päätöksiä, joiden tarkoituksena on parantaa ennen terrorismin yleistymistä rakennettujen ja hankittujen parlamentin rakennusten turvallisuutta ja suojaamista uudentyyppisten riskien huomioon ottamiseksi. Puhemiehistö hyväksyi huhtikuussa 2016 kaikkien aiemmin hyväksyttyjen Brysselin ja Strasbourgin turvallisuustoimien ja -investointien yleisen ajan tasalle saattamisen sekä niitä koskevat aikataulut vuosille 2016 ja 2017. |
| --- | --- |

79.

Puhemiehistö on vuodesta 2014 alkaen tehnyt erinäisiä päätöksiä, joiden tarkoituksena on parantaa ennen terrorismin yleistymistä rakennettujen ja hankittujen parlamentin rakennusten turvallisuutta ja suojaamista uudentyyppisten riskien huomioon ottamiseksi. Puhemiehistö hyväksyi huhtikuussa 2016 kaikkien aiemmin hyväksyttyjen Brysselin ja Strasbourgin turvallisuustoimien ja -investointien yleisen ajan tasalle saattamisen sekä niitä koskevat aikataulut vuosille 2016 ja 2017.

| 80. | Puhemiehistö hyväksyi myös joitakin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa Brysselissä ja Strasbourgissa sijaitsevien parlamentin keskeisten rakennusten turvallisuutta ja suojausta tunkeutujia tai attentaatteja vastaan perustamalla niiden ympärille suoja-alue. |
| --- | --- |

80.

Puhemiehistö hyväksyi myös joitakin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa Brysselissä ja Strasbourgissa sijaitsevien parlamentin keskeisten rakennusten turvallisuutta ja suojausta tunkeutujia tai attentaatteja vastaan perustamalla niiden ympärille suoja-alue.

| 81. | Puhemiehistö pyysikin, että kaikkia parlamentin kolmen toimipaikan rakennusten sisäänkäyntejä vahvistettaisiin ja ne järjestettäisiin uudelleen noudattaen uusia turvajärjestelyjä, joilla pystytään takaamaan parlamentin toimintaa varten turvallinen ja suojattu työympäristö, samalla kun säilytetään parlamentille luonteenomainen avoimuus kansalaisia kohtaan. |
| --- | --- |

81.

Puhemiehistö pyysikin, että kaikkia parlamentin kolmen toimipaikan rakennusten sisäänkäyntejä vahvistettaisiin ja ne järjestettäisiin uudelleen noudattaen uusia turvajärjestelyjä, joilla pystytään takaamaan parlamentin toimintaa varten turvallinen ja suojattu työympäristö, samalla kun säilytetään parlamentille luonteenomainen avoimuus kansalaisia kohtaan.

A.4   Autonkuljettajien siirtäminen parlamentin palvelukseen

| 82. | Puhemiehistö hyväksyi 11. huhtikuuta 2016 pitämässään kokouksessa ehdotuksen jäsenten kuljetuspalvelujen siirtämisestä hoidettaviksi sisäisesti. Tuottamalla palveluita sisäisesti pyritään pääasiassa parantamaan jäsenten turvallisuutta, sillä parlamentti pystyy näin tekemään kuljettajien turvallisuusselvitykset ennen heidän palkkaamistaan sekä tarjoamaan henkilöstölleen jatkuvaa koulutusta ja seurantaa. Uusien autonkuljettajien, joihin sovelletaan sopimussuhteessa oleviin toimihenkilöihin sovellettavia sääntöjä, palvelukseenottaminen aloitettiin vuoden 2017 alussa. |
| --- | --- |

82.

Puhemiehistö hyväksyi 11. huhtikuuta 2016 pitämässään kokouksessa ehdotuksen jäsenten kuljetuspalvelujen siirtämisestä hoidettaviksi sisäisesti. Tuottamalla palveluita sisäisesti pyritään pääasiassa parantamaan jäsenten turvallisuutta, sillä parlamentti pystyy näin tekemään kuljettajien turvallisuusselvitykset ennen heidän palkkaamistaan sekä tarjoamaan henkilöstölleen jatkuvaa koulutusta ja seurantaa. Uusien autonkuljettajien, joihin sovelletaan sopimussuhteessa oleviin toimihenkilöihin sovellettavia sääntöjä, palvelukseenottaminen aloitettiin vuoden 2017 alussa.

B.   Parlamentin ja jäsenten työn tehostaminen lainsäädäntösyklin saattamiseksi päätökseen

B.1   Tutkimus ja tietämyksenhallinta

| 83. | Vuosi 2016 oli ensimmäinen, jona ”jäsenten tutkimuspalvelut” olivat täysin toiminnassa henkilöstön määrän, toimialakohtaisen erikoistumisen tason sekä jäsenille tarjottavien tuotteiden ja palvelujen valikoiman osalta. Sen lisäksi, että tutkimuspalvelut vastasivat jäsenten ja heidän toimistojensa moniin tiedusteluihin, se tuotti kasvavan määrän julkaisuja jäsenille ja koko toimielimelle. Kaikkien julkaisujen suunnittelussa on pyritty selkeyteen, sisällön runsauteen, saatavuuteen ja helppolukuisuuteen. |
| --- | --- |

83.

Vuosi 2016 oli ensimmäinen, jona ”jäsenten tutkimuspalvelut” olivat täysin toiminnassa henkilöstön määrän, toimialakohtaisen erikoistumisen tason sekä jäsenille tarjottavien tuotteiden ja palvelujen valikoiman osalta. Sen lisäksi, että tutkimuspalvelut vastasivat jäsenten ja heidän toimistojensa moniin tiedusteluihin, se tuotti kasvavan määrän julkaisuja jäsenille ja koko toimielimelle. Kaikkien julkaisujen suunnittelussa on pyritty selkeyteen, sisällön runsauteen, saatavuuteen ja helppolukuisuuteen.

| 84. | Julkaisutyyppejä on useita, pituudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan erilaisia. ”Lyhyesti-asiakirjat” tarjoavat aiheesta yhden tai kahden sivun yhteenvedon, kun taas ”katsaukset” tarjoavat enintään 12 sivua pitkän yksityiskohtaisemman yleiskuvan toiminta-alasta, ongelmasta tai säädöksestä. ”Selvitykset ja tutkimukset” tarjoavat samoista aiheista paljon kattavamman ja yksityiskohtaisemman analyysin. Vuonna 2016 jäsenten tutkimuspalvelut tuottivat 746 painettua julkaisua, joista 330 oli lyhyesti-asiakirjoja, 384 katsauksia ja 32 selvityksiä ja tutkimuksia. |
| --- | --- |

84.

Julkaisutyyppejä on useita, pituudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan erilaisia. ”Lyhyesti-asiakirjat” tarjoavat aiheesta yhden tai kahden sivun yhteenvedon, kun taas ”katsaukset” tarjoavat enintään 12 sivua pitkän yksityiskohtaisemman yleiskuvan toiminta-alasta, ongelmasta tai säädöksestä. ”Selvitykset ja tutkimukset” tarjoavat samoista aiheista paljon kattavamman ja yksityiskohtaisemman analyysin. Vuonna 2016 jäsenten tutkimuspalvelut tuottivat 746 painettua julkaisua, joista 330 oli lyhyesti-asiakirjoja, 384 katsauksia ja 32 selvityksiä ja tutkimuksia.

| 85. | Jäsenten tutkimuspalvelut työskentelivät lisäksi tiiviissä yhteistyössä EU:n kahden neuvoa-antavan komitean, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean, kanssa, kuten vuonna 2014 niiden kanssa allekirjoitetuissa yhteistyösopimuksissa on suunniteltu, ja tarjosivat palveluja niille vastaamalla erityisiin tutkimusta tai muunlaista tukea koskeviin pyyntöihin. Vuosina 2015 ja 2016 toimitettiin noin 150 kyseisissä sopimuksissa tarkoitettua työtä. |
| --- | --- |

85.

Jäsenten tutkimuspalvelut työskentelivät lisäksi tiiviissä yhteistyössä EU:n kahden neuvoa-antavan komitean, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean, kanssa, kuten vuonna 2014 niiden kanssa allekirjoitetuissa yhteistyösopimuksissa on suunniteltu, ja tarjosivat palveluja niille vastaamalla erityisiin tutkimusta tai muunlaista tukea koskeviin pyyntöihin. Vuosina 2015 ja 2016 toimitettiin noin 150 kyseisissä sopimuksissa tarkoitettua työtä.

| 86. | Parlamentin kirjasto tarjoaa perinteisen kirjastotoiminnon lisäksi jäsenille ja henkilöstölle digitaalisen ja verkkopohjaisen pääsyn hyvin erilaisiin tietolähteisiin, mukaan luettuina monet tilaajapohjaiset aikakauslehdet, tietokannat sekä uutis- ja muut tietolähteet. |
| --- | --- |

86.

Parlamentin kirjasto tarjoaa perinteisen kirjastotoiminnon lisäksi jäsenille ja henkilöstölle digitaalisen ja verkkopohjaisen pääsyn hyvin erilaisiin tietolähteisiin, mukaan luettuina monet tilaajapohjaiset aikakauslehdet, tietokannat sekä uutis- ja muut tietolähteet.

| 87. | Lisäksi uusi vertailevan oikeustieteen yksikkö, joka perustettiin vuoden 2015 lopulla, on käynnistänyt onnistuneesti alan viitekokoelman keräämisen, sekä fyysisesti että elektronisesti, ja luonut yhteyksiä vastaaviin kirjastoihin kaikkialla maailmassa. Marraskuussa 2016 se isännöi perustuslakituomioistuinten roolia monitasoisessa hallinnossa käsitellyttä konferenssia. Samaan aikaan yksikkö julkaisi seitsemän tutkimusta perustuslakituomioistuimista eri EU-maissa ja EU:n ulkopuolisissa maissa sekä Euroopan unionin tuomioistuimesta. |
| --- | --- |

87.

Lisäksi uusi vertailevan oikeustieteen yksikkö, joka perustettiin vuoden 2015 lopulla, on käynnistänyt onnistuneesti alan viitekokoelman keräämisen, sekä fyysisesti että elektronisesti, ja luonut yhteyksiä vastaaviin kirjastoihin kaikkialla maailmassa. Marraskuussa 2016 se isännöi perustuslakituomioistuinten roolia monitasoisessa hallinnossa käsitellyttä konferenssia. Samaan aikaan yksikkö julkaisi seitsemän tutkimusta perustuslakituomioistuimista eri EU-maissa ja EU:n ulkopuolisissa maissa sekä Euroopan unionin tuomioistuimesta.

B.2   Politiikan painopisteiden seuranta

| 88. | Vuonna 2016 lainsäädäntötyö lisääntyi huomattavasti, kun parlamentti lähestyi vaalikauden 2014–2019 puoliväliä. Tämä lisäsi merkittävästi vaikutustenarviointien ja Euroopan tason lisäarvoa koskevien töiden toimituksia edellisiin vuosiin verrattuna. |
| --- | --- |

88.

Vuonna 2016 lainsäädäntötyö lisääntyi huomattavasti, kun parlamentti lähestyi vaalikauden 2014–2019 puoliväliä. Tämä lisäsi merkittävästi vaikutustenarviointien ja Euroopan tason lisäarvoa koskevien töiden toimituksia edellisiin vuosiin verrattuna.

| 89. | Vuonna 2016 julkaistiin seitsemän raporttia Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista (35). Ne koskivat muun muassa sisämarkkinoita, jakamistaloutta, pankkiunionin häiriönsietokykyä, yhdennettyä tutkimusaluetta, järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota sekä Schengen-alueen sisäisen rajavalvonnan kustannuksia (”Cost of non-Schengen”). Vuonna 2016 saatiin valmiiksi viisi ”Euroopan tason lisäarvon arviointia” sellaisista asioista kuin demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n järjestelmä, rajatylittävä adoptioiden tunnustaminen ja yhtiöveropolitiikan koordinointi EU:ssa. Lisäksi julkaistiin kaksi katsausta Euroopan tason lisäarvoon käytännössä ja tuotiin niissä esiin nykyisten EU:n politiikkojen lisäarvo. Katsaukset koskivat yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa ja EU:n kehityspolitiikkaa. |
| --- | --- |

89.

Vuonna 2016 julkaistiin seitsemän raporttia Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista (35). Ne koskivat muun muassa sisämarkkinoita, jakamistaloutta, pankkiunionin häiriönsietokykyä, yhdennettyä tutkimusaluetta, järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota sekä Schengen-alueen sisäisen rajavalvonnan kustannuksia (”Cost of non-Schengen”). Vuonna 2016 saatiin valmiiksi viisi ”Euroopan tason lisäarvon arviointia” sellaisista asioista kuin demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n järjestelmä, rajatylittävä adoptioiden tunnustaminen ja yhtiöveropolitiikan koordinointi EU:ssa. Lisäksi julkaistiin kaksi katsausta Euroopan tason lisäarvoon käytännössä ja tuotiin niissä esiin nykyisten EU:n politiikkojen lisäarvo. Katsaukset koskivat yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa ja EU:n kehityspolitiikkaa.

| 90. | Komission lainsäädäntötyö saavutti täyden nopeutensa vuonna 2016. Parlamentille esitettävien lainsäädäntöehdotusten lukumäärä kasvoi huomattavasti ja näin ollen myös arviointia edellyttävien komission vaikutustenarviointien lukumäärä. Parlamentin hallinto laati 36 alustavaa arviointia eli lähes kolme kertaa enemmän kuin vuonna 2015. |
| --- | --- |

90.

Komission lainsäädäntötyö saavutti täyden nopeutensa vuonna 2016. Parlamentille esitettävien lainsäädäntöehdotusten lukumäärä kasvoi huomattavasti ja näin ollen myös arviointia edellyttävien komission vaikutustenarviointien lukumäärä. Parlamentin hallinto laati 36 alustavaa arviointia eli lähes kolme kertaa enemmän kuin vuonna 2015.

| 91. | Täytäntöönpanokertomuksia koskevat uudet säännöt, jotka puheenjohtajakokous hyväksyi huhtikuussa 2016, ovat myös osaltaan huomattavasti lisänneet ”Euroopan tason täytäntöönpanon arviointien” lukumäärää. Vuonna 2016 niitä tehtiin 13. |
| --- | --- |

91.

Täytäntöönpanokertomuksia koskevat uudet säännöt, jotka puheenjohtajakokous hyväksyi huhtikuussa 2016, ovat myös osaltaan huomattavasti lisänneet ”Euroopan tason täytäntöönpanon arviointien” lukumäärää. Vuonna 2016 niitä tehtiin 13.

| 92. | Euroopan parlamentin 25 jäsenestä, jotka yhdeksän valiokuntaa nimittää, koostuvan tulevaisuuden ennakoinnin tutkimusyksikön (STOA) paneelin pyynnöstä vuoden aikana järjestettiin monia erilaisia tulevaisuuteen suuntautuneita selvityksiä, työpajoja ja muita toimia. Vuonna 2016 tällä alalla tuotettiin kymmenen julkaisua, jotka julkaistiin parlamentin verkkosivustolla. |
| --- | --- |

92.

Euroopan parlamentin 25 jäsenestä, jotka yhdeksän valiokuntaa nimittää, koostuvan tulevaisuuden ennakoinnin tutkimusyksikön (STOA) paneelin pyynnöstä vuoden aikana järjestettiin monia erilaisia tulevaisuuteen suuntautuneita selvityksiä, työpajoja ja muita toimia. Vuonna 2016 tällä alalla tuotettiin kymmenen julkaisua, jotka julkaistiin parlamentin verkkosivustolla.

| 93. | Huhtikuussa 2015 perustettiin uusi maailmanlaajuisia kehityskulkuja seuraava yksikkö (Global trends -yksikkö), jonka tarkoituksena on tunnistaa, seurata ja analysoida sellaisia keskipitkän ja pitkän aikavälin maailmanlaajuisia kehityskulkuja, erityisesti muutoksia kansainvälisessä taloudellisessa, yhteiskunnallisessa ja poliittisessa ympäristössä, jotka saattavat vaikuttaa Euroopan unioniin tulevina vuosina. Yksikkö tiedottaa jäsenille tällaisista kehityskuluista ja niiden mahdollisista politiikkavaikutuksista. Tiedottaminen hoidetaan julkaisemalla katsauksia ja järjestämällä seminaareja. Yksikön julkaisuja ovat muun muassa uusi Global Trendometer, joka on määrä tuottaa vähintään kaksi kertaa vuodessa ja jossa analysoidaan muutoksia, joilla on potentiaalista merkitystä unionille. Vuonna 2016 julkaistiin yksikön ensimmäinen katsaus ”Migration and the EU: a long-term perspective” ja sen jälkeen Global Trendometer -julkaisun ensimmäinen numero. |
| --- | --- |

93.

Huhtikuussa 2015 perustettiin uusi maailmanlaajuisia kehityskulkuja seuraava yksikkö (Global trends -yksikkö), jonka tarkoituksena on tunnistaa, seurata ja analysoida sellaisia keskipitkän ja pitkän aikavälin maailmanlaajuisia kehityskulkuja, erityisesti muutoksia kansainvälisessä taloudellisessa, yhteiskunnallisessa ja poliittisessa ympäristössä, jotka saattavat vaikuttaa Euroopan unioniin tulevina vuosina. Yksikkö tiedottaa jäsenille tällaisista kehityskuluista ja niiden mahdollisista politiikkavaikutuksista. Tiedottaminen hoidetaan julkaisemalla katsauksia ja järjestämällä seminaareja. Yksikön julkaisuja ovat muun muassa uusi Global Trendometer, joka on määrä tuottaa vähintään kaksi kertaa vuodessa ja jossa analysoidaan muutoksia, joilla on potentiaalista merkitystä unionille. Vuonna 2016 julkaistiin yksikön ensimmäinen katsaus ”Migration and the EU: a long-term perspective” ja sen jälkeen Global Trendometer -julkaisun ensimmäinen numero.

B.3   Sisäiset politiikat

| 94. | Vuonna 2016 lainsäädäntötyö ja muu kuin lainsäädäntötyö oli vilkasta. Lainsäädäntövaiheessa tehtävän tavanomaisen ydintoiminnan lisäksi valiokunnat ja valiokuntien sihteeristöt jatkoivat pontevasti työtään toimielinten yhteisen ohjelman vahvistamiseksi. Tätä työtä tehtiin myös kuulemisvaiheessa ja seurantavaiheessa. Tässä yhteydessä vuonna 2016 järjestettiin 391 parlamentin valiokuntakokousta ja 135 kolmikantakokousta. |
| --- | --- |

94.

Vuonna 2016 lainsäädäntötyö ja muu kuin lainsäädäntötyö oli vilkasta. Lainsäädäntövaiheessa tehtävän tavanomaisen ydintoiminnan lisäksi valiokunnat ja valiokuntien sihteeristöt jatkoivat pontevasti työtään toimielinten yhteisen ohjelman vahvistamiseksi. Tätä työtä tehtiin myös kuulemisvaiheessa ja seurantavaiheessa. Tässä yhteydessä vuonna 2016 järjestettiin 391 parlamentin valiokuntakokousta ja 135 kolmikantakokousta.

| 95. | Perusteellista asiantuntemusta ja tukea tarjottiin erityisesti parlamentin kannan laatimiseen ensimmäisestä koskaan tehdystä ehdotuksesta monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamiseksi. Budjettivaliokunta johti tätä työtä ja siihen osallistui monia sidosryhmiä. Näin voitiin tehdä syvällinen analyysi nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen toiminnasta ja hyväksyä laaja-alainen mietintö, jossa on suuntaviivat kattavaa keskustelua varten ja joka antoi arvokkaan panoksen komission esitykseen. |
| --- | --- |

95.

Perusteellista asiantuntemusta ja tukea tarjottiin erityisesti parlamentin kannan laatimiseen ensimmäisestä koskaan tehdystä ehdotuksesta monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamiseksi. Budjettivaliokunta johti tätä työtä ja siihen osallistui monia sidosryhmiä. Näin voitiin tehdä syvällinen analyysi nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen toiminnasta ja hyväksyä laaja-alainen mietintö, jossa on suuntaviivat kattavaa keskustelua varten ja joka antoi arvokkaan panoksen komission esitykseen.

| 96. | Vuonna 2016 AFCO-valiokunnan työryhmä antoi merkittävää asiantuntija-apua työjärjestyksen tarkistamisprosessiin. Tämän työn tukemiseksi perustettiin myös hallinnollinen projektiryhmä. |
| --- | --- |

96.

Vuonna 2016 AFCO-valiokunnan työryhmä antoi merkittävää asiantuntija-apua työjärjestyksen tarkistamisprosessiin. Tämän työn tukemiseksi perustettiin myös hallinnollinen projektiryhmä.

| 97. | Uusi toimielinten välinen sopimus paremmasta lainsäädännöstä allekirjoitettiin 13. huhtikuuta 2016. Parlamentin hallinto osallistui kattavasti ja onnistuneesti asiaa koskevien neuvottelujen valmisteluun. Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen hallinto on työskennellyt aktiivisesti sopimuksen täytäntöönpanon ja seurannan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

97.

Uusi toimielinten välinen sopimus paremmasta lainsäädännöstä allekirjoitettiin 13. huhtikuuta 2016. Parlamentin hallinto osallistui kattavasti ja onnistuneesti asiaa koskevien neuvottelujen valmisteluun. Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen hallinto on työskennellyt aktiivisesti sopimuksen täytäntöönpanon ja seurannan varmistamiseksi.

| 98. | Oleellinen osa valiokuntatyössä tarvittavasta asiantuntemuksesta tulee talon sisältä. Talon sisäisen asiantuntemuksen osuus on kasvanut kuluneiden kymmenen vuoden aikana. Vuonna 2016 tuotettiin 382 sisäistä tutkimusta ja katsausta (2015: 352 ja 2014: 218), mukaan lukien noin sata olemassa olevien tutkimusten ja katsausten päivitystä. |
| --- | --- |

98.

Oleellinen osa valiokuntatyössä tarvittavasta asiantuntemuksesta tulee talon sisältä. Talon sisäisen asiantuntemuksen osuus on kasvanut kuluneiden kymmenen vuoden aikana. Vuonna 2016 tuotettiin 382 sisäistä tutkimusta ja katsausta (2015: 352 ja 2014: 218), mukaan lukien noin sata olemassa olevien tutkimusten ja katsausten päivitystä.

B.4   Ulkoasiat

| 99. | Vuonna 2016 ulkoasioiden alalla toimivat viisi valiokuntaa ja alivaliokuntaa tehostivat unionin ulkoisen toiminnan seurantaa ja valvontaa muun muassa valvomalla rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa ja järjestämällä laajempaa talousarvion seurantaa sekä käymällä säännöllistä keskustelua keskeisistä maantieteellisistä ja alakohtaisista kysymyksistä komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, ulkosuhteista vastaavien komission jäsenten, EUH:n (36) ja komission korkeiden virkamiesten kanssa. Lainsäädännön alalla valiokunnilla on ollut tärkeä rooli Euroopan parlamentin neuvottelutiimin työssä lukuisissa trilogeissa, joissa on käsitelty myös arkaluonteisia asiakokonaisuuksia (esim. konfliktimineraaliasetus, päivitetty kidutuksen kieltävä asetus). |
| --- | --- |

99.

Vuonna 2016 ulkoasioiden alalla toimivat viisi valiokuntaa ja alivaliokuntaa tehostivat unionin ulkoisen toiminnan seurantaa ja valvontaa muun muassa valvomalla rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa ja järjestämällä laajempaa talousarvion seurantaa sekä käymällä säännöllistä keskustelua keskeisistä maantieteellisistä ja alakohtaisista kysymyksistä komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, ulkosuhteista vastaavien komission jäsenten, EUH:n (36) ja komission korkeiden virkamiesten kanssa. Lainsäädännön alalla valiokunnilla on ollut tärkeä rooli Euroopan parlamentin neuvottelutiimin työssä lukuisissa trilogeissa, joissa on käsitelty myös arkaluonteisia asiakokonaisuuksia (esim. konfliktimineraaliasetus, päivitetty kidutuksen kieltävä asetus).

| 100. | Parlamentti on osallistunut myös toimielinten välisiin neuvotteluihin kansainvälisiä sopimuksia koskevan yhteistyön ja tiedonjaon järjestelyistä. Tämän lisäksi pantiin paremmin täytäntöön TTIP-sopimukseen liittyvien asiakirjojen saatavuutta koskevat toiminnalliset järjestelyt niin, että voidaan käsitellä suuria asiakirjamääriä ja tarjota ennennäkemättömät mahdollisuudet tutustua meneillään olevia kauppaneuvotteluja koskeviin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

100.

Parlamentti on osallistunut myös toimielinten välisiin neuvotteluihin kansainvälisiä sopimuksia koskevan yhteistyön ja tiedonjaon järjestelyistä. Tämän lisäksi pantiin paremmin täytäntöön TTIP-sopimukseen liittyvien asiakirjojen saatavuutta koskevat toiminnalliset järjestelyt niin, että voidaan käsitellä suuria asiakirjamääriä ja tarjota ennennäkemättömät mahdollisuudet tutustua meneillään olevia kauppaneuvotteluja koskeviin asiakirjoihin.

| 101. | Parlamentin hallinto pani myös täytäntöön EUH:n kanssa tehdyn hallinnollisen sopimuksen poliittisten raporttien jakamisesta muun muassa siten, että perustetaan turvallinen lukusali ja järjestetään sen päivittäinen hallinnointi, ja siten, että käytetään suojattuja sähköpostiyhteyksiä. |
| --- | --- |

101.

Parlamentin hallinto pani myös täytäntöön EUH:n kanssa tehdyn hallinnollisen sopimuksen poliittisten raporttien jakamisesta muun muassa siten, että perustetaan turvallinen lukusali ja järjestetään sen päivittäinen hallinnointi, ja siten, että käytetään suojattuja sähköpostiyhteyksiä.

| 102. | Parlamenttien välisten valtuuskuntien osalta kiinnitettiin erityistä huomiota siihen, että jatketaan vuonna 2015 käyttöönotettujen ja vuoden 2016 alussa tarkistettujen valvonnan työmenetelmien ja soveltamissääntöjen yhdenmukaista täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

102.

Parlamenttien välisten valtuuskuntien osalta kiinnitettiin erityistä huomiota siihen, että jatketaan vuonna 2015 käyttöönotettujen ja vuoden 2016 alussa tarkistettujen valvonnan työmenetelmien ja soveltamissääntöjen yhdenmukaista täytäntöönpanoa.

| 103. | Tällä pyrittiin varmistamaan kansainvälisten sopimusten tehokas arviointi ja seuranta, EU:n rahoitusvälineiden täytäntöönpanon taso, EU:n rahoittamien ohjelmien ja hankkeiden vaikutukset, vaalitarkkailuvaltuuskuntien antamien suositusten seurantatoimet sekä ihmisoikeustilanteiden ja voimassa tai tekeillä olevan lainsäädännön seuranta. Kyseisellä aikavälillä tuotettiin yhteensä 66 valtuuskuntaraporttia, jotka tunnetaan myös nimellä ”reporting sheets”. Useimmissa niistä keskityttiin kansainvälisten sopimusten seurantaan (23) ja rahoitusvälineiden seurantaan (16), ihmisoikeuksiin (14), vaalitarkkailuvaltuuskuntien suositusten seurantatoimiin (7) ja voimassa tai tekeillä olevan lainsäädännön vaikutuksiin (6). Lisäksi laadittiin tilapäisiä suuntaviivoja, jotta voidaan virtaviivaistaa raporttien laatimista ja välittämistä ja parantaa muita valtuuskuntien työn näkökohtia (mukaan lukien tiedonkeruu tilastoja varten). |
| --- | --- |

103.

Tällä pyrittiin varmistamaan kansainvälisten sopimusten tehokas arviointi ja seuranta, EU:n rahoitusvälineiden täytäntöönpanon taso, EU:n rahoittamien ohjelmien ja hankkeiden vaikutukset, vaalitarkkailuvaltuuskuntien antamien suositusten seurantatoimet sekä ihmisoikeustilanteiden ja voimassa tai tekeillä olevan lainsäädännön seuranta. Kyseisellä aikavälillä tuotettiin yhteensä 66 valtuuskuntaraporttia, jotka tunnetaan myös nimellä ”reporting sheets”. Useimmissa niistä keskityttiin kansainvälisten sopimusten seurantaan (23) ja rahoitusvälineiden seurantaan (16), ihmisoikeuksiin (14), vaalitarkkailuvaltuuskuntien suositusten seurantatoimiin (7) ja voimassa tai tekeillä olevan lainsäädännön vaikutuksiin (6). Lisäksi laadittiin tilapäisiä suuntaviivoja, jotta voidaan virtaviivaistaa raporttien laatimista ja välittämistä ja parantaa muita valtuuskuntien työn näkökohtia (mukaan lukien tiedonkeruu tilastoja varten).

| 104. | Ulkoisen toiminnan alan politiikkayksikkö jatkoi tiedotustoimintaan juurtunutta toimintatapaansa julkaisemalla työnsä EP Think Tank -verkkosivustolla ja politiikkayksikköjen yhteisellä verkkosivustolla ja osallistumalla politiikkayksikköjen toimintakatsausten laatimiseen. Tämän lisäksi se julkaisi kesäkuussa 2016 oman kuukausittaisen tiedotteensa. |
| --- | --- |

104.

Ulkoisen toiminnan alan politiikkayksikkö jatkoi tiedotustoimintaan juurtunutta toimintatapaansa julkaisemalla työnsä EP Think Tank -verkkosivustolla ja politiikkayksikköjen yhteisellä verkkosivustolla ja osallistumalla politiikkayksikköjen toimintakatsausten laatimiseen. Tämän lisäksi se julkaisi kesäkuussa 2016 oman kuukausittaisen tiedotteensa.

| 105. | Kehittääkseen yhteyksiä akateemiseen maailmaan ja ajatushautomoyhteisöihin sekä asiaan liittyviin kansainvälisiin organisaatioihin, politiikkayksikkö järjesti 13 politiikkatapaamista, kaksi diplomatiafoorumia ja kaksi pyöreän pöydän kokousta. Se tehosti yhteistyötä ja tiedonvaihtoa Naton poliittisia asioita käsittelevän osaston ja julkista diplomatiaa käsittelevän osaston kanssa. Epävirallisista neuvonantajatason kokouksista on tullut säännöllinen (puolivuosittainen) tapahtuma. |
| --- | --- |

105.

Kehittääkseen yhteyksiä akateemiseen maailmaan ja ajatushautomoyhteisöihin sekä asiaan liittyviin kansainvälisiin organisaatioihin, politiikkayksikkö järjesti 13 politiikkatapaamista, kaksi diplomatiafoorumia ja kaksi pyöreän pöydän kokousta. Se tehosti yhteistyötä ja tiedonvaihtoa Naton poliittisia asioita käsittelevän osaston ja julkista diplomatiaa käsittelevän osaston kanssa. Epävirallisista neuvonantajatason kokouksista on tullut säännöllinen (puolivuosittainen) tapahtuma.

| 106. | Suurin osa demokratiatukeen liittyvistä toimista järjestettiin kuudessa demokratiatuki- ja vaalikoordinointiryhmän valitsemassa ensisijaisessa maassa, joita ovat Ukraina, Moldova, Tunisia, Marokko, Tansania ja Myanmar, ja ensisijaisella alueella, joka on Länsi-Balkan ja Turkki. Vuonna 2016 järjestettiin yhdeksän vaalitarkkailuvaltuuskuntaa (Uganda, Peru, Mongolia, Sambia, Gabon, Jordania, Georgia, Moldova ja Ghana). |
| --- | --- |

106.

Suurin osa demokratiatukeen liittyvistä toimista järjestettiin kuudessa demokratiatuki- ja vaalikoordinointiryhmän valitsemassa ensisijaisessa maassa, joita ovat Ukraina, Moldova, Tunisia, Marokko, Tansania ja Myanmar, ja ensisijaisella alueella, joka on Länsi-Balkan ja Turkki. Vuonna 2016 järjestettiin yhdeksän vaalitarkkailuvaltuuskuntaa (Uganda, Peru, Mongolia, Sambia, Gabon, Jordania, Georgia, Moldova ja Ghana).

| 107. | Maaliskuussa 2016 Euroopan parlamentti järjesti Ukraina-viikon, kolmipäiväisen tapahtuman, jolla käynnistettiin valmiuksien kehittämistoimet Verhovna Radan kanssa. Ohjelmaan osallistui 80 Verhovna Radan jäsentä ja ylempää virkamiestä. Ukraina-viikon tuloksena Euroopan parlamentti allekirjoitti Verhovna Radan kanssa yhteistyöpöytäkirjan, jonka tarkoituksena on kehittää tiivistä yhteistyötä valmiuksien kehittämistoimien suunnittelemiseksi tämän Euroopan parlamentille poliittisesti erittäin tärkeän maan kanssa. |
| --- | --- |

107.

Maaliskuussa 2016 Euroopan parlamentti järjesti Ukraina-viikon, kolmipäiväisen tapahtuman, jolla käynnistettiin valmiuksien kehittämistoimet Verhovna Radan kanssa. Ohjelmaan osallistui 80 Verhovna Radan jäsentä ja ylempää virkamiestä. Ukraina-viikon tuloksena Euroopan parlamentti allekirjoitti Verhovna Radan kanssa yhteistyöpöytäkirjan, jonka tarkoituksena on kehittää tiivistä yhteistyötä valmiuksien kehittämistoimien suunnittelemiseksi tämän Euroopan parlamentille poliittisesti erittäin tärkeän maan kanssa.

| 108. | Länsi-Balkanin ja Turkin parlamenttien tukiohjelmassa järjestettiin vuonna 2016 valmiuksien kehittämistä koskevia kokouksia hyvin monista eri aiheista, kuten muuttoliikkeestä, turvapaikkapolitiikasta ja vammaisten henkilöiden syrjimättömyydestä. Tämä vahvisti parlamenttien välistä vuoropuhelua ja lisäsi alueen sitoutumista. Laajentumismaiden parlamenttien jäsenet ja henkilöstö saivat tietoa EU:n politiikoista ja päätöksenteosta, kun he keskustelivat osallistuvien Euroopan parlamentin jäsenten kanssa. Tämä auttoi heitä ymmärtämään EU:n arvoja ja jäseneksi liittymisen kriteereitä ja hyväksymään ne. |
| --- | --- |

108.

Länsi-Balkanin ja Turkin parlamenttien tukiohjelmassa järjestettiin vuonna 2016 valmiuksien kehittämistä koskevia kokouksia hyvin monista eri aiheista, kuten muuttoliikkeestä, turvapaikkapolitiikasta ja vammaisten henkilöiden syrjimättömyydestä. Tämä vahvisti parlamenttien välistä vuoropuhelua ja lisäsi alueen sitoutumista. Laajentumismaiden parlamenttien jäsenet ja henkilöstö saivat tietoa EU:n politiikoista ja päätöksenteosta, kun he keskustelivat osallistuvien Euroopan parlamentin jäsenten kanssa. Tämä auttoi heitä ymmärtämään EU:n arvoja ja jäseneksi liittymisen kriteereitä ja hyväksymään ne.

B.5   Täysistuntopalvelujen parantaminen ja tieto- ja viestintätekniikan tarjoaminen jäsenille heidän vaalipiireissä oleviin toimistoihinsa

| 109. | Sähköinen parlamentti -hankkeen tavoitteena on tarjota jäsenille ohjelmistotyökalu mietintöjen laatimista varten ja integroida ne lainsäädäntötekstien tuotantoketjuun. Hankkeessa käsitellään myös täysistuntosovellusten uudelleensuunnittelua. Vuoden 2016 aikana sanatarkkojen istuntoselostusten käyttöönotto saatiin päätökseen ja sähköinen parlamentti -hankkeen ohjausryhmä hyväksyi vuoteen 2019 (vaalikauden loppu) ulottuvan työohjelman. |
| --- | --- |

109.

Sähköinen parlamentti -hankkeen tavoitteena on tarjota jäsenille ohjelmistotyökalu mietintöjen laatimista varten ja integroida ne lainsäädäntötekstien tuotantoketjuun. Hankkeessa käsitellään myös täysistuntosovellusten uudelleensuunnittelua. Vuoden 2016 aikana sanatarkkojen istuntoselostusten käyttöönotto saatiin päätökseen ja sähköinen parlamentti -hankkeen ohjausryhmä hyväksyi vuoteen 2019 (vaalikauden loppu) ulottuvan työohjelman.

| 110. | Toisella hankkeella (ICT4MEPs) parannetaan Euroopan parlamentin jäsenille ja heidän henkilöstölleen tarjottavia tieto- ja viestintätekniikkapalveluja heidän ollessaan vaalipiireissään ja tarjotaan parempi pääsy Euroopan parlamentin resursseihin ja sovelluksiin. Hankkeen ensimmäinen vaihe toteutettiin lokakuussa 2016, kun tarjottiin pääsynhallinta jopa tuhannelle paikalliselle avustajalle. Tämän lisäksi kaikissa 28 jäsenvaltiossa aktivoitiin kansainvälinen vihreä puhelinnumero, jonka avulla voidaan tarjota monenlaista tukea EU:n kaikilla aikavyöhykkeillä englanniksi, ranskaksi ja saksaksi. Vuoden 2017 aikana on tarkoitus tarjota monia muita palveluja, jotka tulevat saataville Euroopan parlamentin ulkopuolella. Vuonna 2016 lisättiin Euroopan parlamentin ulkopuolella saatavina oleviin järjestelmiin uusia toimintoja, kuten salasanan vaihto. |
| --- | --- |

110.

Toisella hankkeella (ICT4MEPs) parannetaan Euroopan parlamentin jäsenille ja heidän henkilöstölleen tarjottavia tieto- ja viestintätekniikkapalveluja heidän ollessaan vaalipiireissään ja tarjotaan parempi pääsy Euroopan parlamentin resursseihin ja sovelluksiin. Hankkeen ensimmäinen vaihe toteutettiin lokakuussa 2016, kun tarjottiin pääsynhallinta jopa tuhannelle paikalliselle avustajalle. Tämän lisäksi kaikissa 28 jäsenvaltiossa aktivoitiin kansainvälinen vihreä puhelinnumero, jonka avulla voidaan tarjota monenlaista tukea EU:n kaikilla aikavyöhykkeillä englanniksi, ranskaksi ja saksaksi. Vuoden 2017 aikana on tarkoitus tarjota monia muita palveluja, jotka tulevat saataville Euroopan parlamentin ulkopuolella. Vuonna 2016 lisättiin Euroopan parlamentin ulkopuolella saatavina oleviin järjestelmiin uusia toimintoja, kuten salasanan vaihto.

C.   Viestintä ja vierailijoiden vastaanottaminen

C.1   Vuoropuhelu tiedotusvälineiden ja sidosryhmien kanssa

| 111. | Pääsihteerin 30. marraskuuta 2016 päivätyssä tiedotteessa puhemiehistölle esiteltiin vuoden 2014 jälkeisen ajan tärkeimpiä viestintää ja vierailijoiden vastaanottamista koskevia hankkeita ja toimia. Nämä hankkeet ja toimet on toteutettu päivittäisen viestintätoiminnan lisäksi. Niiden painopisteenä on parlamentin vierailijastrategian vahvistaminen, suhteet tiedotusvälineisiin, asiantuntemuksen tarjoaminen jäsenille ja yhä kehittyvä strategia siteiden kehittämiseksi merkittäviin mielipidevaikuttajiin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

111.

Pääsihteerin 30. marraskuuta 2016 päivätyssä tiedotteessa puhemiehistölle esiteltiin vuoden 2014 jälkeisen ajan tärkeimpiä viestintää ja vierailijoiden vastaanottamista koskevia hankkeita ja toimia. Nämä hankkeet ja toimet on toteutettu päivittäisen viestintätoiminnan lisäksi. Niiden painopisteenä on parlamentin vierailijastrategian vahvistaminen, suhteet tiedotusvälineisiin, asiantuntemuksen tarjoaminen jäsenille ja yhä kehittyvä strategia siteiden kehittämiseksi merkittäviin mielipidevaikuttajiin jäsenvaltioissa.

| 112. | Parlamentti pyrkii mukauttamaan viestintäketjua kehittyvään mediaympäristöön. Siksi se on seurannut tiiviisti tiedotusvälineitä koskevien toimien uudistamista ja kokonaisvaltaista pyrkimystä siirtyä foorumipainotteisesta medianäkyvyydestä aihekohtaiseen ja kohdeyleisöä painottavaan näkyvyyteen. |
| --- | --- |

112.

Parlamentti pyrkii mukauttamaan viestintäketjua kehittyvään mediaympäristöön. Siksi se on seurannut tiiviisti tiedotusvälineitä koskevien toimien uudistamista ja kokonaisvaltaista pyrkimystä siirtyä foorumipainotteisesta medianäkyvyydestä aihekohtaiseen ja kohdeyleisöä painottavaan näkyvyyteen.

| 113. | Parlamentin verkkosivustolla tarjotaan monenlaista tietoa kansalaisille, parlamentin jäsenille ja henkilöstölle, tiedotusvälineille, sidosryhmille ja vierailijoille sekä uusimpia verkkotyökaluja, joilla voidaan tehostaa verkkoviestintää. Tässä yhteydessä vuonna 2016 käynnistettiin Euroopan parlamentin Ajankohtaista-verkkosivuston uudelleenorganisointi. |
| --- | --- |

113.

Parlamentin verkkosivustolla tarjotaan monenlaista tietoa kansalaisille, parlamentin jäsenille ja henkilöstölle, tiedotusvälineille, sidosryhmille ja vierailijoille sekä uusimpia verkkotyökaluja, joilla voidaan tehostaa verkkoviestintää. Tässä yhteydessä vuonna 2016 käynnistettiin Euroopan parlamentin Ajankohtaista-verkkosivuston uudelleenorganisointi.

| 114. | Myös EuroparlTV-kanavan uudistusta on käsitelty useissa tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa käsittelevän työryhmän jäsenille toimittamissa muistioissa, ja se on nyt edennyt viimeisiin vaiheisiinsa. Useiden tutkimusten ja arvioinnin perusteella parlamentin videotuotantoyksikköä uudistetaan niin, että sen tuotanto on jatkossa kohdennetumpaa. Ennen tuotantoa tehdään levityskanavista ja yleisöistä analyysi, joka auttaa parantamaan videoiden suosiota ja menestystä. |
| --- | --- |

114.

Myös EuroparlTV-kanavan uudistusta on käsitelty useissa tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa käsittelevän työryhmän jäsenille toimittamissa muistioissa, ja se on nyt edennyt viimeisiin vaiheisiinsa. Useiden tutkimusten ja arvioinnin perusteella parlamentin videotuotantoyksikköä uudistetaan niin, että sen tuotanto on jatkossa kohdennetumpaa. Ennen tuotantoa tehdään levityskanavista ja yleisöistä analyysi, joka auttaa parantamaan videoiden suosiota ja menestystä.

| 115. | On myös keskusteltu muistiosta, joka koskee luottamuksellisten suhteiden luomista toimittajiin Euroopan parlamentin lehdistöavustajien päivittäisten toimien ja tuotteiden avulla. Samalla pidetään mielessä, että parlamentin harjoittaman lehdistötoiminnan päätavoitteena on parlamentin näkyvyyden lisääminen. |
| --- | --- |

115.

On myös keskusteltu muistiosta, joka koskee luottamuksellisten suhteiden luomista toimittajiin Euroopan parlamentin lehdistöavustajien päivittäisten toimien ja tuotteiden avulla. Samalla pidetään mielessä, että parlamentin harjoittaman lehdistötoiminnan päätavoitteena on parlamentin näkyvyyden lisääminen.

| 116. | Valiokuntien sihteeristöjen ja Euroopan parlamentin tiedotustoimistojen yhteistyötä on tiivistetty, jotta sidosryhmien kanssa voitaisiin käydä aikaisempaa järjestelmällisempää vuoropuhelua niistä lainsäädäntöaiheista, joista Euroopan parlamentti parhaillaan keskustelee sidosryhmävuoropuheluhankkeen puitteissa. Hankkeen tarkoituksena on aktivoida sidosryhmiä jäsenvaltioissa ja ottaa ne mukaan Euroopan parlamentin lainsäädäntöprosessiin siten, että sidosryhmien edustajat käyvät aktiivista vuoropuhelua esittelijöiden ja valmistelijoiden kanssa. |
| --- | --- |

116.

Valiokuntien sihteeristöjen ja Euroopan parlamentin tiedotustoimistojen yhteistyötä on tiivistetty, jotta sidosryhmien kanssa voitaisiin käydä aikaisempaa järjestelmällisempää vuoropuhelua niistä lainsäädäntöaiheista, joista Euroopan parlamentti parhaillaan keskustelee sidosryhmävuoropuheluhankkeen puitteissa. Hankkeen tarkoituksena on aktivoida sidosryhmiä jäsenvaltioissa ja ottaa ne mukaan Euroopan parlamentin lainsäädäntöprosessiin siten, että sidosryhmien edustajat käyvät aktiivista vuoropuhelua esittelijöiden ja valmistelijoiden kanssa.

C.2   Euroopan parlamentin edustuskouluohjelma (Ambassador School Programme)

| 117. | Innovatiivisen lähestymistavan yhtenä virstanpylväänä oli edustuskouluohjelma, jolla pyritään tavoittamaan kouluja kaikkialla unionin jäsenvaltioissa. Hankkeen tavoitteena on luoda jatkuvasti kasvava kouluverkosto, jossa koulut ovat yhteydessä Euroopan parlamenttiin, sen jäseniin ja tiedotustoimistoihin. Asiasta kiinnostuneiden koulujen on pyydettävä verkkoon liittymistä ja toteutettava sen jälkeen opetustoimintaa, jolla lisätään tietoisuutta eurooppalaisesta parlamentaarisesta demokratiasta ja unionin kansalaisuuteen liittyvistä arvoista. Työryhmä hyväksyi pilottivaiheen käynnistämisen kuudessa jäsenvaltiossa lukuvuonna 2015/2016, ja tulokset arvioitiin myönteisiksi. Puhemiehistö hyväksyi sittemmin Euroopan parlamentin edustuskouluohjelman käynnistämisen kaikissa jäsenvaltioissa 3. lokakuuta 2016. |
| --- | --- |

117.

Innovatiivisen lähestymistavan yhtenä virstanpylväänä oli edustuskouluohjelma, jolla pyritään tavoittamaan kouluja kaikkialla unionin jäsenvaltioissa. Hankkeen tavoitteena on luoda jatkuvasti kasvava kouluverkosto, jossa koulut ovat yhteydessä Euroopan parlamenttiin, sen jäseniin ja tiedotustoimistoihin. Asiasta kiinnostuneiden koulujen on pyydettävä verkkoon liittymistä ja toteutettava sen jälkeen opetustoimintaa, jolla lisätään tietoisuutta eurooppalaisesta parlamentaarisesta demokratiasta ja unionin kansalaisuuteen liittyvistä arvoista. Työryhmä hyväksyi pilottivaiheen käynnistämisen kuudessa jäsenvaltiossa lukuvuonna 2015/2016, ja tulokset arvioitiin myönteisiksi. Puhemiehistö hyväksyi sittemmin Euroopan parlamentin edustuskouluohjelman käynnistämisen kaikissa jäsenvaltioissa 3. lokakuuta 2016.

C.3   Vierailijoita koskevat hankkeet

| 118. | Euroopan parlamentti on pyrkinyt kohentamaan vierailijoille välittyviä kokemuksia Euroopan parlamentin rakennusten muodostamalla kampuksella ja jäsenvaltioissa sijaitsevissa parlamentin tiedotustoimistoissa. Viime vuosina on käynyt ilmeiseksi, että on toteutettava tehokkaita, informatiivisia ja johdonmukaisia vastaanottojärjestelyjä ja huolehdittava muista järjestelyistä kaikkia vierailijoita varten parlamentin eri kohtaamispaikoilla. Vuonna 2016 parlamentti jatkoi puhemiehistön 27. huhtikuuta 2015 hyväksymän vierailijoita koskevan strategian mukaisesti vierailijoille annettavan tarjonnan parantamista Brysselissä, Strasbourgissa ja tiedotustoimistoissa. |
| --- | --- |

118.

Euroopan parlamentti on pyrkinyt kohentamaan vierailijoille välittyviä kokemuksia Euroopan parlamentin rakennusten muodostamalla kampuksella ja jäsenvaltioissa sijaitsevissa parlamentin tiedotustoimistoissa. Viime vuosina on käynyt ilmeiseksi, että on toteutettava tehokkaita, informatiivisia ja johdonmukaisia vastaanottojärjestelyjä ja huolehdittava muista järjestelyistä kaikkia vierailijoita varten parlamentin eri kohtaamispaikoilla. Vuonna 2016 parlamentti jatkoi puhemiehistön 27. huhtikuuta 2015 hyväksymän vierailijoita koskevan strategian mukaisesti vierailijoille annettavan tarjonnan parantamista Brysselissä, Strasbourgissa ja tiedotustoimistoissa.

| 119. | Erityisiin vierailijoita koskeviin hankkeisiin kuuluu Euroopan historian talo, jonka rakentaminen saatiin päätökseen vuonna 2016. Euroopan historian talo on tarkoitus avata toukokuussa 2017. Se tarjoaa sekä toiminta-ajatuksensa että tieteellisen asiantuntemuksensa puolesta älyllisesti tinkimättömän mutta tuoreen ja monia eri näkökulmia esiin tuovan kuvan Euroopan historiasta siten, että asioita ei tarkastella niinkään kansallisesta vaan eurooppalaisesta näkökulmasta. Museologisesti Euroopan historian talo on ottanut suorittaakseen ennenkuulumattoman vaativan tehtävän eli lähtenyt luomaan uutta kokoelmaa tyhjästä. |
| --- | --- |

119.

Erityisiin vierailijoita koskeviin hankkeisiin kuuluu Euroopan historian talo, jonka rakentaminen saatiin päätökseen vuonna 2016. Euroopan historian talo on tarkoitus avata toukokuussa 2017. Se tarjoaa sekä toiminta-ajatuksensa että tieteellisen asiantuntemuksensa puolesta älyllisesti tinkimättömän mutta tuoreen ja monia eri näkökulmia esiin tuovan kuvan Euroopan historiasta siten, että asioita ei tarkastella niinkään kansallisesta vaan eurooppalaisesta näkökulmasta. Museologisesti Euroopan historian talo on ottanut suorittaakseen ennenkuulumattoman vaativan tehtävän eli lähtenyt luomaan uutta kokoelmaa tyhjästä.

| 120. | Vierailijaryhmien uusi vastaanottotila on vuoden 2016 lopulta lähtien sijainnut Atrium-rakennuksessa Brysselissä. Sen päätavoitteena on hallita paremmin vierailijavirtaa, jota odotetaan Euroopan historian talon avaamisen jälkeen. Vastaanottotila antaa kutsutuille vierailijaryhmille vastaanottavaisen ja ystävällisen ensivaikutelman Euroopan parlamentista. Vierailijoiden vastaanottoalue tekee vierailijoiden tulosta parlamenttiin mukavan ja turvallisen. |
| --- | --- |

120.

Vierailijaryhmien uusi vastaanottotila on vuoden 2016 lopulta lähtien sijainnut Atrium-rakennuksessa Brysselissä. Sen päätavoitteena on hallita paremmin vierailijavirtaa, jota odotetaan Euroopan historian talon avaamisen jälkeen. Vastaanottotila antaa kutsutuille vierailijaryhmille vastaanottavaisen ja ystävällisen ensivaikutelman Euroopan parlamentista. Vierailijoiden vastaanottoalue tekee vierailijoiden tulosta parlamenttiin mukavan ja turvallisen.

| 121. | Puhemiehistö hyväksyi 18. toukokuuta 2015 pitämässään kokouksessa Station Europe -vastaanottotilan perustamisen. Päätös pantiin täytäntöön vuonna 2016. Hankkeella muutettiin Brysselin entinen Luxembourg-asemarakennus Euroopan parlamentissa vierailevia palvelevaksi infopisteeksi, jossa on interaktiivisia ja käyttäjäystävällisiä sovelluksia ja jonka yläkerta toimii tapahtumien järjestämiseen ja vierailijoiden vastaanottamiseen soveltuvana tilana. |
| --- | --- |

121.

Puhemiehistö hyväksyi 18. toukokuuta 2015 pitämässään kokouksessa Station Europe -vastaanottotilan perustamisen. Päätös pantiin täytäntöön vuonna 2016. Hankkeella muutettiin Brysselin entinen Luxembourg-asemarakennus Euroopan parlamentissa vierailevia palvelevaksi infopisteeksi, jossa on interaktiivisia ja käyttäjäystävällisiä sovelluksia ja jonka yläkerta toimii tapahtumien järjestämiseen ja vierailijoiden vastaanottamiseen soveltuvana tilana.

| 122. | Puhemiehistölle esiteltiin 8. kesäkuuta 2015 Belgian viranomaisten kanssa toteutettava edesmenneen taiteilija Wiertzin talon ja sen puutarhan käyttöä koskeva yhteistyöhanke. Wiertz-puutarha reunustaa Paul-Henri Spaak -rakennusta ja sinne pääsee helposti parlamentin pääsisäänkäynneistä. Puhemiehistö on valtuuttanut pääsihteerin käynnistämään alustavat keskustelut puutarhan ja entisen taiteilijoiden talon mahdollisista käyttötavoista Wiertz-museosta vastaavien museoiden (Musées Royaux des Beaux-Arts de Belgique), museorakennuksesta vastaavan Regie des bâtiments -yhtiön, tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa käsittelevän puhemiehistön työryhmän sekä rakennuksista, kuljetuksista ja vihreästä parlamentista vastaavan työryhmän puheenjohtajien ja yhteispuheenjohtajien kanssa. Hanke jatkui vuonna 2016 ja Belgian valtio ehdotti, että parlamentti allekirjoittaa pitkäaikaisen vuokrasopimuksen 50 vuodeksi symbolisella yhden euron hinnalla. |
| --- | --- |

122.

Puhemiehistölle esiteltiin 8. kesäkuuta 2015 Belgian viranomaisten kanssa toteutettava edesmenneen taiteilija Wiertzin talon ja sen puutarhan käyttöä koskeva yhteistyöhanke. Wiertz-puutarha reunustaa Paul-Henri Spaak -rakennusta ja sinne pääsee helposti parlamentin pääsisäänkäynneistä. Puhemiehistö on valtuuttanut pääsihteerin käynnistämään alustavat keskustelut puutarhan ja entisen taiteilijoiden talon mahdollisista käyttötavoista Wiertz-museosta vastaavien museoiden (Musées Royaux des Beaux-Arts de Belgique), museorakennuksesta vastaavan Regie des bâtiments -yhtiön, tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa käsittelevän puhemiehistön työryhmän sekä rakennuksista, kuljetuksista ja vihreästä parlamentista vastaavan työryhmän puheenjohtajien ja yhteispuheenjohtajien kanssa. Hanke jatkui vuonna 2016 ja Belgian valtio ehdotti, että parlamentti allekirjoittaa pitkäaikaisen vuokrasopimuksen 50 vuodeksi symbolisella yhden euron hinnalla.

| 123. | Eräs merkittävä muotoutumassa oleva hanke on Euroopan parlamentin tiedotustoimistojen vastaanottotilojen nykyaikaistaminen, joka alkoi vuonna 2016, kun Berliinissä avattiin Europa Experience -keskus, ja joka jatkui vuonna 2017 Ljubljanassa avatulla keskuksella. Niitä seuraavat piakkoin Strasbourgissa avattavat uudistetut tilat. |
| --- | --- |

123.

Eräs merkittävä muotoutumassa oleva hanke on Euroopan parlamentin tiedotustoimistojen vastaanottotilojen nykyaikaistaminen, joka alkoi vuonna 2016, kun Berliinissä avattiin Europa Experience -keskus, ja joka jatkui vuonna 2017 Ljubljanassa avatulla keskuksella. Niitä seuraavat piakkoin Strasbourgissa avattavat uudistetut tilat.

C.4   Tapahtumat ja näyttelyt

| 124. | Parlamentti edistää vuorovaikutusta kansalaisten kanssa toistuvilla ja yksittäisillä tapahtumilla:






  — | Toukokuun 9. päivänä, Eurooppa-päivänä, juhlistetaan Ranskan ulkoministerin Robert Schumanin vuonna 1950 antamaa julistusta. Kuten joka vuosi, vuonna 2016 Euroopan parlamentti julkisti tätä tapahtumaa järjestämällä avoimien ovien päiviä työskentelypaikkakunnillaan ja jäsenvaltioissa. Brysselissä tapahtuma järjestettiin yhteistyössä muiden Brysselissä sijaitsevien EU:n toimielinten kanssa. |
| --- | --- | --- |

124.

Parlamentti edistää vuorovaikutusta kansalaisten kanssa toistuvilla ja yksittäisillä tapahtumilla:

—

Toukokuun 9. päivänä, Eurooppa-päivänä, juhlistetaan Ranskan ulkoministerin Robert Schumanin vuonna 1950 antamaa julistusta. Kuten joka vuosi, vuonna 2016 Euroopan parlamentti julkisti tätä tapahtumaa järjestämällä avoimien ovien päiviä työskentelypaikkakunnillaan ja jäsenvaltioissa. Brysselissä tapahtuma järjestettiin yhteistyössä muiden Brysselissä sijaitsevien EU:n toimielinten kanssa.

| — | Euroopan nuorisotapahtumassa (EYE), jonka tunnuslauseena on ”Yhdessä muutos on mahdollinen”, 7 500 iältään 16–30-vuotiasta eurooppalaista kokoontui Strasbourgiin 20.–21. toukokuuta 2016 vaihtamaan ajatuksia nuoria koskettavista asioista. Puheenjohtajisto vahvisti 6. kesäkuuta 2016 tekevänsä tapahtumasta säännöllisen, kahden vuoden välein järjestettävän tilaisuuden, joka on osa avointa ja jatkuvaa kaksisuuntaista viestintästrategiaa nuorten kanssa. Seuraava EYE-tapahtuma pidetään toukokuussa 2018. |
| --- | --- |

—

Euroopan nuorisotapahtumassa (EYE), jonka tunnuslauseena on ”Yhdessä muutos on mahdollinen”, 7 500 iältään 16–30-vuotiasta eurooppalaista kokoontui Strasbourgiin 20.–21. toukokuuta 2016 vaihtamaan ajatuksia nuoria koskettavista asioista. Puheenjohtajisto vahvisti 6. kesäkuuta 2016 tekevänsä tapahtumasta säännöllisen, kahden vuoden välein järjestettävän tilaisuuden, joka on osa avointa ja jatkuvaa kaksisuuntaista viestintästrategiaa nuorten kanssa. Seuraava EYE-tapahtuma pidetään toukokuussa 2018.

C.5   LUX-palkinto, Saharov-palkinto ja Euroopan kansalaisen palkinto

| 125. | LUX-palkinnolla on kaksi tavoitetta: edistää eurooppalaisten elokuvien levitystä kaikkialla Euroopassa ja herättää Euroopan laajuista keskustelua tärkeistä yhteiskunnallisista kysymyksistä. Tämän saavuttamiseksi LUX-palkinnon avulla edistetään kolmen kilpailevan elokuvan levitystä tekstittämällä ne EU:n 24 virallisella kielellä ja tuottamalla niistä digitaalinen elokuvapaketti kussakin jäsenvaltiossa. Palkinnon kymmenvuotisjuhla pidettiin 10. lokakuuta 2016. |
| --- | --- |

125.

LUX-palkinnolla on kaksi tavoitetta: edistää eurooppalaisten elokuvien levitystä kaikkialla Euroopassa ja herättää Euroopan laajuista keskustelua tärkeistä yhteiskunnallisista kysymyksistä. Tämän saavuttamiseksi LUX-palkinnon avulla edistetään kolmen kilpailevan elokuvan levitystä tekstittämällä ne EU:n 24 virallisella kielellä ja tuottamalla niistä digitaalinen elokuvapaketti kussakin jäsenvaltiossa. Palkinnon kymmenvuotisjuhla pidettiin 10. lokakuuta 2016.

| 126. | Euroopan parlamentti tukee ihmisoikeuksia myöntämällä vuosittain mielipiteenvapauden Saharov-palkinnon, jonka se perusti vuonna 1988. Palkinto myönnetään henkilöille, jotka ovat poikkeuksellisella tavalla edistäneet ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti, ja sillä kiinnitetään huomiota ihmisoikeusloukkauksiin sekä tuetaan palkinnonsaajia ja heidän tärkeinä pitämiään päämääriä. Vuonna 2016 palkinnon saivat Nadia Murad Basee Taha ja Lamiya Aji Bashar, jotka olivat onnistuneet pakenemaan niin sanotun Islamilaisen valtion (IS-järjestö) käsistä seksuaalisesta orjuudesta. Heistä on tullut IS-järjestön harjoittaman seksuaalisen väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten puolestapuhujia. He myös edustavat julkisuudessa Irakin jesidiyhteisöä. Jesidit ovat uskonnollinen vähemmistö, joka on joutunut IS-taistelijoiden harjoittaman kansanmurhan kohteeksi. |
| --- | --- |

126.

Euroopan parlamentti tukee ihmisoikeuksia myöntämällä vuosittain mielipiteenvapauden Saharov-palkinnon, jonka se perusti vuonna 1988. Palkinto myönnetään henkilöille, jotka ovat poikkeuksellisella tavalla edistäneet ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti, ja sillä kiinnitetään huomiota ihmisoikeusloukkauksiin sekä tuetaan palkinnonsaajia ja heidän tärkeinä pitämiään päämääriä. Vuonna 2016 palkinnon saivat Nadia Murad Basee Taha ja Lamiya Aji Bashar, jotka olivat onnistuneet pakenemaan niin sanotun Islamilaisen valtion (IS-järjestö) käsistä seksuaalisesta orjuudesta. Heistä on tullut IS-järjestön harjoittaman seksuaalisen väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten puolestapuhujia. He myös edustavat julkisuudessa Irakin jesidiyhteisöä. Jesidit ovat uskonnollinen vähemmistö, joka on joutunut IS-taistelijoiden harjoittaman kansanmurhan kohteeksi.

| 127. | Vuodesta 2008 lähtien parlamentti on vuosittain myöntänyt Euroopan kansalaisen palkinnon hankkeille tai aloitteille, joilla edistetään rajatylittävää yhteistyötä tai edistetään keskinäistä ymmärtämistä unionissa. Palkinnon arvo on symbolinen ja sen tarkoituksena on myös antaa tunnustusta niiden henkilöiden työlle, jotka päivittäisillä toimillaan edistävät eurooppalaisia arvoja. Vuonna 2016 Euroopan parlamentti antoi tunnustuksen 50 henkilölle ja järjestölle 26 jäsenvaltiosta. Kansallisia palkintoseremonioita seurasi keskitetty seremonia lokakuussa 2016 Brysselissä. |
| --- | --- |

127.

Vuodesta 2008 lähtien parlamentti on vuosittain myöntänyt Euroopan kansalaisen palkinnon hankkeille tai aloitteille, joilla edistetään rajatylittävää yhteistyötä tai edistetään keskinäistä ymmärtämistä unionissa. Palkinnon arvo on symbolinen ja sen tarkoituksena on myös antaa tunnustusta niiden henkilöiden työlle, jotka päivittäisillä toimillaan edistävät eurooppalaisia arvoja. Vuonna 2016 Euroopan parlamentti antoi tunnustuksen 50 henkilölle ja järjestölle 26 jäsenvaltiosta. Kansallisia palkintoseremonioita seurasi keskitetty seremonia lokakuussa 2016 Brysselissä.

C.6   AskEP

| 128. | Kansalaisten tiedusteluihin vastaava yksikkö (AskEP) vastaa yleisön esittämiin tietopyyntöihin Euroopan parlamenttiin ja laajemmin EU:hun liittyvistä asioista. Ajanjaksolla 2014–2019 Euroopan parlamentille esitettyjen pyyntöjen lukumäärä kasvoi huomattavasti, mikä oli pääasiassa seurausta nähtävästi koordinoiduista ”kirjoita heille” -kampanjoista ajankohtaisista kysymyksistä. Yksikkö vastaa järjestelmällisesti sillä virallisella kielellä, jolla kansalainen on lähettänyt kirjeensä tai sähköpostinsa. Vuonna 2016 yksikkö vastaanotti kansalaisilta 8 967 yksittäistä kirjettä tai sähköpostia ja 82 923 tiedustelua osana järjestettyjä kampanjoita. |
| --- | --- |

128.

Kansalaisten tiedusteluihin vastaava yksikkö (AskEP) vastaa yleisön esittämiin tietopyyntöihin Euroopan parlamenttiin ja laajemmin EU:hun liittyvistä asioista. Ajanjaksolla 2014–2019 Euroopan parlamentille esitettyjen pyyntöjen lukumäärä kasvoi huomattavasti, mikä oli pääasiassa seurausta nähtävästi koordinoiduista ”kirjoita heille” -kampanjoista ajankohtaisista kysymyksistä. Yksikkö vastaa järjestelmällisesti sillä virallisella kielellä, jolla kansalainen on lähettänyt kirjeensä tai sähköpostinsa. Vuonna 2016 yksikkö vastaanotti kansalaisilta 8 967 yksittäistä kirjettä tai sähköpostia ja 82 923 tiedustelua osana järjestettyjä kampanjoita.

| 129. | Euroopan parlamentin verkkosivustolla on erityisesti sitä varten kehitetyllä alustalla, jonka nimi on AskEP.net, julkisesti saatavilla ”Euroopan parlamentin vastaukset” usein esitettyihin kysymyksiin, jotka kattavat nykyisin noin 50 aihetta. Tämän rinnalla valmistellaan kansalaisasioita koskevan interaktiivisen päätelaitteen asentamista Parlamentariumiin. |
| --- | --- |

129.

Euroopan parlamentin verkkosivustolla on erityisesti sitä varten kehitetyllä alustalla, jonka nimi on AskEP.net, julkisesti saatavilla ”Euroopan parlamentin vastaukset” usein esitettyihin kysymyksiin, jotka kattavat nykyisin noin 50 aihetta. Tämän rinnalla valmistellaan kansalaisasioita koskevan interaktiivisen päätelaitteen asentamista Parlamentariumiin.

C.7   Muu toiminta

| 130. | Vuonna 2016 käynnistettiin uusi monivuotinen (2016–2019) viestintäalan avustuksia koskeva työohjelma, joka kattaa kaksi aluetta eli tiedotusvälineet ja tapahtumat. Työohjelma koostuu yhteisrahoitetuista hankkeista, jotka valitaan tarjouspyyntöjen perusteella varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti ja joiden tarkoituksena on lisätä tietoisuutta Euroopan parlamentin roolista, toimivallasta ja poliittisesta luonteesta. Sillä levitetään tietoa Euroopan parlamentista ja sen toiminnasta sekä lisätään tietoa ja ymmärrystä niistä kolmesta pilarista, joiden parissa Euroopan parlamentti toimii, siis politiikasta, toimintalinjoista ja arvoista. |
| --- | --- |

130.

Vuonna 2016 käynnistettiin uusi monivuotinen (2016–2019) viestintäalan avustuksia koskeva työohjelma, joka kattaa kaksi aluetta eli tiedotusvälineet ja tapahtumat. Työohjelma koostuu yhteisrahoitetuista hankkeista, jotka valitaan tarjouspyyntöjen perusteella varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti ja joiden tarkoituksena on lisätä tietoisuutta Euroopan parlamentin roolista, toimivallasta ja poliittisesta luonteesta. Sillä levitetään tietoa Euroopan parlamentista ja sen toiminnasta sekä lisätään tietoa ja ymmärrystä niistä kolmesta pilarista, joiden parissa Euroopan parlamentti toimii, siis politiikasta, toimintalinjoista ja arvoista.

| 131. | Tiedotusvälinealan (televisio, radio, internet) avustukset myönnetään monivuotisten kumppanuussopimusten perustella muutamille jäsenvaltioiden tiedotusvälineille, joilla on vähimmäiskattavuus, kun taas tapahtuma-alan avustukset myönnetään suoraan jäsenvaltioissa sijaitseville tukikelpoisille organisaatioille. Vuonna 2016 media-alalla tehtiin 102 kumppanuussopimusta ja myönnettiin 48 avustusta, joiden kokonaisarvo oli 3 900 000 euroa. Saapuneita hakemuksia oli 79. Saman vuonna tapahtuma-alalla myönnettiin 18 avustusta, joiden yhteisarvo oli 800 000 euroa. Hakemuksia saatiin 64. |
| --- | --- |

131.

Tiedotusvälinealan (televisio, radio, internet) avustukset myönnetään monivuotisten kumppanuussopimusten perustella muutamille jäsenvaltioiden tiedotusvälineille, joilla on vähimmäiskattavuus, kun taas tapahtuma-alan avustukset myönnetään suoraan jäsenvaltioissa sijaitseville tukikelpoisille organisaatioille. Vuonna 2016 media-alalla tehtiin 102 kumppanuussopimusta ja myönnettiin 48 avustusta, joiden kokonaisarvo oli 3 900 000 euroa. Saapuneita hakemuksia oli 79. Saman vuonna tapahtuma-alalla myönnettiin 18 avustusta, joiden yhteisarvo oli 800 000 euroa. Hakemuksia saatiin 64.

| 132. | Lokakuussa 2016 puhemiehistö teki päätöksen, jolla muutettiin kutsuttujen vierailijaryhmien taloudellista tukemista koskevia sääntöjä. Muutoksella pyrittiin parantamaan prosessin läpinäkyvyyttä ja vastuullisuutta. |
| --- | --- |

132.

Lokakuussa 2016 puhemiehistö teki päätöksen, jolla muutettiin kutsuttujen vierailijaryhmien taloudellista tukemista koskevia sääntöjä. Muutoksella pyrittiin parantamaan prosessin läpinäkyvyyttä ja vastuullisuutta.

D.   Parlamentin keskeisten hallintoalojen järkeistämistä ja uudistamista koskevien monivuotisten ohjelmien jatkaminen

D.1   Kiinteistöpolitiikka

| 133. | Kiinteistöpolitiikka on pitkän aikavälin politiikkaa, jossa ei noudateta unionin talousarvion vuosittaista rytmiä. Pitkän aikavälin optimin saavuttamiseksi tarvitaan 5–10 vuoden suunnittelua, ja samalla on pidettävä mielessä tarpeiden kehitys 20–25 vuotta eteenpäin. Kiinteistöhankkeisiin tarvitaan monesti monivuotista rahoitusta, joka on suunniteltava moitteettoman varainhoidon mukaisesti. |
| --- | --- |

133.

Kiinteistöpolitiikka on pitkän aikavälin politiikkaa, jossa ei noudateta unionin talousarvion vuosittaista rytmiä. Pitkän aikavälin optimin saavuttamiseksi tarvitaan 5–10 vuoden suunnittelua, ja samalla on pidettävä mielessä tarpeiden kehitys 20–25 vuotta eteenpäin. Kiinteistöhankkeisiin tarvitaan monesti monivuotista rahoitusta, joka on suunniteltava moitteettoman varainhoidon mukaisesti.

| 134. | Kiinteistöjen hankkiminen omaan omistukseen on ollut parlamentin infrastruktuuri-investointien pääasiallisena toimintalinjana vuonna 1991 pidetystä Edinburghin Eurooppa-neuvoston päätöksestä, jolla vahvistettiin EU:n toimielinten kotipaikat, lähtien. Rakennusten kunnostaminen on puolestaan suhteellisen uusi toimi, jonka merkitys tulee kasvamaan, koska rakennuskanta vanhenee. Tulevina vuosina odotetaan tehtävän suurten rakennusten, kuten Paul-Henri Spaak -rakennuksen, huomattavia kunnostustöitä. |
| --- | --- |

134.

Kiinteistöjen hankkiminen omaan omistukseen on ollut parlamentin infrastruktuuri-investointien pääasiallisena toimintalinjana vuonna 1991 pidetystä Edinburghin Eurooppa-neuvoston päätöksestä, jolla vahvistettiin EU:n toimielinten kotipaikat, lähtien. Rakennusten kunnostaminen on puolestaan suhteellisen uusi toimi, jonka merkitys tulee kasvamaan, koska rakennuskanta vanhenee. Tulevina vuosina odotetaan tehtävän suurten rakennusten, kuten Paul-Henri Spaak -rakennuksen, huomattavia kunnostustöitä.

| 135. | Puhemiehistön on tehtävä päätös Paul-Henri Spaak -rakennuksen remontista ja sen liitännäistoimista. |
| --- | --- |

135.

Puhemiehistön on tehtävä päätös Paul-Henri Spaak -rakennuksen remontista ja sen liitännäistoimista.

| 136. | Vuonna 2016 rakennushankkeet kolmessa päätoimipaikassa ja tiedotustoimistoissa jatkuivat seuraavasti: |
| --- | --- |

136.

Vuonna 2016 rakennushankkeet kolmessa päätoimipaikassa ja tiedotustoimistoissa jatkuivat seuraavasti:

Bryssel

| 137. | Kesäkuussa 2014 noin tuhat henkilöstön jäsentä siirtyi Square de Meeûsilla sijaitsevaan rakennukseen, vaikka omistajan suorittamia töitä ei ollut vielä saatu päätökseen. Tämä toimenpide oli pääasiallinen vaihe, joka mahdollisti lisätilojen osoittamisen poliittisille ryhmille parlamentin päärakennuksissa ja jäsenten toimistojen merkittävät muuttotyöt kauden aikana. |
| --- | --- |

137.

Kesäkuussa 2014 noin tuhat henkilöstön jäsentä siirtyi Square de Meeûsilla sijaitsevaan rakennukseen, vaikka omistajan suorittamia töitä ei ollut vielä saatu päätökseen. Tämä toimenpide oli pääasiallinen vaihe, joka mahdollisti lisätilojen osoittamisen poliittisille ryhmille parlamentin päärakennuksissa ja jäsenten toimistojen merkittävät muuttotyöt kauden aikana.

| 138. | Rakennuksen kesäkuussa 2014 tapahtuneen käyttöönoton ja huhtikuun 2016 välisenä aikana omistajan vastuulla olevat työt saatiin päätökseen. Omistajan kanssa päästiin sopimukseen, joka koostui rakennuksen tilapäisestä hyväksynnästä, rakennuksen käyttömaksusta kesäkuusta 2014 lähtien ja käyttöoikeussopimuksen voimaantulosta. Puhemiehistö hyväksyi tämän sopimuksen 14. joulukuuta 2015 pitämässään kokouksessa. Kahdentoista vuoden käyttöoikeussopimus oli hyväksytty jo vuonna 2013. |
| --- | --- |

138.

Rakennuksen kesäkuussa 2014 tapahtuneen käyttöönoton ja huhtikuun 2016 välisenä aikana omistajan vastuulla olevat työt saatiin päätökseen. Omistajan kanssa päästiin sopimukseen, joka koostui rakennuksen tilapäisestä hyväksynnästä, rakennuksen käyttömaksusta kesäkuusta 2014 lähtien ja käyttöoikeussopimuksen voimaantulosta. Puhemiehistö hyväksyi tämän sopimuksen 14. joulukuuta 2015 pitämässään kokouksessa. Kahdentoista vuoden käyttöoikeussopimus oli hyväksytty jo vuonna 2013.

| 139. | Martens-rakennuksen rakentamisen ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 2016 ja luovutus hankkeen edistäjältä parlamentille tapahtui kesäkuun 2016 lopussa. Hankkeen meneillään olevan toisen vaiheen aikana parlamentti huolehtii kunnostus- ja mukautustöistä. Myöhempi kolmas vaihe käsittää kalusteiden ja laitteiden asentamisen. Näiden toimien valmistuminen ja rakennuksen luovuttaminen suunnitellaan tapahtuvaksi vuoden 2018 ensimmäisellä puoliskolla. |
| --- | --- |

139.

Martens-rakennuksen rakentamisen ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 2016 ja luovutus hankkeen edistäjältä parlamentille tapahtui kesäkuun 2016 lopussa. Hankkeen meneillään olevan toisen vaiheen aikana parlamentti huolehtii kunnostus- ja mukautustöistä. Myöhempi kolmas vaihe käsittää kalusteiden ja laitteiden asentamisen. Näiden toimien valmistuminen ja rakennuksen luovuttaminen suunnitellaan tapahtuvaksi vuoden 2018 ensimmäisellä puoliskolla.

| 140. | Puhemiehistö valtuutti 7. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa pääsihteerin saattamaan päätökseen neuvottelut uutta täydennyskoulutuskeskusta koskevan pitkän aikavälin käyttöoikeussopimuksen allekirjoittamisesta. Tätä varten nykyinen teknisesti jälkeen jäänyt Montoyer 63 -rakennus puretaan ja samalla tontille rakennetaan koulutuskeskus. Käyttöoikeussopimus, jonka kesto on 21 vuotta, allekirjoitettiin vuoden 2016 alussa. Koulutuskeskuksen rakentaminen kestää 24 kuukautta. Sen aikana on tilapäisesti vuokralla Belmont Court -rakennus samalta vuokraajalta. |
| --- | --- |

140.

Puhemiehistö valtuutti 7. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa pääsihteerin saattamaan päätökseen neuvottelut uutta täydennyskoulutuskeskusta koskevan pitkän aikavälin käyttöoikeussopimuksen allekirjoittamisesta. Tätä varten nykyinen teknisesti jälkeen jäänyt Montoyer 63 -rakennus puretaan ja samalla tontille rakennetaan koulutuskeskus. Käyttöoikeussopimus, jonka kesto on 21 vuotta, allekirjoitettiin vuoden 2016 alussa. Koulutuskeskuksen rakentaminen kestää 24 kuukautta. Sen aikana on tilapäisesti vuokralla Belmont Court -rakennus samalta vuokraajalta.

| 141. | Puhemiehistö päätti 12. syyskuuta 2016 pitämässään kokouksessa käyttää optiota Montoyer 75 -rakennuksen ostamisesta yhden euron hinnalla. Parlamentti oli vuonna 2005 allekirjoittanut pitkän vuokrasopimuksen, johon sisältyi osto-optio sen jälkeen, kun 10 vuoden aikana maksetut vuokrat ovat kattaneet rakennuksen kustannukset. |
| --- | --- |

141.

Puhemiehistö päätti 12. syyskuuta 2016 pitämässään kokouksessa käyttää optiota Montoyer 75 -rakennuksen ostamisesta yhden euron hinnalla. Parlamentti oli vuonna 2005 allekirjoittanut pitkän vuokrasopimuksen, johon sisältyi osto-optio sen jälkeen, kun 10 vuoden aikana maksetut vuokrat ovat kattaneet rakennuksen kustannukset.

| 142. | Puhemiehistö hyväksyi 11. marraskuuta 2016 pitämässään kokouksessa Wayenbergin päiväkodin laajentamisen. Päiväkoti avattiin alun perin vuonna 2005 ja sen omistaa Euroopan parlamentti. Laajennustöiden suunnitellaan valmistuvan vuonna 2019. |
| --- | --- |

142.

Puhemiehistö hyväksyi 11. marraskuuta 2016 pitämässään kokouksessa Wayenbergin päiväkodin laajentamisen. Päiväkoti avattiin alun perin vuonna 2005 ja sen omistaa Euroopan parlamentti. Laajennustöiden suunnitellaan valmistuvan vuonna 2019.

| 143. | Eastman-rakennuksen, jossa Euroopan historian talo sijaitsee, tilapäinen luovutus tapahtui vuonna 2016. Hankkeeseen otettiin olemassa oleva rakennus, jota ei ole suunniteltu museoksi. Tämä rakennus on muutettu uusimman nykyarkkitehtuurin taidonnäytteeksi, joka tarjoaa asianmukaisen ympäristön merkittävälle uudelle museolle. |
| --- | --- |

143.

Eastman-rakennuksen, jossa Euroopan historian talo sijaitsee, tilapäinen luovutus tapahtui vuonna 2016. Hankkeeseen otettiin olemassa oleva rakennus, jota ei ole suunniteltu museoksi. Tämä rakennus on muutettu uusimman nykyarkkitehtuurin taidonnäytteeksi, joka tarjoaa asianmukaisen ympäristön merkittävälle uudelle museolle.

Luxemburg

| 144. | KAD-hanke (Konrad Adenauer) on keskeinen osa parlamentin kiinteistöpolitiikkaa Luxemburgissa. Uusi KAD-rakennus vakiinnuttaa toiminnot Luxemburgissa yhteen rakennuskompleksiin. Tavoitteena on kustannusten järkiperäistäminen. Hankkeessa on kaksi vaihetta: ”itäpuolen” rakentaminen ja ”länsipuolen” rakentaminen. Itäpuolen töiden suunnitellaan valmistuvan vuonna 2018 ja länsipuolen vuonna 2021. Puhemiehistön 6. heinäkuuta 2015 tekemän päätöksen mukaan päätös vanhan KAD-rakennuksen kohtalosta tehdään seuraavan kauden alussa. Aiempien vuosien tapaan budjettivaliokunta antoi vuonna 2016 luvan vuoden lopun siirrolle hankkeen ennakkomaksuja varten. Tämän siirron määrä oli 53 500 000 euroa (katso siirtoja koskevaa osiota I. H.). |
| --- | --- |

144.

KAD-hanke (Konrad Adenauer) on keskeinen osa parlamentin kiinteistöpolitiikkaa Luxemburgissa. Uusi KAD-rakennus vakiinnuttaa toiminnot Luxemburgissa yhteen rakennuskompleksiin. Tavoitteena on kustannusten järkiperäistäminen. Hankkeessa on kaksi vaihetta: ”itäpuolen” rakentaminen ja ”länsipuolen” rakentaminen. Itäpuolen töiden suunnitellaan valmistuvan vuonna 2018 ja länsipuolen vuonna 2021. Puhemiehistön 6. heinäkuuta 2015 tekemän päätöksen mukaan päätös vanhan KAD-rakennuksen kohtalosta tehdään seuraavan kauden alussa. Aiempien vuosien tapaan budjettivaliokunta antoi vuonna 2016 luvan vuoden lopun siirrolle hankkeen ennakkomaksuja varten. Tämän siirron määrä oli 53 500 000 euroa (katso siirtoja koskevaa osiota I. H.).

| 145. | GEOS-rakennuksen vuokrasopimusta on tarpeen jatkaa kunnes KAD-rakennus saadaan käyttöön. Siksi neuvoteltiin jatkosta vuoden 2018 loppuun asti. |
| --- | --- |

145.

GEOS-rakennuksen vuokrasopimusta on tarpeen jatkaa kunnes KAD-rakennus saadaan käyttöön. Siksi neuvoteltiin jatkosta vuoden 2018 loppuun asti.

Strasbourg

| 146. | Havel-rakennus on rakennettu vuonna 1955 ja se kuului aiemmin Euroopan neuvostolle. Parlamentti hankki rakennuksen vuonna 2012 ja käynnisti sen perusteellisen ja voimassa olevien vaatimusten mukaisen kunnostuksen. Hanke on kaksiosainen: varsinaisen rakennuksen ja Pflimlin-rakennukseen johtavan yhteyskäytävän remontointi sekä ympäröivän alueen kunnostus. Hanke edistyi vauhdikkaasti vuonna 2016 ja sen odotetaan valmistuvan keväällä 2017. |
| --- | --- |

146.

Havel-rakennus on rakennettu vuonna 1955 ja se kuului aiemmin Euroopan neuvostolle. Parlamentti hankki rakennuksen vuonna 2012 ja käynnisti sen perusteellisen ja voimassa olevien vaatimusten mukaisen kunnostuksen. Hanke on kaksiosainen: varsinaisen rakennuksen ja Pflimlin-rakennukseen johtavan yhteyskäytävän remontointi sekä ympäröivän alueen kunnostus. Hanke edistyi vauhdikkaasti vuonna 2016 ja sen odotetaan valmistuvan keväällä 2017.

| 147. | Myös Strasbourgiin rakennetaan Parlamentariumia vastaanottotilojen uudenaikaistamisen yhteydessä. Työt käynnistettiin vuonna 2016 ja ovat edenneet hyvin. Avaaminen on suunniteltu vuodeksi 2017. |
| --- | --- |

147.

Myös Strasbourgiin rakennetaan Parlamentariumia vastaanottotilojen uudenaikaistamisen yhteydessä. Työt käynnistettiin vuonna 2016 ja ovat edenneet hyvin. Avaaminen on suunniteltu vuodeksi 2017.

Tiedotustoimistot

| 148. | Berliinissä mini-Parlamentariumin, jota kutsutaan nimellä ”Europa Experience”, rakennustyöt Eurooppa-talon pohjakerroksessa saatiin päätökseen vuonna 2016. Europa Experience -keskus avattiin toukokuussa 2016. Vierailijoille annetaan siellä tietoa unionin politiikoista. |
| --- | --- |

148.

Berliinissä mini-Parlamentariumin, jota kutsutaan nimellä ”Europa Experience”, rakennustyöt Eurooppa-talon pohjakerroksessa saatiin päätökseen vuonna 2016. Europa Experience -keskus avattiin toukokuussa 2016. Vierailijoille annetaan siellä tietoa unionin politiikoista.

| 149. | Ljubljanassa sijaitsevassa uudessa Eurooppa-talossa suoritetut erityiset kunnostustyöt kirjattiin päättyneiksi 27. syyskuuta 2016. Samassa yhteydessä rakennuksen julkiseen tilaan asennettiin interaktiivisia (”Eurooppa-kokemus”) laitteita tilan houkuttavuuden lisäämiseksi. Yksiköt muuttivat lokakuun puolessa välissä 2016 uusiin tiloihin. |
| --- | --- |

149.

Ljubljanassa sijaitsevassa uudessa Eurooppa-talossa suoritetut erityiset kunnostustyöt kirjattiin päättyneiksi 27. syyskuuta 2016. Samassa yhteydessä rakennuksen julkiseen tilaan asennettiin interaktiivisia (”Eurooppa-kokemus”) laitteita tilan houkuttavuuden lisäämiseksi. Yksiköt muuttivat lokakuun puolessa välissä 2016 uusiin tiloihin.

| 150. | Varsovan, Pariisin ja Barcelonan Eurooppa-talojen vuokraamisen jatkamista koskevat sopimukset allekirjoitettiin vuonna 2016. |
| --- | --- |

150.

Varsovan, Pariisin ja Barcelonan Eurooppa-talojen vuokraamisen jatkamista koskevat sopimukset allekirjoitettiin vuonna 2016.

| 151. | Bazochesissa sijaitsevan Jean Monnet -talon kapasiteetin laajentamistyöt ja talon tilojen tason parantaminen saatiin päätökseen vuonna 2016. Parlamenttia aikoo käyttää rakennusta enemmän erinäisiin opetus- ja kehittämisalan lippulaivaohjelmiin sekä muihin tapahtumiin. |
| --- | --- |

151.

Bazochesissa sijaitsevan Jean Monnet -talon kapasiteetin laajentamistyöt ja talon tilojen tason parantaminen saatiin päätökseen vuonna 2016. Parlamenttia aikoo käyttää rakennusta enemmän erinäisiin opetus- ja kehittämisalan lippulaivaohjelmiin sekä muihin tapahtumiin.

Kunnossapitopolitiikka

| 152. | Monivuotinen kunnossapito- ja huolto-ohjelma on otettu käyttöön. Vuoden 2016 osalta voidaan mainita muutama huomionarvoinen seikka: |
| --- | --- |

152.

Monivuotinen kunnossapito- ja huolto-ohjelma on otettu käyttöön. Vuoden 2016 osalta voidaan mainita muutama huomionarvoinen seikka:

| 153. | Brysselin osalta on mainittava (meneillään oleva) selvitys, jossa tarkastellaan mahdollisuuksia tehostaa hissien käyttöä ja kulkemista ylös- ja alaspäin Spinelli-rakennuksessa, Wiertz-rakennuksen sähköjärjestelmien uudistamisen ensimmäisen vaiheen valmistuminen, Remard-rakennuksen lämpökeskuksen kunnostus sekä välttämättömät toimet Spaak-rakennuksen lämpökeskuksen toimivuuden varmistamiseksi kaikkina aikoina. Atrium-rakennuksen korkeajännitekeskuksen uudistustyöt saatiin valmiiksi. Rakennusten keskitetyn hallinnan ja palovaroituslaitteiden uudistamiseen liittyvien tarjouskilpailuiden valmistelutyöt on aloitettu. |
| --- | --- |

153.

Brysselin osalta on mainittava (meneillään oleva) selvitys, jossa tarkastellaan mahdollisuuksia tehostaa hissien käyttöä ja kulkemista ylös- ja alaspäin Spinelli-rakennuksessa, Wiertz-rakennuksen sähköjärjestelmien uudistamisen ensimmäisen vaiheen valmistuminen, Remard-rakennuksen lämpökeskuksen kunnostus sekä välttämättömät toimet Spaak-rakennuksen lämpökeskuksen toimivuuden varmistamiseksi kaikkina aikoina. Atrium-rakennuksen korkeajännitekeskuksen uudistustyöt saatiin valmiiksi. Rakennusten keskitetyn hallinnan ja palovaroituslaitteiden uudistamiseen liittyvien tarjouskilpailuiden valmistelutyöt on aloitettu.

| 154. | Strasbourgissa vuonna 2016 toteutetut toimet liittyivät pääasiassa toimistotilojen kunnostukseen, Weiss-rakennuksen lämpöpumppujen uusimiseen sekä Madariaga-rakennuksen paloturvallisuusjärjestelmien ja keskusohjausjärjestelmien kunnostamiseen. |
| --- | --- |

154.

Strasbourgissa vuonna 2016 toteutetut toimet liittyivät pääasiassa toimistotilojen kunnostukseen, Weiss-rakennuksen lämpöpumppujen uusimiseen sekä Madariaga-rakennuksen paloturvallisuusjärjestelmien ja keskusohjausjärjestelmien kunnostamiseen.

| 155. | Strasbourgin istuntosalin katto-ongelmien ja niitä seuranneiden vuonna 2008 toteutettujen katon uusimistöiden johdosta parlamentti päätti varotoimenpiteenä tarkastuttaa Weiss-rakennuksen kokous- ja työhuoneiden ja tärkeimpien kulkuväylien kattorakenteet. Tarkastuksissa havaittiin puutteita ja kohteita, joissa ei ollut noudatettu rakennusmääräyksiä ja rakennusalalla sovellettavia vaatimuksia. Parlamentti pani vireille oikeustoimet vakuutusyhtiötään, viallisten kattojen rakentamiseen osallistuneita yrityksiä, rakennustöiden tilaajia ja töistä vastanneita projektipäälliköitä sekä kyseisten töiden valvomisesta vastanneita tarkastustoimistoja vastaan. Koska kyse oli luonteeltaan hyvin teknisestä riita-asiasta, tuomioistuin nimitti kolmijäsenisen asiantuntijapaneelin, jonka tehtävänä oli selvittää ongelmien aiheuttajat sekä arvioida parlamentille aiheutuneen vahingon rahallinen suuruus. Sama paneeli tarkasteli toistakin havaittua ongelmaa: rakennuksen kattoa tukevien metallirakenteiden nukituksen heikko kunto. Asiantuntijat saivat työnsä päätökseen 31. maaliskuuta 2016, minkä jälkeen oikeudellista menettelyä jatkettiin joko sovintoratkaisun löytämiseksi tai tuomioistuimen päätöksen antamiseksi. Kun hankkeen teknisten näkökohtien tarkastelu oli saatu päätökseen, varsinaiset työt käynnistyivät vuonna 2016 ja ne päättyvät vuonna 2017. |
| --- | --- |

155.

Strasbourgin istuntosalin katto-ongelmien ja niitä seuranneiden vuonna 2008 toteutettujen katon uusimistöiden johdosta parlamentti päätti varotoimenpiteenä tarkastuttaa Weiss-rakennuksen kokous- ja työhuoneiden ja tärkeimpien kulkuväylien kattorakenteet. Tarkastuksissa havaittiin puutteita ja kohteita, joissa ei ollut noudatettu rakennusmääräyksiä ja rakennusalalla sovellettavia vaatimuksia. Parlamentti pani vireille oikeustoimet vakuutusyhtiötään, viallisten kattojen rakentamiseen osallistuneita yrityksiä, rakennustöiden tilaajia ja töistä vastanneita projektipäälliköitä sekä kyseisten töiden valvomisesta vastanneita tarkastustoimistoja vastaan. Koska kyse oli luonteeltaan hyvin teknisestä riita-asiasta, tuomioistuin nimitti kolmijäsenisen asiantuntijapaneelin, jonka tehtävänä oli selvittää ongelmien aiheuttajat sekä arvioida parlamentille aiheutuneen vahingon rahallinen suuruus. Sama paneeli tarkasteli toistakin havaittua ongelmaa: rakennuksen kattoa tukevien metallirakenteiden nukituksen heikko kunto. Asiantuntijat saivat työnsä päätökseen 31. maaliskuuta 2016, minkä jälkeen oikeudellista menettelyä jatkettiin joko sovintoratkaisun löytämiseksi tai tuomioistuimen päätöksen antamiseksi. Kun hankkeen teknisten näkökohtien tarkastelu oli saatu päätökseen, varsinaiset työt käynnistyivät vuonna 2016 ja ne päättyvät vuonna 2017.

| 156. | Luxemburgissa harjoitetusta kunnossapitopolitiikasta voidaan todeta, että siivouspalveluiden optimoinnin avulla ja tekemällä siivouspalveluiden ja viheralueiden kunnossapidon osalta kaksi uutta sopimusta saatiin aikaan merkittävät säästöt vuosina 2015 ja 2016 verrattuna vuoteen 2014 (jolloin palveluja ryhdyttiin optimoimaan). Runkorakennus- ja viimeistelytöitä koskevan sopimuksen tultua voimaan helmikuussa 2016 palvelun laatu parani, reagointiajat lyhenivät, hinnat alenivat ja hallinto yksinkertaistui. |
| --- | --- |

156.

Luxemburgissa harjoitetusta kunnossapitopolitiikasta voidaan todeta, että siivouspalveluiden optimoinnin avulla ja tekemällä siivouspalveluiden ja viheralueiden kunnossapidon osalta kaksi uutta sopimusta saatiin aikaan merkittävät säästöt vuosina 2015 ja 2016 verrattuna vuoteen 2014 (jolloin palveluja ryhdyttiin optimoimaan). Runkorakennus- ja viimeistelytöitä koskevan sopimuksen tultua voimaan helmikuussa 2016 palvelun laatu parani, reagointiajat lyhenivät, hinnat alenivat ja hallinto yksinkertaistui.

D.2   Ympäristöpolitiikka

| 157. | Euroopan parlamentti katsoo, että sillä on pitkällä aikavälillä velvollisuus panostaa kestävään kehitykseen. Tämä tapahtuu parlamentin poliittisen ja lainsäädännöllisiin menettelyihin liittyvän roolin lisäksi myös parlamentin jokapäiväisen toiminnan ja päätöksenteon yhteydessä. |
| --- | --- |

157.

Euroopan parlamentti katsoo, että sillä on pitkällä aikavälillä velvollisuus panostaa kestävään kehitykseen. Tämä tapahtuu parlamentin poliittisen ja lainsäädännöllisiin menettelyihin liittyvän roolin lisäksi myös parlamentin jokapäiväisen toiminnan ja päätöksenteon yhteydessä.

| 158. | Tämän ympäristösitoumuksen johdosta Euroopan parlamentti käyttää ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää (EMAS), joka on yksityisille ja julkisille organisaatioille tarkoitettu Euroopan unionin hallinnointiväline organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) ja asetuksen (EY) N:o 761/2001 ja komission päätösten 2001/681/EY ja 2006/193/EY kumoamisesta 25 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2009 (37) (EMAS-asetuksen) mukaisen ympäristönsuojelun tason arvioimiseksi ja parantamiseksi. Euroopan parlamentti on EMAS-rekisteröity kaikissa kolmessa toimipaikassa joulukuusta 2007 alkaen. Vuonna 2016 rekisteröinnin voimassaoloa jatkettiin onnistuneesti 17. joulukuuta 2019 asti. |
| --- | --- |

158.

Tämän ympäristösitoumuksen johdosta Euroopan parlamentti käyttää ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää (EMAS), joka on yksityisille ja julkisille organisaatioille tarkoitettu Euroopan unionin hallinnointiväline organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) ja asetuksen (EY) N:o 761/2001 ja komission päätösten 2001/681/EY ja 2006/193/EY kumoamisesta 25 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2009 (37) (EMAS-asetuksen) mukaisen ympäristönsuojelun tason arvioimiseksi ja parantamiseksi. Euroopan parlamentti on EMAS-rekisteröity kaikissa kolmessa toimipaikassa joulukuusta 2007 alkaen. Vuonna 2016 rekisteröinnin voimassaoloa jatkettiin onnistuneesti 17. joulukuuta 2019 asti.

| 159. | Euroopan parlamentin ympäristöasioiden käsikirjan mukaan puhemiehistö suunnittelee ympäristöpolitiikan ja puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat sen julkisesti parlamentin puolesta. Tämä tehtiin ensimmäistä kertaa vuonna 2007 ja sitä tarkistettiin vuonna 2010. Ympäristöpolitiikkaa olisi uudistettava kullakin vaalikaudella. Siksi puhemiehistö hyväksyi ja puhemies ja pääsihteeri allekirjoittivat tarkistetun asiakirjan vuonna 2016. |
| --- | --- |

159.

Euroopan parlamentin ympäristöasioiden käsikirjan mukaan puhemiehistö suunnittelee ympäristöpolitiikan ja puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat sen julkisesti parlamentin puolesta. Tämä tehtiin ensimmäistä kertaa vuonna 2007 ja sitä tarkistettiin vuonna 2010. Ympäristöpolitiikkaa olisi uudistettava kullakin vaalikaudella. Siksi puhemiehistö hyväksyi ja puhemies ja pääsihteeri allekirjoittivat tarkistetun asiakirjan vuonna 2016.

| 160. | Yleisesti ottaen Euroopan parlamentin ympäristöasioiden hallintajärjestelmä on ollut menestys. Parlamentti on asettanut hiilidioksidipäästöjen, sähkön, kaasun, lämmitysöljyn ja kaukolämmön käytön, paperin ja veden kulutuksen ja jätteen tuottamisen vähentämistä sekä jätteen kierrätyksen lisäämistä koskevia tavoitteita. Useimmat ympäristöindikaattorit ovat parantuneet vuodesta 2006 lähtien. |
| --- | --- |

160.

Yleisesti ottaen Euroopan parlamentin ympäristöasioiden hallintajärjestelmä on ollut menestys. Parlamentti on asettanut hiilidioksidipäästöjen, sähkön, kaasun, lämmitysöljyn ja kaukolämmön käytön, paperin ja veden kulutuksen ja jätteen tuottamisen vähentämistä sekä jätteen kierrätyksen lisäämistä koskevia tavoitteita. Useimmat ympäristöindikaattorit ovat parantuneet vuodesta 2006 lähtien.

| 161. | Yhtenä parlamentin päätavoitteena on hiilidioksidipäästöjen vähentäminen 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Vuoteen 2015 mennessä parlamentti oli jo saavuttanut huomattavan 27,2 prosentin vähennyksen verrattuna vuoteen 2006. Parlamentin ympäristöpolitiikka perustuu ensisijaisesti päästöjen ehkäisemiseen tai rajoittamiseen. Tämän ohella myös hiilidioksidipäästöjen kompensointi on hyödyllinen täydentävä toimenpide ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Päästöjen kompensointia ei voida ottaa huomioon parlamentin hiilijalanjälkeä koskevissa laskelmissa jäljellejäävää osuutta mahdollisesti pienentävänä tekijänä, mutta sitä voidaan soveltaa tapauksissa, joissa hiilipäästöt eivät ole vältettävissä tai niitä ei voida enää vähentää lisää. |
| --- | --- |

161.

Yhtenä parlamentin päätavoitteena on hiilidioksidipäästöjen vähentäminen 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Vuoteen 2015 mennessä parlamentti oli jo saavuttanut huomattavan 27,2 prosentin vähennyksen verrattuna vuoteen 2006. Parlamentin ympäristöpolitiikka perustuu ensisijaisesti päästöjen ehkäisemiseen tai rajoittamiseen. Tämän ohella myös hiilidioksidipäästöjen kompensointi on hyödyllinen täydentävä toimenpide ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Päästöjen kompensointia ei voida ottaa huomioon parlamentin hiilijalanjälkeä koskevissa laskelmissa jäljellejäävää osuutta mahdollisesti pienentävänä tekijänä, mutta sitä voidaan soveltaa tapauksissa, joissa hiilipäästöt eivät ole vältettävissä tai niitä ei voida enää vähentää lisää.

| 162. | Hiilidioksidipäästöjen kompensoiminen tarkoittaa päästöhyvitysten ostamista ostajan omien hiilidioksidipäästöjen kompensoimiseksi. Tällaisia hyvityksiä luodaan yleensä rahoittamalla uusiutuvia energialähteitä tai energiatehokkuutta koskevia hankkeita, joilla pyritään kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

162.

Hiilidioksidipäästöjen kompensoiminen tarkoittaa päästöhyvitysten ostamista ostajan omien hiilidioksidipäästöjen kompensoimiseksi. Tällaisia hyvityksiä luodaan yleensä rahoittamalla uusiutuvia energialähteitä tai energiatehokkuutta koskevia hankkeita, joilla pyritään kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen maailmanlaajuisesti.

| 163. | Vuonna 2011 parlamentti päätti ensimmäistä kertaa hiilidioksidipäästöjen kompensointijärjestelmästä. Vuosien mittaan kertyneen kokemuksen valossa puhemiehistö päätti lokakuussa 2015 hiilidioksidipäästöjen kompensointia koskevasta uudesta lähestymistavasta. Päätöksessä otettiin huomioon myös tilintarkastustuomioistuimen lokakuussa 2014 antamassa erityiskertomuksessa (38) nro 14 esitetyt suositukset. Uudessa lähestymistavassa on uutuutena parlamentin kokonaishiilipäästöjen kompensoiminen myös Euroopan parlamentin jäsenten kotipaikan sekä Brysselin tai Strasbourgin välisistä lennoista aiheutuvien päästöjen osalta. Uudessa lähestymistavassa sallitaan myös hankkeet, joissa pääpaino on Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmässä ja siihen sisällytetään yleisesti tunnustetun Gold Standard -hyväksynnän soveltaminen kehitysmaissa toteutettavien päästökompensointihankkeiden laatustandardina. |
| --- | --- |

163.

Vuonna 2011 parlamentti päätti ensimmäistä kertaa hiilidioksidipäästöjen kompensointijärjestelmästä. Vuosien mittaan kertyneen kokemuksen valossa puhemiehistö päätti lokakuussa 2015 hiilidioksidipäästöjen kompensointia koskevasta uudesta lähestymistavasta. Päätöksessä otettiin huomioon myös tilintarkastustuomioistuimen lokakuussa 2014 antamassa erityiskertomuksessa (38) nro 14 esitetyt suositukset. Uudessa lähestymistavassa on uutuutena parlamentin kokonaishiilipäästöjen kompensoiminen myös Euroopan parlamentin jäsenten kotipaikan sekä Brysselin tai Strasbourgin välisistä lennoista aiheutuvien päästöjen osalta. Uudessa lähestymistavassa sallitaan myös hankkeet, joissa pääpaino on Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmässä ja siihen sisällytetään yleisesti tunnustetun Gold Standard -hyväksynnän soveltaminen kehitysmaissa toteutettavien päästökompensointihankkeiden laatustandardina.

| 164. | Vuonna 2016 sovellettiin uutta hiilidioksidipäästöjen kompensointia koskevaa lähestymistapaa ja EMASin toimintasuunnitelma vuodelle 2016 pantiin onnistuneesti täytäntöön. EMASin toimintasuunnitelma vuodelle 2017 perustuu EMASin keskipitkän aikavälin strategiaan vuosille 2016–2020. Toimintasuunnitelman hyväksyi pääosaston sisäinen ympäristöasioiden hallinnan ohjausryhmä. |
| --- | --- |

164.

Vuonna 2016 sovellettiin uutta hiilidioksidipäästöjen kompensointia koskevaa lähestymistapaa ja EMASin toimintasuunnitelma vuodelle 2016 pantiin onnistuneesti täytäntöön. EMASin toimintasuunnitelma vuodelle 2017 perustuu EMASin keskipitkän aikavälin strategiaan vuosille 2016–2020. Toimintasuunnitelman hyväksyi pääosaston sisäinen ympäristöasioiden hallinnan ohjausryhmä.

| 165. | Yksi parlamentin ympäristöpolitiikan elementeistä on sitoutuminen ympäristöä säästäviin julkisiin hankintoihin (GPP), jotka määritellään komission tiedonannossa ympäristöä säästävistä julkisista hankinnoista ”prosessiksi, jossa viranomaiset pyrkivät hankkimaan tuotteita, palveluja ja urakoita, joiden ympäristövaikutus on koko niiden elinkaaren ajan vähäisempi verrattuna ensisijaiselta tarkoitukseltaan samanlaisiin tuotteisiin, palveluihin ja urakoihin, joita muussa tapauksessa hankittaisiin” (39). Kuluneen vuosikymmenen aikana GPP:stä on tullut Euroopassa yhä tärkeämpi näkökohta julkisten elinten toiminnassa. Kesäkuussa 2016 hyväksyttiin ”Euroopan parlamentin ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskeva täytäntöönpano-opas”. Sen tarkoituksena on auttaa Euroopan parlamentin virkamiehiä käynnistämään onnistuneesti ympäristöä säästävä hankintapolitiikka ja siihen liittyvät menettelyt. Oppaassa selostetaan voimassa olevien oikeudellisten välineiden (varainhoitoasetus ja sen soveltamissäännöt) tarjoamia mahdollisuuksia käytännönläheisesti ja tarkastellaan yksinkertaisia ja tehokkaita ratkaisuja, joita voidaan käyttää julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä. |
| --- | --- |

165.

Yksi parlamentin ympäristöpolitiikan elementeistä on sitoutuminen ympäristöä säästäviin julkisiin hankintoihin (GPP), jotka määritellään komission tiedonannossa ympäristöä säästävistä julkisista hankinnoista ”prosessiksi, jossa viranomaiset pyrkivät hankkimaan tuotteita, palveluja ja urakoita, joiden ympäristövaikutus on koko niiden elinkaaren ajan vähäisempi verrattuna ensisijaiselta tarkoitukseltaan samanlaisiin tuotteisiin, palveluihin ja urakoihin, joita muussa tapauksessa hankittaisiin” (39). Kuluneen vuosikymmenen aikana GPP:stä on tullut Euroopassa yhä tärkeämpi näkökohta julkisten elinten toiminnassa. Kesäkuussa 2016 hyväksyttiin ”Euroopan parlamentin ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskeva täytäntöönpano-opas”. Sen tarkoituksena on auttaa Euroopan parlamentin virkamiehiä käynnistämään onnistuneesti ympäristöä säästävä hankintapolitiikka ja siihen liittyvät menettelyt. Oppaassa selostetaan voimassa olevien oikeudellisten välineiden (varainhoitoasetus ja sen soveltamissäännöt) tarjoamia mahdollisuuksia käytännönläheisesti ja tarkastellaan yksinkertaisia ja tehokkaita ratkaisuja, joita voidaan käyttää julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä.

| 166. | Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja käsittelevän neuvontapalvelun, jolla tuetaan GPP-lähestymistapaa, koevaiheessa saatujen kokemusten perusteella vuonna 2016 otettiin käyttöön toimielinten välinen hankintamenettely, jossa useiden unionin toimielimien ostovoima yhdistetään. |
| --- | --- |

166.

Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja käsittelevän neuvontapalvelun, jolla tuetaan GPP-lähestymistapaa, koevaiheessa saatujen kokemusten perusteella vuonna 2016 otettiin käyttöön toimielinten välinen hankintamenettely, jossa useiden unionin toimielimien ostovoima yhdistetään.

| 167. | Vuonna 2016 toteutettiin erilaisia tiedotus- ja tietoisuudenlisäämistoimia, kuten ”Earth Day -tapahtuma” ja ”toimielinten välinen ympäristöä säästävä viikko”. Lokakuussa 2016 Euroopan parlamentille myönnettiin Belgian ”Entreprise Eco Dynamique” -merkki. |
| --- | --- |

167.

Vuonna 2016 toteutettiin erilaisia tiedotus- ja tietoisuudenlisäämistoimia, kuten ”Earth Day -tapahtuma” ja ”toimielinten välinen ympäristöä säästävä viikko”. Lokakuussa 2016 Euroopan parlamentille myönnettiin Belgian ”Entreprise Eco Dynamique” -merkki.

D.3   Ravintolapalveluja koskeva politiikka

| 168. | Vuonna 2016 jatkettiin toimia parlamentin ravintolapalvelujen nykyaikaistamiseksi vuoteen 2019 mennessä. Työt on määritetty puhemiehistön 10. kesäkuuta 2013 tekemässä päätöksessä ”Parlamentin ateriapalveluja koskevat uudet toimintalinjat 2014–2019 – nykyaikaistamisen suuntaviivat”. |
| --- | --- |

168.

Vuonna 2016 jatkettiin toimia parlamentin ravintolapalvelujen nykyaikaistamiseksi vuoteen 2019 mennessä. Työt on määritetty puhemiehistön 10. kesäkuuta 2013 tekemässä päätöksessä ”Parlamentin ateriapalveluja koskevat uudet toimintalinjat 2014–2019 – nykyaikaistamisen suuntaviivat”.

| 169. | Ateriapalvelujen tärkeänä osana ovat ”kiinteisiin hintoihin” perustuvat sopimukset, joihin ei liity parlamentin antamaa tukea. Strasbourgissa parlamentin uusi tukea saamaton sopimus tuli voimaan 1. marraskuuta 2016. Brysselissä toimista vastaamaan ryhtyi uusi palveluntarjoaja jo vuonna 2016 tukea saamattoman sopimuksen mukaisesti. Luxemburgissa sopimusmuutosten ajankohta asetetaan KAD-rakennuksen rakennustöiden valmistumisen mukaiseksi. |
| --- | --- |

169.

Ateriapalvelujen tärkeänä osana ovat ”kiinteisiin hintoihin” perustuvat sopimukset, joihin ei liity parlamentin antamaa tukea. Strasbourgissa parlamentin uusi tukea saamaton sopimus tuli voimaan 1. marraskuuta 2016. Brysselissä toimista vastaamaan ryhtyi uusi palveluntarjoaja jo vuonna 2016 tukea saamattoman sopimuksen mukaisesti. Luxemburgissa sopimusmuutosten ajankohta asetetaan KAD-rakennuksen rakennustöiden valmistumisen mukaiseksi.

| 170. | Ruoan tarjonta monipuolistui asteittain ja Brysselissä ja Strasbourgissa avattiin uusia ruokaloita ja ravintoloita. Spinelli-rakennuksessa avattiin syyskuussa 2016 luomunurkkaus ja marraskuussa 2016 Välimeren ruokaa tarjoava ravintola. Lisäksi marraskuussa 2016 avattiin uudestaan voileipäbaari, joka on remontoitu. Kaksi uutta ruokalaa on avattu (Square de Meeûs- ja Trèves-rakennuksissa). Maaliskuussa 2016 avattiin Strasbourgissa tuoreiden mukaan otettavien ruoka-annosten myyntipiste ja elokuussa 2016 laajennettiin Weiss-rakennuksen ruokalaa. Heinäkuusta 2016 lähtien on toteutettu kokeiluhanketta, jossa jäsenten baarissa (Bar des Députés) tarjoillaan lämpimiä aterioita jatkuvasti ilman aikarajoituksia, jotta voidaan ottaa huomioon erilaiset ateriointitottumukset ja -ajat. |
| --- | --- |

170.

Ruoan tarjonta monipuolistui asteittain ja Brysselissä ja Strasbourgissa avattiin uusia ruokaloita ja ravintoloita. Spinelli-rakennuksessa avattiin syyskuussa 2016 luomunurkkaus ja marraskuussa 2016 Välimeren ruokaa tarjoava ravintola. Lisäksi marraskuussa 2016 avattiin uudestaan voileipäbaari, joka on remontoitu. Kaksi uutta ruokalaa on avattu (Square de Meeûs- ja Trèves-rakennuksissa). Maaliskuussa 2016 avattiin Strasbourgissa tuoreiden mukaan otettavien ruoka-annosten myyntipiste ja elokuussa 2016 laajennettiin Weiss-rakennuksen ruokalaa. Heinäkuusta 2016 lähtien on toteutettu kokeiluhanketta, jossa jäsenten baarissa (Bar des Députés) tarjoillaan lämpimiä aterioita jatkuvasti ilman aikarajoituksia, jotta voidaan ottaa huomioon erilaiset ateriointitottumukset ja -ajat.

| 171. | Työterveyden ja -hyvinvoinnin parantamiseksi parlamentin catering-tiloissa on päätetty suosia terveellisempiä ruokavaihtoehtoja ja tukea kestävämpiä ruokavalintoja. Siksi viimeisimpiin ravintola- ja catering-palveluja ja myyntiautomaatteja koskeviin sopimuksiin on sisällytetty vaatimuksia, jotka koskevat reilun kaupan näkökohtia, siirtymistä parempiin ruokavalioihin, terveellisempiä elintapoja ja erityisesti ruuan pois heittämisen torjuntaa. Tarjoajat ovat ottaneet huomioon kestävän ruuankulutuksen kriteerit, kuten kausituotteet, eläinten hyvinvoinnin ja kasvisvaihtoehtojen tarjoamisen. |
| --- | --- |

171.

Työterveyden ja -hyvinvoinnin parantamiseksi parlamentin catering-tiloissa on päätetty suosia terveellisempiä ruokavaihtoehtoja ja tukea kestävämpiä ruokavalintoja. Siksi viimeisimpiin ravintola- ja catering-palveluja ja myyntiautomaatteja koskeviin sopimuksiin on sisällytetty vaatimuksia, jotka koskevat reilun kaupan näkökohtia, siirtymistä parempiin ruokavalioihin, terveellisempiä elintapoja ja erityisesti ruuan pois heittämisen torjuntaa. Tarjoajat ovat ottaneet huomioon kestävän ruuankulutuksen kriteerit, kuten kausituotteet, eläinten hyvinvoinnin ja kasvisvaihtoehtojen tarjoamisen.

| 172. | Myymättä jääneen ruuan antaminen hyväntekeväisyyteen on myös hyvä käytäntö, joka on yleistymässä parlamentin ruokaloissa ja myyntipisteissä. Ateriapalvelujen tärkeänä osana on myös se, että pyritään pullotetun kivennäisveden entistäkin vähäisempään käyttöön kokouksissa ja vesipisteiden asentamiseen käytäväalueille. |
| --- | --- |

172.

Myymättä jääneen ruuan antaminen hyväntekeväisyyteen on myös hyvä käytäntö, joka on yleistymässä parlamentin ruokaloissa ja myyntipisteissä. Ateriapalvelujen tärkeänä osana on myös se, että pyritään pullotetun kivennäisveden entistäkin vähäisempään käyttöön kokouksissa ja vesipisteiden asentamiseen käytäväalueille.

D.4   Tietotekniikan uudenaikaistaminen

| 173. | Edellä tämän selvityksen osassa III.B.4 kuvataan tieto- ja viestintäteknisiä toimia täysistuntopalvelujen parantamiseksi ja näiden tekniikoiden tarjoamista jäsenille heidän vaalipiireissään oleviin toimistoihin. Myös muilla parlamentin tieto- ja viestintäteknisen infrastruktuurin aloilla jatketaan nykyaikaistamista. Marraskuussa 2016 strategisten suuntaviivojen 2014–2019 täytäntöönpanon puolenvälin kertomus esiteltiin tieto- ja viestintätekniikan innovointistrategiaa käsittelevälle puhemiehistön työryhmälle. |
| --- | --- |

173.

Edellä tämän selvityksen osassa III.B.4 kuvataan tieto- ja viestintäteknisiä toimia täysistuntopalvelujen parantamiseksi ja näiden tekniikoiden tarjoamista jäsenille heidän vaalipiireissään oleviin toimistoihin. Myös muilla parlamentin tieto- ja viestintäteknisen infrastruktuurin aloilla jatketaan nykyaikaistamista. Marraskuussa 2016 strategisten suuntaviivojen 2014–2019 täytäntöönpanon puolenvälin kertomus esiteltiin tieto- ja viestintätekniikan innovointistrategiaa käsittelevälle puhemiehistön työryhmälle.

| 174. | Puolivälin tarkastelun mukaan keskeisissä strategisissa pilareissa on saavutettu seuraavaa: tieto- ja viestintäteknisen infrastruktuurin kehittyminen, ikääntyvien tieto- ja viestintäteknisten laitteiden korvaaminen sekä tarpeettomien sovellusten tunnistaminen ja asteittainen poistaminen käytöstä. Viime vuosina tapahtuneen tieto- ja viestintätekniikan kehittämisen jälkeen tämän alan toimenpiteitä ovat olleet muun muassa 18 000 internetpuhelimen käyttöönotto ja 1 800 telekopiolaitteen poistaminen käytöstä, minkä on tehnyt mahdolliseksi sähköinen telekopiopalvelu sähköpostin kautta. Toinen esimerkki digitaalisesti yhä osallistavammasta parlamentista on se, että parlamentin vierailijoiden saatavana on nyt langaton internetyhteys (Wi-Fi). Tarpeettomien sovellusten käytöstä poistamisessa on edetty siten, että vuonna 2016 määriteltiin 60 sovellusta vanhentuneiksi. Nyt on käynnissä niiden viimeinen varmennus ennen käytöstä poistamista. |
| --- | --- |

174.

Puolivälin tarkastelun mukaan keskeisissä strategisissa pilareissa on saavutettu seuraavaa: tieto- ja viestintäteknisen infrastruktuurin kehittyminen, ikääntyvien tieto- ja viestintäteknisten laitteiden korvaaminen sekä tarpeettomien sovellusten tunnistaminen ja asteittainen poistaminen käytöstä. Viime vuosina tapahtuneen tieto- ja viestintätekniikan kehittämisen jälkeen tämän alan toimenpiteitä ovat olleet muun muassa 18 000 internetpuhelimen käyttöönotto ja 1 800 telekopiolaitteen poistaminen käytöstä, minkä on tehnyt mahdolliseksi sähköinen telekopiopalvelu sähköpostin kautta. Toinen esimerkki digitaalisesti yhä osallistavammasta parlamentista on se, että parlamentin vierailijoiden saatavana on nyt langaton internetyhteys (Wi-Fi). Tarpeettomien sovellusten käytöstä poistamisessa on edetty siten, että vuonna 2016 määriteltiin 60 sovellusta vanhentuneiksi. Nyt on käynnissä niiden viimeinen varmennus ennen käytöstä poistamista.

| 175. | Eräs tärkeä keskeinen strateginen pilari on tieto- ja viestintäturvan parantaminen avoimessa viestintäympäristössä. Tätä koskevat toimet jatkuivat vuonna 2016. Tieto- ja viestintäturva koostuu seuraavista osatekijöistä: tieto- ja viestintäturvan hallinto, tieto- ja viestintäturvaa koskevat strategiat ja asiantuntemus, tieto- ja viestintäturvan arviointi, kyberpuolustusvalmiudet ja kyberturvallisuutta koskeva kulttuuri. Puhemiehistö hyväksyi lokakuussa 2016 tietojärjestelmien turvallisuusvastaavan nimityksen. |
| --- | --- |

175.

Eräs tärkeä keskeinen strateginen pilari on tieto- ja viestintäturvan parantaminen avoimessa viestintäympäristössä. Tätä koskevat toimet jatkuivat vuonna 2016. Tieto- ja viestintäturva koostuu seuraavista osatekijöistä: tieto- ja viestintäturvan hallinto, tieto- ja viestintäturvaa koskevat strategiat ja asiantuntemus, tieto- ja viestintäturvan arviointi, kyberpuolustusvalmiudet ja kyberturvallisuutta koskeva kulttuuri. Puhemiehistö hyväksyi lokakuussa 2016 tietojärjestelmien turvallisuusvastaavan nimityksen.

| 176. | Parlamentin strategisena tavoitteena on innovointia koskevan lähestymistavan edelleen kehittäminen. Helmikuussa 2016 perustettiin innovointijaosto, jonka tehtävänä on edistää ja nopeuttaa teknologista innovointia ja ottaa syntyneitä innovaatioita käyttöön. Suorittamalla jatkuvaa teknologista esiselvitystyötä innovointijaosto pyrkii havaitsemaan varhaisessa vaiheessa mahdollisuuksia, jotka voivat olla merkityksellisiä Euroopan parlamentin toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

176.

Parlamentin strategisena tavoitteena on innovointia koskevan lähestymistavan edelleen kehittäminen. Helmikuussa 2016 perustettiin innovointijaosto, jonka tehtävänä on edistää ja nopeuttaa teknologista innovointia ja ottaa syntyneitä innovaatioita käyttöön. Suorittamalla jatkuvaa teknologista esiselvitystyötä innovointijaosto pyrkii havaitsemaan varhaisessa vaiheessa mahdollisuuksia, jotka voivat olla merkityksellisiä Euroopan parlamentin toiminnan kannalta.

| 177. | Vuonna 2016 jatkettiin myös useita strategisina pidettyjä tieto- ja viestintäteknisiä hankkeita. On pantava erityisesti merkille, että ensimmäinen tekninen migraatio on saatu päätökseen. Euroopan parlamentin intranetin ja pääosastojen intranetien integroiminen uuteen alustaan (SIFE) on käynnissä ja alustaa päivitetään. Pääosastot varmentavat edelleen sisältöä. |
| --- | --- |

177.

Vuonna 2016 jatkettiin myös useita strategisina pidettyjä tieto- ja viestintäteknisiä hankkeita. On pantava erityisesti merkille, että ensimmäinen tekninen migraatio on saatu päätökseen. Euroopan parlamentin intranetin ja pääosastojen intranetien integroiminen uuteen alustaan (SIFE) on käynnissä ja alustaa päivitetään. Pääosastot varmentavat edelleen sisältöä.

| 178. | Liikkuvuutta moniulotteisena työskentelymenetelmänä koskeva hanke tarjoaa kontekstin, jossa voidaan kohdentaa ja vahvistaa etuja, joita liikkuvuus voi yleisesti tuoda Euroopan parlamentille. Vuonna 2016 valmistui tutkimus liikkuvuuden vaikutuksista Euroopan parlamentin prosesseihin. Hankkeen rooleista ja vastuista on sovittu ja ohjauskomitea päättää sen asteittaisesta täytäntöönpanosta vuonna 2017. Tavoitteena on luoda liikkuvuuspalvelujen luettelo. |
| --- | --- |

178.

Liikkuvuutta moniulotteisena työskentelymenetelmänä koskeva hanke tarjoaa kontekstin, jossa voidaan kohdentaa ja vahvistaa etuja, joita liikkuvuus voi yleisesti tuoda Euroopan parlamentille. Vuonna 2016 valmistui tutkimus liikkuvuuden vaikutuksista Euroopan parlamentin prosesseihin. Hankkeen rooleista ja vastuista on sovittu ja ohjauskomitea päättää sen asteittaisesta täytäntöönpanosta vuonna 2017. Tavoitteena on luoda liikkuvuuspalvelujen luettelo.

| 179. | Hankintaketjun digitalisointia koskevan hankkeen tavoitteena on siirtyä täysin sähköiseen työnkulkuun ja sähköiseen hankinta-asiakirjojen toimittamiseen, jotta lyhennetään hankintasopimusten tekoon kuluvaa aikaa. Tässä hyödynnetään järjestelmää, jonka komissio on antanut käytettäväksi. Hankintaketjua koskeva suunnitelma on hyväksytty. Täydellinen ja suora sähköisten yhteyksien käyttömahdollisuus (eAccess) toteutettiin vuonna 2016. Vuoden aikana järjestettiin tarjousten sähköistä toimittamista (e-Submission), tarjouksen sähköistä pyytämistä (e-Request) ja sähköistä laskutusta (e-Invoicing) koskevia työpajoja. Seuraavat vaiheet kohdistuvat turvallisuusnäkökohtiin ja tarjousten sähköistä toimittamisen toimivuuteen sekä hankintaa edeltäviä toimia koskevaan työkaluun. |
| --- | --- |

179.

Hankintaketjun digitalisointia koskevan hankkeen tavoitteena on siirtyä täysin sähköiseen työnkulkuun ja sähköiseen hankinta-asiakirjojen toimittamiseen, jotta lyhennetään hankintasopimusten tekoon kuluvaa aikaa. Tässä hyödynnetään järjestelmää, jonka komissio on antanut käytettäväksi. Hankintaketjua koskeva suunnitelma on hyväksytty. Täydellinen ja suora sähköisten yhteyksien käyttömahdollisuus (eAccess) toteutettiin vuonna 2016. Vuoden aikana järjestettiin tarjousten sähköistä toimittamista (e-Submission), tarjouksen sähköistä pyytämistä (e-Request) ja sähköistä laskutusta (e-Invoicing) koskevia työpajoja. Seuraavat vaiheet kohdistuvat turvallisuusnäkökohtiin ja tarjousten sähköistä toimittamisen toimivuuteen sekä hankintaa edeltäviä toimia koskevaan työkaluun.

| 180. | Eräs parlamentin tärkeä hanke on uusi varainhoitojärjestelmä (FMS), jota kuvataan jäljempänä kohdassa III.E.1. |
| --- | --- |

180.

Eräs parlamentin tärkeä hanke on uusi varainhoitojärjestelmä (FMS), jota kuvataan jäljempänä kohdassa III.E.1.

| 181. | Edellä mainittujen, keskeisiä strategisia pilareita koskevien saavutusten lisäksi parlamentti jatkoi vuonna 2016 tiivistä yhteistyötä unionin muiden toimielimien kanssa. Niiden kanssa toteutettiin useita yhteisiä hankkeita. Erityisesti tieto- ja viestintäturva oli tärkeä yhteistyöala. Lisäksi toimielinten välillä on sovittu yhteisestä XLM-formaatista jäsenneltyä lainsäädäntösisältöä ja -asiakirjoja varten. |
| --- | --- |

181.

Edellä mainittujen, keskeisiä strategisia pilareita koskevien saavutusten lisäksi parlamentti jatkoi vuonna 2016 tiivistä yhteistyötä unionin muiden toimielimien kanssa. Niiden kanssa toteutettiin useita yhteisiä hankkeita. Erityisesti tieto- ja viestintäturva oli tärkeä yhteistyöala. Lisäksi toimielinten välillä on sovittu yhteisestä XLM-formaatista jäsenneltyä lainsäädäntösisältöä ja -asiakirjoja varten.

E.   Muut modernisointitoimet

E.1   Talousarvio- ja varainhallinto

| 182. | Varainhoidon hallinnointijärjestelmää koskevalla hankkeella pyritään lisäämään käytettävissä olevan resursseja (henkilö-, tietotekniikka- ja rahoitusresurssit) koskevan, päätöksenteon kannalta ratkaisevan tiedon näkyvyyttä ja käytettävyyttä, lisäämään tehokkuutta standardoimalla ja automatisoimalla varainhoidon keskeisiä prosesseja ja tarjoamaan ratkaisu lähenevään ongelmaan, joka aiheutuu tiettyjen tietoteknisten sovellusten, varsinkin yleisten ja talousarviota koskevien tilinpitojärjestelmien ja maksujärjestelmien, teknisestä vanhentumisesta. |
| --- | --- |

182.

Varainhoidon hallinnointijärjestelmää koskevalla hankkeella pyritään lisäämään käytettävissä olevan resursseja (henkilö-, tietotekniikka- ja rahoitusresurssit) koskevan, päätöksenteon kannalta ratkaisevan tiedon näkyvyyttä ja käytettävyyttä, lisäämään tehokkuutta standardoimalla ja automatisoimalla varainhoidon keskeisiä prosesseja ja tarjoamaan ratkaisu lähenevään ongelmaan, joka aiheutuu tiettyjen tietoteknisten sovellusten, varsinkin yleisten ja talousarviota koskevien tilinpitojärjestelmien ja maksujärjestelmien, teknisestä vanhentumisesta.

| 183. | Vuonna 2016 valmistui vaihtoehtojen kartoitus, jossa SAP-järjestelmä vahvistettiin optimaaliseksi vaihtoehdoksi. Hankkeen ohjaus- ja hallintomallia tarkistettiin lokakuussa 2016 ja vastuu hankkeesta siirrettiin varainhoidon pääosastolle (PO FINS). |
| --- | --- |

183.

Vuonna 2016 valmistui vaihtoehtojen kartoitus, jossa SAP-järjestelmä vahvistettiin optimaaliseksi vaihtoehdoksi. Hankkeen ohjaus- ja hallintomallia tarkistettiin lokakuussa 2016 ja vastuu hankkeesta siirrettiin varainhoidon pääosastolle (PO FINS).

E.2   Jäsenten palvelujen parantaminen: jäsenten portaali ja e-portaali

| 184. | Puhemiehistö hyväksyi 26. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa jäsenten saamaa rahallista ja sosiaalista tukea koskevan uuden lähestymistavan, jonka päämääränä on tehostaa asiakassuuntautuneisuutta ja vähentää jäsenten hallinnollista kuormitusta. Kaksi välinettä on ratkaisevassa asemassa tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta: jäsenten portaali ja e-portaali. |
| --- | --- |

184.

Puhemiehistö hyväksyi 26. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa jäsenten saamaa rahallista ja sosiaalista tukea koskevan uuden lähestymistavan, jonka päämääränä on tehostaa asiakassuuntautuneisuutta ja vähentää jäsenten hallinnollista kuormitusta. Kaksi välinettä on ratkaisevassa asemassa tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta: jäsenten portaali ja e-portaali.

| 185. | Jäsenten portaaliin on koottu keskitetyn yhteyspisteen periaatteen mukaisesti kaikki palvelut, jotka liittyvät rahallisia ja sosiaalisia etuuksia koskeviin menettelyihin. Jäsenten portaali tuli täysin toimivaksi heinäkuussa 2016. Sen sähköinen vastine, e-portaali, on ollut saatavilla tammikuusta 2015. Portaalista jäsenet saavat kootusti tietoja voimassa olevista säännöistä ja oikeuksistaan. Hakemuslomakkeet voidaan jättää tähän pisteeseen, jossa tapahtuu suoraan niiden ensimmäinen tarkastelu. Toisessa vaiheessa eri yksiköiden erikoistunut hallintohenkilöstö tarkistaa asiakirjat noudattaen yksilöllistä lähestymistapaa. |
| --- | --- |

185.

Jäsenten portaaliin on koottu keskitetyn yhteyspisteen periaatteen mukaisesti kaikki palvelut, jotka liittyvät rahallisia ja sosiaalisia etuuksia koskeviin menettelyihin. Jäsenten portaali tuli täysin toimivaksi heinäkuussa 2016. Sen sähköinen vastine, e-portaali, on ollut saatavilla tammikuusta 2015. Portaalista jäsenet saavat kootusti tietoja voimassa olevista säännöistä ja oikeuksistaan. Hakemuslomakkeet voidaan jättää tähän pisteeseen, jossa tapahtuu suoraan niiden ensimmäinen tarkastelu. Toisessa vaiheessa eri yksiköiden erikoistunut hallintohenkilöstö tarkistaa asiakirjat noudattaen yksilöllistä lähestymistapaa.

E.3   Henkilöstöhallinto

| 186. | Vuonna 2016 tarkistettiin yleisiä täytäntöönpanosäännöksiä ja sisäisiä sääntöjä uusien henkilöstösääntöjen voimaantulon johdosta. Kaikki urahallintaa koskevat muutokset on toteutettu. Henkilöstöasioiden pääosasto on laatinut henkilöstöarviointia, ansiopisteiden myöntämistä ja kurinpitoa koskevat sisäiset säännöt sekä päivitetyn käytännesäännön, joista järjestetään kuulemisia ja joista päätetään myöhemmin. Virkamatkoja koskevien sääntöjen tarkistaminen on parhaillaan käynnissä. |
| --- | --- |

186.

Vuonna 2016 tarkistettiin yleisiä täytäntöönpanosäännöksiä ja sisäisiä sääntöjä uusien henkilöstösääntöjen voimaantulon johdosta. Kaikki urahallintaa koskevat muutokset on toteutettu. Henkilöstöasioiden pääosasto on laatinut henkilöstöarviointia, ansiopisteiden myöntämistä ja kurinpitoa koskevat sisäiset säännöt sekä päivitetyn käytännesäännön, joista järjestetään kuulemisia ja joista päätetään myöhemmin. Virkamatkoja koskevien sääntöjen tarkistaminen on parhaillaan käynnissä.

| 187. | Yhtäläiset mahdollisuudet ovat keskeinen osa toimielimen henkilöstöpolitiikkaa. Puhemiehistö hyväksyi 27. huhtikuuta 2015 sukupuolten tasa-arvoa ja monimuotoisuutta koskevan toimintaohjelman meneillään olevaa vaalikautta varten, siis vuoteen 2019 asti. Toimintasuunnitelmassa kuvataan erityistavoitteet. Vuonna 2016 jatkettiin asiaan liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

187.

Yhtäläiset mahdollisuudet ovat keskeinen osa toimielimen henkilöstöpolitiikkaa. Puhemiehistö hyväksyi 27. huhtikuuta 2015 sukupuolten tasa-arvoa ja monimuotoisuutta koskevan toimintaohjelman meneillään olevaa vaalikautta varten, siis vuoteen 2019 asti. Toimintasuunnitelmassa kuvataan erityistavoitteet. Vuonna 2016 jatkettiin asiaan liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanoa.

| 188. | Puhemiehistö hyväksyi 12. syyskuuta 2016 pitämässään kokouksessa tilapäistä etätyöskentelyä koskevan järjestelyn käyttöön ottamisen Euroopan parlamentin pääsihteeristössä. Myös poliittiset ryhmät voivat päättää järjestelyn soveltamisesta. Samalla kun parlamentti turvaa yksikköjensä edut ja toimielimen työn tehokkaan organisoinnin se haluaa toteuttaa joustavia ja nykyaikaisia henkilöstöhallinnon järjestelyjä parantaakseen tuloksia ja henkilöstön motivaatiota edistämällä työ- ja perhe-elämän parempaa tasapainoa. Ranskassa ja Belgiassa tapahtuneet terrorihyökkäykset ja niiden aiheuttama häiriö Euroopan parlamentin henkilöstön työlle olivat yhtenä syynä sille, että vahvistettiin oikeudellinen kehys Euroopan parlamentin henkilöstön mahdollisuudelle työskennellä kotoa käsin. Tilapäinen etätyöskentely mahdollistaa henkilöstön jäsenille tilapäisen kotona työskentelemisen enintään kolmen peräkkäisen kalenteripäivän ajan ja enintään 36 työpäivän ajan kalenterivuodessa. |
| --- | --- |

188.

Puhemiehistö hyväksyi 12. syyskuuta 2016 pitämässään kokouksessa tilapäistä etätyöskentelyä koskevan järjestelyn käyttöön ottamisen Euroopan parlamentin pääsihteeristössä. Myös poliittiset ryhmät voivat päättää järjestelyn soveltamisesta. Samalla kun parlamentti turvaa yksikköjensä edut ja toimielimen työn tehokkaan organisoinnin se haluaa toteuttaa joustavia ja nykyaikaisia henkilöstöhallinnon järjestelyjä parantaakseen tuloksia ja henkilöstön motivaatiota edistämällä työ- ja perhe-elämän parempaa tasapainoa. Ranskassa ja Belgiassa tapahtuneet terrorihyökkäykset ja niiden aiheuttama häiriö Euroopan parlamentin henkilöstön työlle olivat yhtenä syynä sille, että vahvistettiin oikeudellinen kehys Euroopan parlamentin henkilöstön mahdollisuudelle työskennellä kotoa käsin. Tilapäinen etätyöskentely mahdollistaa henkilöstön jäsenille tilapäisen kotona työskentelemisen enintään kolmen peräkkäisen kalenteripäivän ajan ja enintään 36 työpäivän ajan kalenterivuodessa.

E.4   Parlamentin jäsenten avustaminen

| 189. | Puhemiehistö hyväksyi 26. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeisiin muutoksen, joka koski etenkin parlamentin avustajia. Muutokset tulivat voimaan 1. tammikuuta 2016 ja koskivat muun muassa seuraavia: 25 prosenttia parlamentin avustajakorvauksesta on varattava akkreditoitujen parlamentin avustajien palkkaamiseen, jolloin paikallisiin avustajiin ja palveluntarjoajiin käytettävien menojen osuus rajoitetaan 75 prosenttiin. Tämän säännöksen tarkoituksena on parantaa paikallisten ja akkreditoitujen avustajien välistä tasapainoa, johon osoitettiin tarve vuotta 2013 koskevassa vastuuvapausmenettelyssä. Jäsentä kohti parlamentin avustajasopimusten lukumäärä saa olla enintään kolme ja poikkeustapauksissa neljä. |
| --- | --- |

189.

Puhemiehistö hyväksyi 26. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeisiin muutoksen, joka koski etenkin parlamentin avustajia. Muutokset tulivat voimaan 1. tammikuuta 2016 ja koskivat muun muassa seuraavia: 25 prosenttia parlamentin avustajakorvauksesta on varattava akkreditoitujen parlamentin avustajien palkkaamiseen, jolloin paikallisiin avustajiin ja palveluntarjoajiin käytettävien menojen osuus rajoitetaan 75 prosenttiin. Tämän säännöksen tarkoituksena on parantaa paikallisten ja akkreditoitujen avustajien välistä tasapainoa, johon osoitettiin tarve vuotta 2013 koskevassa vastuuvapausmenettelyssä. Jäsentä kohti parlamentin avustajasopimusten lukumäärä saa olla enintään kolme ja poikkeustapauksissa neljä.

| 190. | Muutoksissa ehdotetaan, että paikallisten avustajien palkkoihin ja palkkioihin sovelletaan viitearvoja, jotta voidaan vähentää riskiä siitä, että palkkiot eroavat liikaa jäsenvaltioissa maksettujen palkkioiden keskiarvosta. Lisäksi määrätään, että palvelukseen ottamista koskevan hakemuksen kanssa on jätettävä täydelliset asiakirjat, jotta voidaan todentaa paikallisen avustajan tehtävät ja vähentää eturistiriitoihin liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

190.

Muutoksissa ehdotetaan, että paikallisten avustajien palkkoihin ja palkkioihin sovelletaan viitearvoja, jotta voidaan vähentää riskiä siitä, että palkkiot eroavat liikaa jäsenvaltioissa maksettujen palkkioiden keskiarvosta. Lisäksi määrätään, että palvelukseen ottamista koskevan hakemuksen kanssa on jätettävä täydelliset asiakirjat, jotta voidaan todentaa paikallisen avustajan tehtävät ja vähentää eturistiriitoihin liittyviä riskejä.

| 191. | Muutoksella pyritään selventämään, että jäsenet voivat käyttää palveluntarjoajina myös luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotta he voivat saada yksittäisiä ja tarkasti eriteltyjä palveluja, jotka liittyvät suoraan parlamentin jäsenen toiminnan harjoittamiseen. Velvoite kaikkien niiden luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden nimien julkaisemisesta, joiden kulut korvataan avustajakorvauksesta, ulotetaan koskemaan näiden henkilöiden sopimuksen koko kestoa. Kyseessä on perussopimuksiin kirjattu avoimuusperiaate (40), jonka merkityksestä myös Euroopan oikeusasiamies on muistuttanut (41). |
| --- | --- |

191.

Muutoksella pyritään selventämään, että jäsenet voivat käyttää palveluntarjoajina myös luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotta he voivat saada yksittäisiä ja tarkasti eriteltyjä palveluja, jotka liittyvät suoraan parlamentin jäsenen toiminnan harjoittamiseen. Velvoite kaikkien niiden luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden nimien julkaisemisesta, joiden kulut korvataan avustajakorvauksesta, ulotetaan koskemaan näiden henkilöiden sopimuksen koko kestoa. Kyseessä on perussopimuksiin kirjattu avoimuusperiaate (40), jonka merkityksestä myös Euroopan oikeusasiamies on muistuttanut (41).

F.   Brexit-äänestyksen vaikutus

| 192. | Yhdistyneessä kuningaskunnassa 23. kesäkuuta 2016 järjestetyn kansanäänestyksen (Brexit-äänestys) jälkeen puhemiehistö keskusteli kansanäänestyksen seurauksista 4. heinäkuuta 2016 pitämässään kokouksessa. Puhemies painotti, että niin kauan kuin Yhdistynyt kuningaskunta on Euroopan unionin täysjäsen, parlamentin brittijäsenillä ja -henkilöstöllä on täysin samat oikeudet ja velvollisuudet kuin kaikilla muilla parlamentin jäsenillä ja muulla henkilöstöllä. |
| --- | --- |

192.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa 23. kesäkuuta 2016 järjestetyn kansanäänestyksen (Brexit-äänestys) jälkeen puhemiehistö keskusteli kansanäänestyksen seurauksista 4. heinäkuuta 2016 pitämässään kokouksessa. Puhemies painotti, että niin kauan kuin Yhdistynyt kuningaskunta on Euroopan unionin täysjäsen, parlamentin brittijäsenillä ja -henkilöstöllä on täysin samat oikeudet ja velvollisuudet kuin kaikilla muilla parlamentin jäsenillä ja muulla henkilöstöllä.

| 193. | Kansanäänestyksellä oli huomattava vaikutus valiokuntien sihteeristöihin, tutkimusyksiköihin ja poliittisten pääosastojen horisontaalisiin yksiköihin, joita kehotettiin seuraamaan tätä prosessia ja laatimaan analysoivaa, tiedonhankintatyöhön perustuvaa aineistoa, jossa tarkastellaan Yhdistyneen kuningaskunnan eron vaikutusta politiikan aloihin ja lainsäädäntöön kunkin pääosaston vastuualueella. Asiaa koskeva työ on jatkossa hyvin monimutkaista oikeudellista työtä. Valiokuntien sihteeristöihin ja politiikkayksiköihin kertynyttä asiantuntemusta ollaan kuitenkin valmiita käyttämään irtautumisprosessin myöhemmissä vaiheissa tehtyjen poliittisten päätösten mukaan. |
| --- | --- |

193.

Kansanäänestyksellä oli huomattava vaikutus valiokuntien sihteeristöihin, tutkimusyksiköihin ja poliittisten pääosastojen horisontaalisiin yksiköihin, joita kehotettiin seuraamaan tätä prosessia ja laatimaan analysoivaa, tiedonhankintatyöhön perustuvaa aineistoa, jossa tarkastellaan Yhdistyneen kuningaskunnan eron vaikutusta politiikan aloihin ja lainsäädäntöön kunkin pääosaston vastuualueella. Asiaa koskeva työ on jatkossa hyvin monimutkaista oikeudellista työtä. Valiokuntien sihteeristöihin ja politiikkayksiköihin kertynyttä asiantuntemusta ollaan kuitenkin valmiita käyttämään irtautumisprosessin myöhemmissä vaiheissa tehtyjen poliittisten päätösten mukaan.

G.   Koko pääsihteeristön rakenteen muutokset (poliittiset ryhmät mukaan luettuina)

| 194. | Virkamiesten henkilöstösääntöjen tarkistamisen ja vuosia 2014–2020 koskevan rahoituskehyksen hyväksymisen yhteydessä hyväksyttiin toimielinten välinen sopimus, jossa määrätään kunkin toimielimen henkilöstön vähentämisestä vuosittain yhdellä prosentilla viitenä vuotena. Sopimuksen soveltamisen myötä vuoden 2016 henkilöstötaulukosta vähennettiin 57 virkaa. Lisäksi parlamentin henkilöstötaulukosta vähennettiin kaksi virkaa, jotka siirrettiin komissioon toimielintenvälisten tietotekniikkahankkeiden toteuttamista varten. |
| --- | --- |

194.

Virkamiesten henkilöstösääntöjen tarkistamisen ja vuosia 2014–2020 koskevan rahoituskehyksen hyväksymisen yhteydessä hyväksyttiin toimielinten välinen sopimus, jossa määrätään kunkin toimielimen henkilöstön vähentämisestä vuosittain yhdellä prosentilla viitenä vuotena. Sopimuksen soveltamisen myötä vuoden 2016 henkilöstötaulukosta vähennettiin 57 virkaa. Lisäksi parlamentin henkilöstötaulukosta vähennettiin kaksi virkaa, jotka siirrettiin komissioon toimielintenvälisten tietotekniikkahankkeiden toteuttamista varten.

| 195. | Parlamentti pyysi toisaalta vuonna 2016 lisäämään henkilöstötaulukkoonsa 39 uutta virkaa voidakseen vastata erityisiin tarpeisiin, kuten parlamentin valiokuntien henkilöstön lisääminen toimeenpanovallan valvontaa koskevien valmiuksien vahvistamiseksi (etenkin delegoitujen säädösten osalta) sekä turvallisuushenkilöstön lisääminen parlamentin eri rakennuksissa. |
| --- | --- |

195.

Parlamentti pyysi toisaalta vuonna 2016 lisäämään henkilöstötaulukkoonsa 39 uutta virkaa voidakseen vastata erityisiin tarpeisiin, kuten parlamentin valiokuntien henkilöstön lisääminen toimeenpanovallan valvontaa koskevien valmiuksien vahvistamiseksi (etenkin delegoitujen säädösten osalta) sekä turvallisuushenkilöstön lisääminen parlamentin eri rakennuksissa.

| 196. | Toimielinten välistä sopimusta, jossa määrätään kunkin toimielimen henkilöstön vähentämisestä vuosittain yhdellä prosentilla viitenä vuotena, on tarkoitus soveltaa parlamentin osalta vuoteen 2018 saakka. Kun otetaan huomioon, että vuosina 2014 ja 2016 parlamentti loi uusia virkoja erityisiä tarpeitaan varten, toimia virkojen leikkaamiseksi jatketaan ylimääräisellä vuodella eli vuoteen 2019 saakka. |
| --- | --- |

196.

Toimielinten välistä sopimusta, jossa määrätään kunkin toimielimen henkilöstön vähentämisestä vuosittain yhdellä prosentilla viitenä vuotena, on tarkoitus soveltaa parlamentin osalta vuoteen 2018 saakka. Kun otetaan huomioon, että vuosina 2014 ja 2016 parlamentti loi uusia virkoja erityisiä tarpeitaan varten, toimia virkojen leikkaamiseksi jatketaan ylimääräisellä vuodella eli vuoteen 2019 saakka.

| 197. | Vuoden 2016 talousarviossa alun perin olleesta henkilöstötaulukosta poistettiin 20 toimea pääsihteeristön tasolta, kun taas ja 43 väliaikaista toimea lisättiin poliittisten ryhmien tasolle. Euroopan unionin lisätalousarviossa nro 3 varainhoitovuodeksi 2016 parlamentille myönnettiin 34 uutta SC-virkaa ja yksi AD-virka. Tämä vahvistus oli välttämätön strategisten kohteiden turvallisuuden varmistamiseksi aseistetuilla vartijoilla parlamentin rakennusten sisätiloissa. |
| --- | --- |

197.

Vuoden 2016 talousarviossa alun perin olleesta henkilöstötaulukosta poistettiin 20 toimea pääsihteeristön tasolta, kun taas ja 43 väliaikaista toimea lisättiin poliittisten ryhmien tasolle. Euroopan unionin lisätalousarviossa nro 3 varainhoitovuodeksi 2016 parlamentille myönnettiin 34 uutta SC-virkaa ja yksi AD-virka. Tämä vahvistus oli välttämätön strategisten kohteiden turvallisuuden varmistamiseksi aseistetuilla vartijoilla parlamentin rakennusten sisätiloissa.

| 198. | Jäljempänä olevassa taulukossa on yhteenveto parlamentin hallintokaavioon ja hallintoon tehdyistä tärkeimmistä muutoksista.

  Taulukko 19


  Yhteenveto parlamentin pääsihteeristön uudelleenjärjestelyistä vuonna 2016







  Pääosasto | Rakenneuudistus ja nykyaikaistaminen |
| --- | --- | --- |
| PO PRES
  Johdon pääosasto | Pääjohtaja, joka oli siirretty puhemiehen kabinettiin heinäkuussa 2014, palasi 1. syyskuuta 2016 virkapaikalleen, johon kuuluvia tehtäviä toinen pääjohtaja oli tilapäisesti hoitanut. Johdon pääosaston pääjohtaja ryhtyi 1. marraskuuta 2016 alkaen hoitamaan myös varapääsihteerin tehtäviä.
  Samana päivänä entisestä varapääsihteerin kabinetista tuli uusi toimielinten välisten asioiden ja lainsäädäntötyön koordinoinnin osasto, johon kuuluu neljä yksikköä, yksi parlamentin tutkimuspalvelujen pääosastosta siirretty yksikkö mukaan luettuna. Uudet yksiköt ovat seuraavat: lainsäädäntötyön suunnittelu- ja koordinointiyksikkö, toimielinsuhteiden yksikkö, turvallisuusluokiteltujen tietojen yksikkö sekä avoimuusyksikkö.
  Vuonna 2016 tehdyt muutokset vaikuttivat myös lukuisiin muihin johtotehtäviin. |
| PO IPOL
  Sisäasioiden pääosasto | Jopa 23 pääosaston henkilöstöön kuuluvaa otettiin kolmen väliaikaisen valiokunnan (TAXE2, EMIS ja PANA) palvelukseen. Veropäätöksiä käsittelevä erityisvaliokunta (TAXE2) perustettiin parlamentin päätöksellä alkaen 2. päivästä joulukuuta 2015 jatkamaan ja täydentämään TAXE-erityisvaliokunnan tekemää työtä. Sen toimikausi päättyi 2. elokuuta 2016. Autoalan päästömittauksia käsittelevä tutkintavaliokunta (EMIS) perustettiin täysistunnossa 17. joulukuuta 2015 pidetyn äänestyksen jälkeen. Sen järjestäytymiskokous pidettiin 2. maaliskuuta 2016. Rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkintavaliokunnan järjestäytymiskokous pidettiin 12. heinäkuuta 2016. |
| PO EXPO
  Ulkoasioiden pääosasto | Vuonna 2016 nimitettiin resurssiosaston johtaja. |
| PO EPRS
  Parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto | Yleisön pääsyä Europan parlamentin asiakirjoihin ja avoimuusrekisteriä käsittelevä avoimuusyksikkö siirrettiin 1. marraskuuta 2016 johdon pääosastoon (PO PRES).
  Vuoden 2016 alussa saatiin päätökseen viimeisen ryhmän siirto yhteensä 60:stä henkilöstön jäsenestä kahdesta neuvoa-antavasta komiteasta, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta ja alueiden komiteasta, ja päätettiin viimeiset käytännön järjestelyt. Vuosi 2016 oli ensimmäinen, jona ”jäsenten tutkimuspalvelut” olivat täysin toiminnassa henkilöstön määrän osalta. |
| PO PERS
  Henkilöstöasioiden pääosasto | Henkilöstöasioiden pääosastoon joulukuussa 2014 perustettu ”Screening”-työryhmä, jonka avulla pyritään työn entistä tehokkaampaan organisointiin, antoi loppuraporttinsa vuonna 2016.
  Vuonna 2016 nimitettiin uusi henkilöresurssien kehittämisen osaston johtaja ja uusi työsuojelun ja sosiaalipalvelujen hallinto-osaston johtaja. Joulukuussa 2016 pääsihteerin päätöksellä nimitettiin vt. pääjohtaja. |
| PO INLO
  Infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto | Infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto jatkoi vuonna 2016 strategiaansa, joka koskee tiettyjen toimivaltaansa kuuluvien alojen uudelleenjärjestämistä ja järkiperäistämistä hyödyntämällä parlamentin omia resursseja mahdollisimman hyvin. Tämä johti erityisesti huoltoyksiköiden tukijaoston perustamiseen infrastruktuuriosastoon, resurssiosaston keskustukiyksikön uudelleenjärjestelyyn sekä tila-asioiden ja muuttopalvelujen yksikön perusteelliseen uudelleenjärjestelyyn kahden uuden yksikön perustamisineen. Jäsenten keskitetyn asiointipisteen (one-stop shop) yksikkö siirrettiin lokakuussa 2016 pääjohtajan suoraan alaisuuteen.
  Kahdelle uudelle työryhmälle annettiin tehtäväksi laatia konkreettisia ja kohdennettuja ehdotuksia pääosastossa noudatettujen menettelyiden yksinkertaistamiseksi. Työryhmät luovuttivat syyskuussa 2016 päätelmänsä johdolle, ja niihin pohjautuvia toimenpiteitä on tarkoitus ottaa vaiheittain käyttöön. |
| PO INTE
  Tulkkaus- ja konferenssitoiminnan pääosasto | Pääosaston työmenetelmien ja -olojen nykyaikaistamisprosessi jatkui. Vuonna 2016 käynnistettiin kuulemisprosessi ja toteutettiin useita hallinnollisia sitoumuksia. Parlamentin tulkkien saatavuus toimeksiantoja varten parantui erityisesti kun otettiin käyttöön parlamentin tulkkien vuosilomia koskevat uudet ohjeet. Lisäksi otettiin käyttöön niin sanottu ”clean day” -toimintatapa, jolla parlamentin tulkkien kaikki muut kuin tulkkaustoimeksiannot siirretään ajanjaksoille, joilla parlamentin toiminta on hiljaista. Kehitettiin ja otettiin käyttöön uusia vertailukohtia eri kieliyksikköjen tulkkaustuotoksen arvioimiseksi.
  Nimitettiin uusi tulkkaus- ja konferenssitoiminnan johtaja. |
| PO TRAD
  Käännöspääosasto | Vuonna 2016 vt. pääjohtaja nimitettiin uudeksi pääjohtajaksi. Nimitettiin uusi käännöspääosaston käännöstoiminnan teknisten tukipalvelujen johtaja. |
| PO FINS
  Varainhoidon pääosasto | Jäsenten portaalin käyttöönotto on johtanut rakenteellisiin muutoksiin jäsenten taloudellisten ja sosiaalietuuksien osastossa. Portaalia varten on perustettu erityinen yksikkö, jonka henkilöstö koostuu kuudesta täysipäiväisestä työntekijästä sekä 13 osa-aikaisesta työntekijästä, jotka on siirretty vuorotteluperiaatetta noudattaen osaston kolmesta operatiivisesta yksiköstä. Nämä rakenteelliset muutokset johtivat myös organisatorisiin muutoksiin, sillä oli tehtävä ero yhtäältä ”front-office”-toimintojen (jäsenten vastaanotto, tiedottaminen, pyyntöjen vastaanottaminen) ja toisaalta ”back-office”-toimintojen (pyyntöjen käsitteleminen ja tarkistustehtävät) välillä.
  Tuloksena oli talousarvio- ja tarkastusyksikkö, jonka päällikkö nimitettiin kesäkuussa 2016.
  Euroopan parlamentin tilinpitäjä vaihtui vuonna 2016. Toimielimen uusi tilinpitäjä ryhtyi pääsihteerin päätöksen mukaisesti hoitamaan tehtäviään 1. elokuuta 2016. |
| PO ITEC
  Innovoinnin ja teknisen tuen pääosasto | Toimintojen siirto ITEC-pääosaston sisällä. Projektinhallintaa (Project Management Board) koskevat prosessit (tulevaisuustiimi (Forward Board), joka arvioi toimintamalleja, ja äskettäin luotu ratkaisujaosto (Solution service), joka ehdottaa käyttöön otettavaa teknologiaa) on nyt ryhmitelty yhteen suunnitteluyksikköön (Concept unit).
  SharePoint-alustaan ja tietämyksenhallintaan liittyvät toimet siirrettiin tähän uuteen yksikköön kehittämisyksiköstä ja käytössä olevien ohjelmistopakettien, markkinoilla olevien ratkaisujen ja niiden vaatiman parlamentin infrastruktuurin tutkimiseen liittyvät toiminnot siirrettiin pois peruskokoonpanoyksiköltä (Standards unit).
  Julkaisutoiminnan ja jakelun osaston (EDIT) olemassa olevat rakenteet järjesteltiin uudelleen. Osastoon kuuluu nyt neljä yksikköä: asiakas-, työkalu- ja menetelmäyksikkö, intranet- ja multimediayksikkö, asiakirjatuotantoyksikkö ja crossmedia-painatusyksikkö. Näiden muutosten tarkoituksena oli varmistaa, että osaston kaikille asiakkaille tarjotaan vieläkin korkealaatuisempia palveluita.
  Vuoden aikana toteutettiin myös pidemmälle meneviä organisaatiomuutoksia niin, että voidaan optimoida innovointi- ja resurssiosaston horisontaalista tukea vuonna 2016, kun luodaan uusi innovoinnin, suorituskyvyn kehittämisen ja sisäisen valvonnan yksikkö (IPIC). Innovointijaosto siirrettiin IPIC-yksikköön ja ennakkotarkastusjaosto pääosaston henkilöresurssiyksikköön.
  Suunnitteluyksikköön (Concept Unit) perustettiin uusi jaosto (ratkaisujaosto), joka keskittyy erityisesti yhteisöratkaisuihin (kuten MS Sharepoint, Jahia, Confluence ja Knowledge Management) sekä ohjelmistojen valintaa koskevan menettelyn tehokkuuteen.
  Puhemiehistön 24. lokakuuta 2016 tekemällä päätöksellä hyväksyttiin tietojärjestelmien turvallisuusvastaavan (CISO) tehtävän perustaminen pääosastoon. Näin ollen peruskokoonpanoyksikkö ja sen kaksi jaostoa on korvattu tieto- ja viestintäturvayksiköllä, joka koostuu nyt CISO-yksikön alaisuudessa toimivista turvallisuudenhallintajaostosta ja käyttövarmuusjaostosta, samalla kun peruskokoonpanojaostosta tulee osa infrastruktuurin hallintayksikköä. |
| PO SAFE
  Turvallisuusasioiden pääosasto | ”Puhemiehistö hyväksyi kesäkuussa 2016 uuden ’Suojeluyksikön’ perustamisen lähi- ja tukipalvelujen ja turvallisuuden osaston yhteyteen. Yksikön päällikön viran täyttämistä koskevat menettelyt käynnistettiin vuoden 2016 lopulla.”
  Strategia- ja resurssijohtaja jatkoi vt. johtajana sen jälkeen kun hänet oli nimitetty pääjohtajaksi. |

198.

Jäljempänä olevassa taulukossa on yhteenveto parlamentin hallintokaavioon ja hallintoon tehdyistä tärkeimmistä muutoksista.

Taulukko 19

Yhteenveto parlamentin pääsihteeristön uudelleenjärjestelyistä vuonna 2016

Pääosasto

Rakenneuudistus ja nykyaikaistaminen

PO PRES

Johdon pääosasto

Pääjohtaja, joka oli siirretty puhemiehen kabinettiin heinäkuussa 2014, palasi 1. syyskuuta 2016 virkapaikalleen, johon kuuluvia tehtäviä toinen pääjohtaja oli tilapäisesti hoitanut. Johdon pääosaston pääjohtaja ryhtyi 1. marraskuuta 2016 alkaen hoitamaan myös varapääsihteerin tehtäviä.

Samana päivänä entisestä varapääsihteerin kabinetista tuli uusi toimielinten välisten asioiden ja lainsäädäntötyön koordinoinnin osasto, johon kuuluu neljä yksikköä, yksi parlamentin tutkimuspalvelujen pääosastosta siirretty yksikkö mukaan luettuna. Uudet yksiköt ovat seuraavat: lainsäädäntötyön suunnittelu- ja koordinointiyksikkö, toimielinsuhteiden yksikkö, turvallisuusluokiteltujen tietojen yksikkö sekä avoimuusyksikkö.

Vuonna 2016 tehdyt muutokset vaikuttivat myös lukuisiin muihin johtotehtäviin.

PO IPOL

Sisäasioiden pääosasto

Jopa 23 pääosaston henkilöstöön kuuluvaa otettiin kolmen väliaikaisen valiokunnan (TAXE2, EMIS ja PANA) palvelukseen. Veropäätöksiä käsittelevä erityisvaliokunta (TAXE2) perustettiin parlamentin päätöksellä alkaen 2. päivästä joulukuuta 2015 jatkamaan ja täydentämään TAXE-erityisvaliokunnan tekemää työtä. Sen toimikausi päättyi 2. elokuuta 2016. Autoalan päästömittauksia käsittelevä tutkintavaliokunta (EMIS) perustettiin täysistunnossa 17. joulukuuta 2015 pidetyn äänestyksen jälkeen. Sen järjestäytymiskokous pidettiin 2. maaliskuuta 2016. Rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkintavaliokunnan järjestäytymiskokous pidettiin 12. heinäkuuta 2016.

PO EXPO

Ulkoasioiden pääosasto

Vuonna 2016 nimitettiin resurssiosaston johtaja.

PO EPRS

Parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto

Yleisön pääsyä Europan parlamentin asiakirjoihin ja avoimuusrekisteriä käsittelevä avoimuusyksikkö siirrettiin 1. marraskuuta 2016 johdon pääosastoon (PO PRES).

Vuoden 2016 alussa saatiin päätökseen viimeisen ryhmän siirto yhteensä 60:stä henkilöstön jäsenestä kahdesta neuvoa-antavasta komiteasta, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta ja alueiden komiteasta, ja päätettiin viimeiset käytännön järjestelyt. Vuosi 2016 oli ensimmäinen, jona ”jäsenten tutkimuspalvelut” olivat täysin toiminnassa henkilöstön määrän osalta.

PO PERS

Henkilöstöasioiden pääosasto

Henkilöstöasioiden pääosastoon joulukuussa 2014 perustettu ”Screening”-työryhmä, jonka avulla pyritään työn entistä tehokkaampaan organisointiin, antoi loppuraporttinsa vuonna 2016.

Vuonna 2016 nimitettiin uusi henkilöresurssien kehittämisen osaston johtaja ja uusi työsuojelun ja sosiaalipalvelujen hallinto-osaston johtaja. Joulukuussa 2016 pääsihteerin päätöksellä nimitettiin vt. pääjohtaja.

PO INLO

Infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto

Infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto jatkoi vuonna 2016 strategiaansa, joka koskee tiettyjen toimivaltaansa kuuluvien alojen uudelleenjärjestämistä ja järkiperäistämistä hyödyntämällä parlamentin omia resursseja mahdollisimman hyvin. Tämä johti erityisesti huoltoyksiköiden tukijaoston perustamiseen infrastruktuuriosastoon, resurssiosaston keskustukiyksikön uudelleenjärjestelyyn sekä tila-asioiden ja muuttopalvelujen yksikön perusteelliseen uudelleenjärjestelyyn kahden uuden yksikön perustamisineen. Jäsenten keskitetyn asiointipisteen (one-stop shop) yksikkö siirrettiin lokakuussa 2016 pääjohtajan suoraan alaisuuteen.

Kahdelle uudelle työryhmälle annettiin tehtäväksi laatia konkreettisia ja kohdennettuja ehdotuksia pääosastossa noudatettujen menettelyiden yksinkertaistamiseksi. Työryhmät luovuttivat syyskuussa 2016 päätelmänsä johdolle, ja niihin pohjautuvia toimenpiteitä on tarkoitus ottaa vaiheittain käyttöön.

PO INTE

Tulkkaus- ja konferenssitoiminnan pääosasto

Pääosaston työmenetelmien ja -olojen nykyaikaistamisprosessi jatkui. Vuonna 2016 käynnistettiin kuulemisprosessi ja toteutettiin useita hallinnollisia sitoumuksia. Parlamentin tulkkien saatavuus toimeksiantoja varten parantui erityisesti kun otettiin käyttöön parlamentin tulkkien vuosilomia koskevat uudet ohjeet. Lisäksi otettiin käyttöön niin sanottu ”clean day” -toimintatapa, jolla parlamentin tulkkien kaikki muut kuin tulkkaustoimeksiannot siirretään ajanjaksoille, joilla parlamentin toiminta on hiljaista. Kehitettiin ja otettiin käyttöön uusia vertailukohtia eri kieliyksikköjen tulkkaustuotoksen arvioimiseksi.

Nimitettiin uusi tulkkaus- ja konferenssitoiminnan johtaja.

PO TRAD

Käännöspääosasto

Vuonna 2016 vt. pääjohtaja nimitettiin uudeksi pääjohtajaksi. Nimitettiin uusi käännöspääosaston käännöstoiminnan teknisten tukipalvelujen johtaja.

PO FINS

Varainhoidon pääosasto

Jäsenten portaalin käyttöönotto on johtanut rakenteellisiin muutoksiin jäsenten taloudellisten ja sosiaalietuuksien osastossa. Portaalia varten on perustettu erityinen yksikkö, jonka henkilöstö koostuu kuudesta täysipäiväisestä työntekijästä sekä 13 osa-aikaisesta työntekijästä, jotka on siirretty vuorotteluperiaatetta noudattaen osaston kolmesta operatiivisesta yksiköstä. Nämä rakenteelliset muutokset johtivat myös organisatorisiin muutoksiin, sillä oli tehtävä ero yhtäältä ”front-office”-toimintojen (jäsenten vastaanotto, tiedottaminen, pyyntöjen vastaanottaminen) ja toisaalta ”back-office”-toimintojen (pyyntöjen käsitteleminen ja tarkistustehtävät) välillä.

Tuloksena oli talousarvio- ja tarkastusyksikkö, jonka päällikkö nimitettiin kesäkuussa 2016.

Euroopan parlamentin tilinpitäjä vaihtui vuonna 2016. Toimielimen uusi tilinpitäjä ryhtyi pääsihteerin päätöksen mukaisesti hoitamaan tehtäviään 1. elokuuta 2016.

PO ITEC

Innovoinnin ja teknisen tuen pääosasto

Toimintojen siirto ITEC-pääosaston sisällä. Projektinhallintaa (Project Management Board) koskevat prosessit (tulevaisuustiimi (Forward Board), joka arvioi toimintamalleja, ja äskettäin luotu ratkaisujaosto (Solution service), joka ehdottaa käyttöön otettavaa teknologiaa) on nyt ryhmitelty yhteen suunnitteluyksikköön (Concept unit).

SharePoint-alustaan ja tietämyksenhallintaan liittyvät toimet siirrettiin tähän uuteen yksikköön kehittämisyksiköstä ja käytössä olevien ohjelmistopakettien, markkinoilla olevien ratkaisujen ja niiden vaatiman parlamentin infrastruktuurin tutkimiseen liittyvät toiminnot siirrettiin pois peruskokoonpanoyksiköltä (Standards unit).

Julkaisutoiminnan ja jakelun osaston (EDIT) olemassa olevat rakenteet järjesteltiin uudelleen. Osastoon kuuluu nyt neljä yksikköä: asiakas-, työkalu- ja menetelmäyksikkö, intranet- ja multimediayksikkö, asiakirjatuotantoyksikkö ja crossmedia-painatusyksikkö. Näiden muutosten tarkoituksena oli varmistaa, että osaston kaikille asiakkaille tarjotaan vieläkin korkealaatuisempia palveluita.

Vuoden aikana toteutettiin myös pidemmälle meneviä organisaatiomuutoksia niin, että voidaan optimoida innovointi- ja resurssiosaston horisontaalista tukea vuonna 2016, kun luodaan uusi innovoinnin, suorituskyvyn kehittämisen ja sisäisen valvonnan yksikkö (IPIC). Innovointijaosto siirrettiin IPIC-yksikköön ja ennakkotarkastusjaosto pääosaston henkilöresurssiyksikköön.

Suunnitteluyksikköön (Concept Unit) perustettiin uusi jaosto (ratkaisujaosto), joka keskittyy erityisesti yhteisöratkaisuihin (kuten MS Sharepoint, Jahia, Confluence ja Knowledge Management) sekä ohjelmistojen valintaa koskevan menettelyn tehokkuuteen.

Puhemiehistön 24. lokakuuta 2016 tekemällä päätöksellä hyväksyttiin tietojärjestelmien turvallisuusvastaavan (CISO) tehtävän perustaminen pääosastoon. Näin ollen peruskokoonpanoyksikkö ja sen kaksi jaostoa on korvattu tieto- ja viestintäturvayksiköllä, joka koostuu nyt CISO-yksikön alaisuudessa toimivista turvallisuudenhallintajaostosta ja käyttövarmuusjaostosta, samalla kun peruskokoonpanojaostosta tulee osa infrastruktuurin hallintayksikköä.

PO SAFE

Turvallisuusasioiden pääosasto

”Puhemiehistö hyväksyi kesäkuussa 2016 uuden ’Suojeluyksikön’ perustamisen lähi- ja tukipalvelujen ja turvallisuuden osaston yhteyteen. Yksikön päällikön viran täyttämistä koskevat menettelyt käynnistettiin vuoden 2016 lopulla.”

Strategia- ja resurssijohtaja jatkoi vt. johtajana sen jälkeen kun hänet oli nimitetty pääjohtajaksi.

IV   LUETTELO TAULUKOISTA JA KAAVIOISTA

| Taulukko 1. | Määrärahojen käyttö | 4 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 1.

| Taulukko 2. | Vuodelta 2015 vuodelle 2016 ilman eri toimenpiteitä siirrettyjen määrärahojen peruutusten pääasialliset syyt | 7 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 2.

| Taulukko 3. | Tulojen kehitys vuosina 2015–2016 | 8 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 3.

| Taulukko 4. | Määrärahojen peruutusten pääasialliset syyt vuonna 2016 | 10 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 4.

| Taulukko 5. | Siirrot ja niiden oikeusperustat | 10 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 5.

| Taulukko 6. | C-siirrot menoluokan ja tarkoituksen mukaan jaoteltuina | 11 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 6.

| Taulukko 7. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: | 12 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 7.

| Taulukko 8. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 1 0 | 14 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 8.

| Taulukko 9. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 1 2 | 16 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 9.

| Taulukko 10. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 1 4 | 17 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 10.

| Taulukko 11. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 1 6 | 19 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 11.

| Taulukko 12. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 2 0 | 20 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 12.

| Taulukko 13. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 2 1 | 21 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 13.

| Taulukko 14. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 2 3 | 22 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 14.

| Taulukko 15. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 3 0 | 23 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 15.

| Taulukko 16. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 3 2 | 23 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 16.

| Taulukko 17. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 4 0 | 25 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 17.

| Taulukko 18. | Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2015–2016: Luku 4 2 | 26 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 18.

| Taulukko 19. | Yhteenveto pääsihteeristön uudelleenjärjestelyistä vuonna 2016 | 41 |
| --- | --- | --- |

Taulukko 19.

| Kuva 1. | Vuoden 2016 sitoumusten jakautuminen luvuittain | 13 |
| --- | --- | --- |

Kuva 1.

| Kuva 2. | Sidottujen määrärahojen kehittyminen vuosina 2016 ja 2015 luvuittain | 14 |
| --- | --- | --- |

Kuva 2.

| Kuva 3. | Euroopan parlamentin henkilöstön sukupuolijakauma | 17 |
| --- | --- | --- |

Kuva 3.

| Kuva 4. | Sopimussuhteinen henkilöstö tehtäväryhmittäin ja sukupuolittain vuonna 2016 | 18 |
| --- | --- | --- |

Kuva 4.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 362, 26.10.2012, s. 1.

(3)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

(4)  Varainhoitoasetuksen 13 artiklan 1 ja 4 kohta.

(5)  Varainhoitoasetuksen 13 artiklan 1 kohta, 2 kohdan a alakohta ja 5 kohta.

(6)  Vuokratulot – lukuun ottamatta varainhoitoasetuksen 21 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitettuja sisäiseen käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Varainhoitoasetuksen 14 artiklan b kohdan mukaan näiden tulojen siirtämistä ei rajoiteta vain yhteen vuoteen.

(7)  Varainhoitoasetuksen 14 artiklan a kohta.

(8)  Varainhoitoasetuksen 14 artiklan b kohta ja 21 artiklan 3 kohdan g alakohta.

(9)  Kyseinen lisätalousarvio koski 35:n turvallisuuteen liittyvän toimen perustamista henkilöstötaulukkoon.

(10)  Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

(11)  Toimielimen päätös momentin sisäisistä siirroista.

(12)  Siirtoesitys C2 peruttiin sen ollessa matkalla eikä sitä esitetty budjettivaliokunnalle.

(13)  Siirrolla C7 oli erilaisia tarkoituksia; sen kokonaismäärä (3 170 000 euroa) on jaoteltu tässä taulukossa kululuokan mukaan.

(14)  Koostuvat siirrosta C& (3 300 000 euroa) ja osast siirtoa C/ (220 000 euroa).

(15)  Kyseessä ovat poliittisiin ryhmiin ja sitoutumattomiin jäseniin liittyvät menot sekä avustukset eurooppalaisille poliittisille puolueille ja Euroopan tason poliittisille säätiöille.

(16)  Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 10 artikla.

(17)  Huom. tämä perustuu 13. helmikuuta 2017 mennessä esitettyihin korvaushakemuksiin jäsentä kohden. Kukin matka liittyy jäsenen osallistumiseen yhteen kokoukseen yhdellä paikkakunnalla (tavanomaiset matkat).

(18)  Korvausta maksetaan Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 9 artiklan mukaisesti seuraavin ehdoin: Euroopan parlamentin jäsenellä, jonka vähintään vuoden kestänyt toimikausi päättyy, on oikeus edustajanpalkkionsa suuruiseen siirtymäkorvaukseen. Korvaus maksetaan toimikauden päättymistä seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen. Oikeutta korvaukseen kertyy kuukausi kutakin vuotta kohden, jonka aikana jäsen on hoitanut edustajantointa, kuitenkin vähintään kuusi ja enintään 24 kuukautta.

(19)  Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeiden 46 artiklan (EUVL C 397, 28.11.2015, s. 2) muuttaminen; tämä muutos koski entisen jäsenen edustajantoimen harjoittamisesta muussa parlamentissa tai julkisessa virassa saamien määrien vähentämistä siirtymäkorvauksesta.

(20)  Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeiden 75 artiklassa olevien siirtymämääräysten ja entisen Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevien sääntöjen liitteen III perusteella. Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevat säännöt tulivat voimaan 14. heinäkuuta 2009.

(21)  Tehtäväryhmä I kattaa ruumiillisen työn ja hallinnollisen tuen tehtävät, tehtäväryhmä II kattaa avustavat ja sihteerin tehtävät, toimiston hoitoon liittyvät ja muut vastaavat tehtävät, tehtäväryhmä III kattaa toimeenpanevat, luonnostelevat, kirjanpidolliset ja muut vastaavat tekniset tehtävät ja tehtäväryhmä IV kattaa hallinnolliset, avustavat, kieleen liittyvät ja muut vastaavat tekniset tehtävät.

(22)  Tilintarkastustuomioistuin, oikeusasiamies, käännöskeskus, komission kokoukset Luxemburgissa ja osittain alueiden komitea.

(23)  Tähän lukuun lasketaan osallistujat eikä henkilöitä. Sama henkilö voi osallistua usealle samaa alaa käsittelevälle kurssille.

(24)  Huom. Tähän alamomenttiin liittyvät käyttötarkoitukseensa sidotut, vanhempien maksuosuudesta saatavat tulot olivat 4 281 499 euroa vuonna 2016.

(25)  Tässä ei ole otettu lukuun pitkäaikaisen vuokrasopimuksen yhteydessä rahoitettuja töitä, jotka katetaan alamomentin 2 0 0 1 määrärahoista.

(26)  Tieto- ja viestintätekniikka.

(27)  Kaikki vuoden 2016 tiedot perustuvat työmatkakulujen maksamisen tilanteeseen 14. helmikuuta 2017.

(28)  Edellisen kerran neuvosto päätti mukautuksesta vuonna 2007.

(29)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 4 kohta.

(30)  Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä 4. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 2 artiklan 4 kohta (EUVL L 297, 15.11.2003, s. 1).

(31)  Asetuksen (EY) N:o 2004/2003 10 artiklan 2 kohta.

(32)  Parlamentin jäsenten sopimuspohjaisesti ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti palkkaamat palveluntarjoajat, harjoittelijat, maksun välittäjät ja työntekijät.

(33)  Keskiarvo laskettu 751 jäsenen pohjalta (mukaan lukien jäsenet, joilla on sopimuksia vain valtuutettujen avustajien kanssa tai joilla on sopimuksia vain paikallisten avustajien kanssa).

(34)  Parlamentin hallinto hyväksyi joukon strategisia hankkeita, jotka on määrä panna täytäntöön kolmen vuoden aikana.

(35)  Näissä raporteissa analysoidaan unionin tulevan toiminnan potentiaalisia etuja politiikan aloilla, joissa unionin tasolla toteutettavilla yhteisillä toimilla voitaisiin parantaa tehokkuutta ja tuottaa yhteisiä julkisia hyödykkeitä.

(36)  Euroopan ulkosuhdehallinto

(37)  EUVL L 342, 22.12.2009, s. 1.

(38)  ”Miten EU:n toimielimet ja elimet laskevat, vähentävät ja kompensoivat kasvihuonekaasupäästöjään?”

(39)  COM(2008) 400, sivu 4.

(40)  Ks. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 15 artikla.

(41)  Euroopan oikeusasiamiehen 30. syyskuuta 2002 päivätty kirje komission puheenjohtajalle.

---

LIITE I

YHTEENVETO C-SIIRROISTA VARAINHOITOVUONNA 2016

| (euroina) |
| --- |
| Nro | Mistä/mihin Luku/momentti/alamomentti | Nimike | Siirron kuvaus / selitys | Kohtaan siirrettävä määrä | Kohdasta siirrettävä määrä |
| C1 | luvusta | 10 1 | VARAUS ENNAKOIMATTOMIA MENOJA VARTEN | Jäsenten kuljetuksiin liittyvien turvatoimien tehostaminen | | - 205 000 |
| alamomentille | 2 1 6 0 | Parlamentin jäsenten, muiden henkilöiden sekä tavaroiden kuljetus | 205 000 | |
| C3 | alamomentilta | 1 6 5 2 | Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut | Virvokkeiden, lähinnä kivennäisveden, tarjoaminen parlamentin virallisissa ja hallinnollisissa kokouksissa | | - 750 000 |
| alamomentille | 3 0 4 0 | Sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut | 750 000 | |
| C4 | alamomentilta | 2 0 2 2 | Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous | Kaikkien parlamentin tilojen sisäänkäyntien vahvistaminen ja uudelleenjärjestäminen uuden turvallisuusstrategian perusteella | | -2 600 000 |
| alamomentilta | 2 0 2 4 | Energiankulutus | | -1 500 000 |
| alamomentilta | 2 1 2 0 | Irtain omaisuus | | -1 400 000 |
| alamomentille | 2 0 0 7 | Tilojen kunnostus | 5 500 000 | |
| C5 | alamomentilta | 1 0 3 0 | Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) | Uusi siirtymäkorvaus, joka johtuu siitä, että puhemiehistö muutti jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeiden 46 artiklaa | | - 230 000 |
| alamomentille | 1 0 2 0 | Siirtymäkorvaukset | 230 000 | |
| C6 | luvusta | 10 1 | VARAUS ENNAKOIMATTOMIA MENOJA VARTEN | Alamomenttiin 1 4 0 2 ”Tulkkausmenot” liittyvien odotettua suurempien kulujen kattaminen | | -3 300 000 |
| alamomentille | 1 4 0 2 | Tulkkausmenot | 3 300 000 | |
| C7 | alamomentilta | 1 0 0 4 | Tavanomaiset matkakulut | Vuonna 2016 toteutetun edustajanpalkkioiden ja eläkkeiden ennakoitua suuremman tarkistuksen vaikutus | | -1 420 000 |
| luvusta | 10 1 | VARAUS ENNAKOIMATTOMIA MENOJA VARTEN | | -1 750 000 |
| alamomentille | 1 0 0 0 | Edustajanpalkkiot | 1 420 000 | |
| alamomentille | 1 0 3 1 | Työkyvyttömyyseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) | 30 000 | |
| alamomentille | 1 2 0 0 | Palkat ja palkanlisät | 1 500 000 | |
| alamomentille | 1 4 0 2 | Tulkkausmenot | 220 000 | |
| C8 (keräilysiirto) | luvusta | 1 0 | TOIMIELIMEN JÄSENET | Määrä vastaa 4,3 :a prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista. | | -9 261 336 |
| luvusta | 1 2 | VIRKAMIEHET JA VÄLIAIKAISET TOIMIHENKILÖT | Määrä vastaa 0,1 :tä prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista. | | - 340 000 |
| luvusta | 1 4 | MUU HENKILÖSTÖ JA ULKOISET PALVELUT | Määrä vastaa 2,0 :aa prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista. | | -2 550 000 |
| | luvusta | 1 6 | TOIMIELIMEN HENKILÖSTÖÄ KOSKEVAT MUUT MENOT | Määrä vastaa 11,1 :tä prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista. | | -1 965 299 |
| | luvusta | 2 0 | KIINTEISTÖT JA NIIDEN LIITÄNNÄISKULUT | Määrä vastaa 5,7 :ää prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista. | | -12 080 405 |
| | luvusta | 2 1 | TIETOJENKÄSITTELY, LAITTEET JA IRTAIN OMAISUUS | Määrä vastaa 6,5 :tä prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista. | | -10 847 433 |
| | luvusta | 2 3 | HALLINNOSTA JOHTUVAT JUOKSEVAT MENOT | Määrä vastaa 16,0 :aa prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista. | | - 958 510 |
| | luvusta | 3 0 | KOKOUKSET JA KONFERENSSIT | Määrä vastaa 10,8 :aa prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista. | | -2 054 549 |
| | luvusta | 3 2 | ASIANTUNTEMUS JA TIEDOTUS: HANKINTA, ARKISTOINTI, TUOTANTO JA LEVITYS | Määrä vastaa 3,9 :ää prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista. | | -4 549 639 |
| | luvusta | 4 0 | TIETTYJEN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ERITYISMENOT | Määrä vastaa 1,0 :aa prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista. | | -1 147 829 |
| | luvusta | 4 2 | PARLAMENTIN JÄSENTEN AVUSTAJIIN LIITTYVÄT MENOT | Määrä vastaa 3,5 :tä prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista. | | -7 000 000 |
| | luvusta | 10 1 | VARAUS ENNAKOIMATTOMIA MENOJA VARTEN | Alustavien määrärahojen käyttö (12,4 prosenttia varauksen alkuperäisistä määrärahoista) | | - 745 000 |
| | alamomentille | 2 0 0 1 | Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut | Uuden Konrad Adenauer -rakennuksen rakentaminen Luxemburgiin. | 53 500 000 | |
| C-siirrot yhteensä | | 66 655 000 | -66 655 000 |

(euroina)

Nro

Mistä/mihin Luku/momentti/alamomentti

Nimike

Siirron kuvaus / selitys

Kohtaan siirrettävä määrä

Kohdasta siirrettävä määrä

C1

luvusta

10 1

VARAUS ENNAKOIMATTOMIA MENOJA VARTEN

Jäsenten kuljetuksiin liittyvien turvatoimien tehostaminen

- 205 000

alamomentille

2 1 6 0

Parlamentin jäsenten, muiden henkilöiden sekä tavaroiden kuljetus

205 000

C3

alamomentilta

1 6 5 2

Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut

Virvokkeiden, lähinnä kivennäisveden, tarjoaminen parlamentin virallisissa ja hallinnollisissa kokouksissa

- 750 000

alamomentille

3 0 4 0

Sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut

750 000

C4

alamomentilta

2 0 2 2

Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous

Kaikkien parlamentin tilojen sisäänkäyntien vahvistaminen ja uudelleenjärjestäminen uuden turvallisuusstrategian perusteella

-2 600 000

alamomentilta

2 0 2 4

Energiankulutus

-1 500 000

alamomentilta

2 1 2 0

Irtain omaisuus

-1 400 000

alamomentille

2 0 0 7

Tilojen kunnostus

5 500 000

C5

alamomentilta

1 0 3 0

Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)

Uusi siirtymäkorvaus, joka johtuu siitä, että puhemiehistö muutti jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeiden 46 artiklaa

- 230 000

alamomentille

1 0 2 0

Siirtymäkorvaukset

230 000

C6

luvusta

10 1

VARAUS ENNAKOIMATTOMIA MENOJA VARTEN

Alamomenttiin 1 4 0 2 ”Tulkkausmenot” liittyvien odotettua suurempien kulujen kattaminen

-3 300 000

alamomentille

1 4 0 2

Tulkkausmenot

3 300 000

C7

alamomentilta

1 0 0 4

Tavanomaiset matkakulut

Vuonna 2016 toteutetun edustajanpalkkioiden ja eläkkeiden ennakoitua suuremman tarkistuksen vaikutus

-1 420 000

luvusta

10 1

VARAUS ENNAKOIMATTOMIA MENOJA VARTEN

-1 750 000

alamomentille

1 0 0 0

Edustajanpalkkiot

1 420 000

alamomentille

1 0 3 1

Työkyvyttömyyseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)

30 000

alamomentille

1 2 0 0

Palkat ja palkanlisät

1 500 000

alamomentille

1 4 0 2

Tulkkausmenot

220 000

C8 (keräilysiirto)

luvusta

1 0

TOIMIELIMEN JÄSENET

Määrä vastaa 4,3 :a prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista.

-9 261 336

luvusta

1 2

VIRKAMIEHET JA VÄLIAIKAISET TOIMIHENKILÖT

Määrä vastaa 0,1 :tä prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista.

- 340 000

luvusta

1 4

MUU HENKILÖSTÖ JA ULKOISET PALVELUT

Määrä vastaa 2,0 :aa prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista.

-2 550 000

luvusta

1 6

TOIMIELIMEN HENKILÖSTÖÄ KOSKEVAT MUUT MENOT

Määrä vastaa 11,1 :tä prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista.

-1 965 299

luvusta

2 0

KIINTEISTÖT JA NIIDEN LIITÄNNÄISKULUT

Määrä vastaa 5,7 :ää prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista.

-12 080 405

luvusta

2 1

TIETOJENKÄSITTELY, LAITTEET JA IRTAIN OMAISUUS

Määrä vastaa 6,5 :tä prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista.

-10 847 433

luvusta

2 3

HALLINNOSTA JOHTUVAT JUOKSEVAT MENOT

Määrä vastaa 16,0 :aa prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista.

- 958 510

luvusta

3 0

KOKOUKSET JA KONFERENSSIT

Määrä vastaa 10,8 :aa prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista.

-2 054 549

luvusta

3 2

ASIANTUNTEMUS JA TIEDOTUS: HANKINTA, ARKISTOINTI, TUOTANTO JA LEVITYS

Määrä vastaa 3,9 :ää prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista.

-4 549 639

luvusta

4 0

TIETTYJEN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ERITYISMENOT

Määrä vastaa 1,0 :aa prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista.

-1 147 829

luvusta

4 2

PARLAMENTIN JÄSENTEN AVUSTAJIIN LIITTYVÄT MENOT

Määrä vastaa 3,5 :tä prosenttia luvun alkuperäisistä määrärahoista.

-7 000 000

luvusta

10 1

VARAUS ENNAKOIMATTOMIA MENOJA VARTEN

Alustavien määrärahojen käyttö (12,4 prosenttia varauksen alkuperäisistä määrärahoista)

- 745 000

alamomentille

2 0 0 1

Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut

Uuden Konrad Adenauer -rakennuksen rakentaminen Luxemburgiin.

53 500 000

C-siirrot yhteensä

66 655 000

-66 655 000

---

LIITE II

YHTEENVETO P-SIIRROISTA VARAINHOITOVUONNA 2016

| (euroina) |
| --- |
| Nro | Luku/momentti/alamomentti | Siirron kuvaus | Kohtaan siirrettävä määrä | Kohdasta siirrettävä määrä |
| Juokseviin menoihin liittyvät määrärahasiirrot |
| P1 | Momentilla 2 0 0 | | | |
| alamomentilta | 2 0 0 7 | Tilojen kunnostus | Luxemburgissa sijaitsevan Goldbell-rakennuksen vuokrasopimukseen liittyvien sopimusvelvoitteiden kattaminen | | -3 510 000 |
| alamomentille | 2 0 0 0 | Vuokrat | 3 510 000 | |
| P2 | Momentilla 2 1 0 | | | |
| alamomentilta | 2 1 0 2 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki | Innovaation ja teknisen tuen pääosaston lokakuussa 2015 hyväksytyn uudelleenorganisoinnin seuranta ja tarvittavat talousarviomukautukset momentilla 2 1 0 | | -1 600 000 |
| alamomentilta | 2 1 0 3 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi | | - 157 600 |
| alamomentilta | 2 1 0 4 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit | | - 670 000 |
| alamomentille | 2 1 0 5 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit | 2 427 600 | |
| P3 | Momentilla 1 6 1 | | | |
| alamomentilta | 1 6 1 2 | Ammatillinen täydennyskoulutus | Käytännön kokeiden järjestämiseen liittyvät kustannukset, jotka johtuivat jäsenten kuljetuspalvelun autonkuljettajien siirtämisestä parlamentin palvelukseen ja tietokonepohjaisten testien käyttöönotosta sisäisissä valintamenettelyissä | | - 200 000 |
| alamomentille | 1 6 1 0 | Palvelukseen ottamiseen liittyvät kulut | 200 000 | |
| P4 | Momentilla 2 0 0 | | | |
| alamomentilta | 2 0 0 0 | Kiinteistöt | Kaikkien parlamentin tilojen sisäänkäyntien vahvistaminen ja uudelleenjärjestäminen uuden turvallisuusstrategian perusteella | | -2 318 448 |
| alamomentilta | 2 0 0 3 | Kiinteän omaisuuden hankinta | | - 592 000 |
| alamomentille | 2 0 0 7 | Tilojen kunnostus | 2 318 448 | |
| alamomentille | 2 0 0 5 | Kiinteistöjen rakennuttaminen | 592 000 | |
| P5 | Momentilla 1 6 5 | | | |
| alamomentilta | 1 6 5 4 | Lasten päivähoitopalvelut | Lukuvuoden 2016/2017 arvioitujen ilmoittautumismaksujen kattaminen | | - 100 000 |
| alamomentille | 1 6 5 5 | Akkreditoiduille II-tyypin Eurooppa-kouluille maksettava Euroopan parlamentin rahoitusosuus | 100 000 | |
| P6 | Momentilla 2 1 0 | | | |
| alamomentilta | 2 1 0 2 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki | Parlamentaariseen hankekokonaisuuteen kuuluviin, henkilöstöhallinnon tietoteknisiin sovelluksiin liittyvien uusien hankkeiden kehittäminen | | - 900 000 |
| alamomentille | 2 1 0 5 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit | 900 000 | |
| P7 | Momentilla 1 4 0 | | | |
| alamomentilta | 1 4 0 0 | Muu henkilöstö | Kansallisten asiantuntijoiden palkkojen kattaminen, koska tarve on ollut odotettua suurempi | | - 550 000 |
| alamomentille | 1 4 0 4 | Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto | 550 000 | |
| P8 | Momentilla 3 0 4 | | | |
| alamomentilta | 3 0 4 2 | Kokoukset, kongressit ja konferenssit | Virvokkeiden, lähinnä kivennäisveden tarjoamisesta parlamentin virallisissa ja hallinnollisissa kokouksissa aiheutuvien lisätarpeiden kattaminen | | -50 000 |
| alamomentilta | 3 0 4 3 | Parlamentaaristen edustajakokousten, parlamenttien välisistäsuhteista vastaavien valtuuskuntien ja muiden valtuuskuntienjärjestämiseen liittyvät sekalaiset kokouskulut | | - 100 000 |
| alamomentille | 3 0 4 0 | Sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut | 150 000 | |
| P9 | Momentilla 2 1 0 | | | |
| alamomentilta | 2 1 0 4 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit | Tietotekniikkakeskuksen huoltoon ja tukeen sekä ohjelmistojen turvallisuuteen liittyvät odotettua suuremmat menot | | - 600 000 |
| alamomentille | 2 1 0 0 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet | 400 000 | |
| alamomentille | 2 1 0 2 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki | 200 000 | |
| P10 | Momentilla 1 2 0 | | | |
| alamomentilta | 1 2 0 0 | Palkat ja palkanlisät | Sääntömääräisiin oikeuksiin liittyvät maksut; tarpeet olivat odotettua suuremmat | | - 475 000 |
| alamomentille | 1 2 0 4 | Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset | 475 000 | |
| P11 | Momentilla 2 0 0 | | | |
| alamomentilta | 2 0 0 0 | Kiinteistöt | Uuden KAD-rakennuksen rakennuttaminen Luxemburgiin – hankkeen hallinnoinnista ja lisätöistä aiheutuneet lisäkustannukset | | -1 186 552 |
| alamomentilta | 2 0 0 8 | Muut kiinteistöjen hallinnointimenot | | -1 030 000 |
| alamomentilta | 2 0 0 3 | Kiinteän omaisuuden hankinta | | -1 783 448 |
| alamomentille | 2 0 0 5 | Kiinteistöjen rakennuttaminen | 4 000 000 | |
| P12 | Momentilla 2 1 0 | | | |
| alamomentilta | 2 1 0 0 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet | Kuuden sellaisen uuden tietoteknisen tukitoiminnon kiireellinen toteuttaminen, joista ei ollut tietoa tai jotka eivät olleet riittävän valmiita talousarviota laadittaessa | | - 205 000 |
| alamomentilta | 2 1 0 1 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri | | - 495 000 |
| alamomentilta | 2 1 0 3 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi | | - 294 500 |
| alamomentilta | 2 1 0 5 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit | | -5 500 |
| alamomentille | 2 1 0 2 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki | 1 000 000 | |
| P13 | Momentilla 1 0 3 | | | |
| alamomentilta | 1 0 3 0 | Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) | Poikkeukselliset tarpeet, jotka aiheutuivat tiettyjen jäsenten maksamattomien maksujen maksamisesta – parlamentin osuus | | - 500 |
| alamomentille | 1 0 3 3 | Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä | 500 | |
| P14 | Momentilla 3 2 4 | | | |
| alamomentilta | 3 2 4 7 | Euroopan historian talo | Jäsenten kasvanut kiinnostus audiovisuaalisten laitteistojen käyttöön ja tv-kanaville tarjottavan audiovisuaalisen kattavuuden ja teknisen tuen kasvu erityistapahtumien vuoksi | | - 800 000 |
| alamomentille | 3 2 4 8 | Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot | 800 000 | |
| P15 | Momentilla 3 2 4 | | | |
| alamomentilta | 3 2 4 4 | Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut | Varmistettiin EP:n asiakirjojen julkaiseminen virallisessa lehdessä, kun julkaisujen kokonaismäärä oli odotettua suurempi | | - 179 000 |
| alamomentilta | 3 2 4 5 | Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen | | - 221 000 |
| alamomentille | 3 2 4 0 | Virallinen lehti | 400 000 | |
| P16 | Momentilla 3 2 4 | | | |
| alamomentilta | 3 2 4 7 | Euroopan historian talo | Määrärahat tarvittiin laajoihin tietoteknisiin kehitystöihin useilla intranetsivustoilla | | - 210 000 |
| alamomentille | 3 2 4 1 | Digitaaliset ja perinteiset julkaisut | 210 000 | |
| P-määrärahasiirrot yhteensä | | 18 233 548 | -18 233 548 |

(euroina)

Nro

Luku/momentti/alamomentti

Siirron kuvaus

Kohtaan siirrettävä määrä

Kohdasta siirrettävä määrä

Juokseviin menoihin liittyvät määrärahasiirrot

P1

Momentilla 2 0 0

alamomentilta

2 0 0 7

Tilojen kunnostus

Luxemburgissa sijaitsevan Goldbell-rakennuksen vuokrasopimukseen liittyvien sopimusvelvoitteiden kattaminen

-3 510 000

alamomentille

2 0 0 0

Vuokrat

3 510 000

P2

Momentilla 2 1 0

alamomentilta

2 1 0 2

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki

Innovaation ja teknisen tuen pääosaston lokakuussa 2015 hyväksytyn uudelleenorganisoinnin seuranta ja tarvittavat talousarviomukautukset momentilla 2 1 0

-1 600 000

alamomentilta

2 1 0 3

Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi

- 157 600

alamomentilta

2 1 0 4

Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit

- 670 000

alamomentille

2 1 0 5

Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit

2 427 600

P3

Momentilla 1 6 1

alamomentilta

1 6 1 2

Ammatillinen täydennyskoulutus

Käytännön kokeiden järjestämiseen liittyvät kustannukset, jotka johtuivat jäsenten kuljetuspalvelun autonkuljettajien siirtämisestä parlamentin palvelukseen ja tietokonepohjaisten testien käyttöönotosta sisäisissä valintamenettelyissä

- 200 000

alamomentille

1 6 1 0

Palvelukseen ottamiseen liittyvät kulut

200 000

P4

Momentilla 2 0 0

alamomentilta

2 0 0 0

Kiinteistöt

Kaikkien parlamentin tilojen sisäänkäyntien vahvistaminen ja uudelleenjärjestäminen uuden turvallisuusstrategian perusteella

-2 318 448

alamomentilta

2 0 0 3

Kiinteän omaisuuden hankinta

- 592 000

alamomentille

2 0 0 7

Tilojen kunnostus

2 318 448

alamomentille

2 0 0 5

Kiinteistöjen rakennuttaminen

592 000

P5

Momentilla 1 6 5

alamomentilta

1 6 5 4

Lasten päivähoitopalvelut

Lukuvuoden 2016/2017 arvioitujen ilmoittautumismaksujen kattaminen

- 100 000

alamomentille

1 6 5 5

Akkreditoiduille II-tyypin Eurooppa-kouluille maksettava Euroopan parlamentin rahoitusosuus

100 000

P6

Momentilla 2 1 0

alamomentilta

2 1 0 2

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki

Parlamentaariseen hankekokonaisuuteen kuuluviin, henkilöstöhallinnon tietoteknisiin sovelluksiin liittyvien uusien hankkeiden kehittäminen

- 900 000

alamomentille

2 1 0 5

Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit

900 000

P7

Momentilla 1 4 0

alamomentilta

1 4 0 0

Muu henkilöstö

Kansallisten asiantuntijoiden palkkojen kattaminen, koska tarve on ollut odotettua suurempi

- 550 000

alamomentille

1 4 0 4

Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto

550 000

P8

Momentilla 3 0 4

alamomentilta

3 0 4 2

Kokoukset, kongressit ja konferenssit

Virvokkeiden, lähinnä kivennäisveden tarjoamisesta parlamentin virallisissa ja hallinnollisissa kokouksissa aiheutuvien lisätarpeiden kattaminen

-50 000

alamomentilta

3 0 4 3

Parlamentaaristen edustajakokousten, parlamenttien välisistäsuhteista vastaavien valtuuskuntien ja muiden valtuuskuntienjärjestämiseen liittyvät sekalaiset kokouskulut

- 100 000

alamomentille

3 0 4 0

Sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut

150 000

P9

Momentilla 2 1 0

alamomentilta

2 1 0 4

Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit

Tietotekniikkakeskuksen huoltoon ja tukeen sekä ohjelmistojen turvallisuuteen liittyvät odotettua suuremmat menot

- 600 000

alamomentille

2 1 0 0

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet

400 000

alamomentille

2 1 0 2

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki

200 000

P10

Momentilla 1 2 0

alamomentilta

1 2 0 0

Palkat ja palkanlisät

Sääntömääräisiin oikeuksiin liittyvät maksut; tarpeet olivat odotettua suuremmat

- 475 000

alamomentille

1 2 0 4

Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset

475 000

P11

Momentilla 2 0 0

alamomentilta

2 0 0 0

Kiinteistöt

Uuden KAD-rakennuksen rakennuttaminen Luxemburgiin – hankkeen hallinnoinnista ja lisätöistä aiheutuneet lisäkustannukset

-1 186 552

alamomentilta

2 0 0 8

Muut kiinteistöjen hallinnointimenot

-1 030 000

alamomentilta

2 0 0 3

Kiinteän omaisuuden hankinta

-1 783 448

alamomentille

2 0 0 5

Kiinteistöjen rakennuttaminen

4 000 000

P12

Momentilla 2 1 0

alamomentilta

2 1 0 0

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet

Kuuden sellaisen uuden tietoteknisen tukitoiminnon kiireellinen toteuttaminen, joista ei ollut tietoa tai jotka eivät olleet riittävän valmiita talousarviota laadittaessa

- 205 000

alamomentilta

2 1 0 1

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri

- 495 000

alamomentilta

2 1 0 3

Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi

- 294 500

alamomentilta

2 1 0 5

Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit

-5 500

alamomentille

2 1 0 2

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki

1 000 000

P13

Momentilla 1 0 3

alamomentilta

1 0 3 0

Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)

Poikkeukselliset tarpeet, jotka aiheutuivat tiettyjen jäsenten maksamattomien maksujen maksamisesta – parlamentin osuus

- 500

alamomentille

1 0 3 3

Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä

500

P14

Momentilla 3 2 4

alamomentilta

3 2 4 7

Euroopan historian talo

Jäsenten kasvanut kiinnostus audiovisuaalisten laitteistojen käyttöön ja tv-kanaville tarjottavan audiovisuaalisen kattavuuden ja teknisen tuen kasvu erityistapahtumien vuoksi

- 800 000

alamomentille

3 2 4 8

Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot

800 000

P15

Momentilla 3 2 4

alamomentilta

3 2 4 4

Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut

Varmistettiin EP:n asiakirjojen julkaiseminen virallisessa lehdessä, kun julkaisujen kokonaismäärä oli odotettua suurempi

- 179 000

alamomentilta

3 2 4 5

Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen

- 221 000

alamomentille

3 2 4 0

Virallinen lehti

400 000

P16

Momentilla 3 2 4

alamomentilta

3 2 4 7

Euroopan historian talo

Määrärahat tarvittiin laajoihin tietoteknisiin kehitystöihin useilla intranetsivustoilla

- 210 000

alamomentille

3 2 4 1

Digitaaliset ja perinteiset julkaisut

210 000

P-määrärahasiirrot yhteensä

18 233 548

-18 233 548

---

LIITE III

MÄÄRÄRAHOJEN KÄYTTÖ VARAINHOITOVUONNA 2016

| (euroina) |
| --- |
| Alamomentti | Nimike | Alkuperäiset määrärahat | Siirrot/Lisätalousarvio | Lopulliset määrärahat | Sidottu määrä | Maksettu määrä | Seuraavalle vuodelle siirretyt sitoumukset | Peruuntuneet määrärahat | Käytetty |
| | | (1) | (2) | (3) = (1) + (2) | (4) | (5) | (6) = (4) – (5) | (7) = (3) – (4) | (8) = (4) / (3) |
| 1 0 0 0 | Edustajanpalkkiot | 72 520 000,00 | 1 420 000,00 | 73 940 000,00 | 73 871 418,64 | 73 871 418,64 | 0,00 | 68 581,36 | 99,9  % |
| 1 0 0 4 | Tavanomaiset matkakulut | 73 340 000,00 | -7 050 000,00 | 66 290 000,00 | 66 290 000,00 | 58 315 594,38 | 7 974 405,62 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 0 0 5 | Muut matkakulut | 7 050 000,00 | - 900 000,00 | 6 150 000,00 | 6 150 000,00 | 4 135 882,00 | 2 014 118,00 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 0 0 6 | Yleinen kulukorvaus | 39 715 000,00 | - 715 000,00 | 39 000 000,00 | 38 937 488,00 | 38 937 488,00 | 0,00 | 62 512,00 | 99,8  % |
| 1 0 0 7 | Tehtävien hoitoon liittyvät korvaukset | 181 500,00 | 0,00 | 181 500,00 | 176 892,22 | 176 892,22 | 0,00 | 4 607,78 | 97,5  % |
| 1 0 1 0 | Tapaturma- ja sairausvakuutukset ja muut sosiaaliturvamaksut | 3 058 000,00 | - 973 336,00 | 2 084 664,00 | 1 978 805,22 | 1 978 805,22 | 0,00 | 105 858,78 | 94,9  % |
| 1 0 1 2 | Vammaisia jäseniä koskevat erityistoimenpiteet | 798 000,00 | - 113 000,00 | 685 000,00 | 593 638,06 | 593 638,06 | 0,00 | 91 361,94 | 86,7  % |
| 1 0 2 0 | Siirtymäkorvaukset | 1 770 000,00 | 30 000,00 | 1 800 000,00 | 1 725 886,26 | 1 725 886,26 | 0,00 | 74 113,74 | 95,9  % |
| 1 0 3 0 | Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) | 11 450 000,00 | - 730 500,00 | 10 719 500,00 | 10 521 344,41 | 10 521 344,41 | 0,00 | 198 155,59 | 98,2  % |
| 1 0 3 1 | Työkyvyttömyyseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) | 291 000,00 | 30 000,00 | 321 000,00 | 300 813,90 | 300 813,90 | 0,00 | 20 186,10 | 93,7  % |
| 1 0 3 2 | Perhe-eläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) | 2 458 000,00 | - 230 000,00 | 2 228 000,00 | 2 170 644,40 | 2 170 644,40 | 0,00 | 57 355,60 | 97,4  % |
| 1 0 3 3 | Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä | 0,00 | 500,00 | 500,00 | 287,82 | 287,82 | 0,00 | 212,18 | 57,6  % |
| 1 0 5 0 | Kieli- ja atk-kurssit | 650 000,00 | 0,00 | 650 000,00 | 650 000,00 | 398 482,96 | 251 517,04 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 2 0 0 | Palkat ja palkanlisät | 623 007 500,00 | 1 250 383,00 | 624 257 883,00 | 621 577 766,68 | 621 577 766,68 | 0,00 | 2 680 116,32 | 99,6  % |
| 1 2 0 2 | Palkallinen ylityö | 248 000,00 | 0,00 | 248 000,00 | 60 000,00 | 45 042,55 | 14 957,45 | 188 000,00 | 24,2  % |
| 1 2 0 4 | Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset | 2 950 000,00 | 475 000,00 | 3 425 000,00 | 3 425 000,00 | 3 208 365,39 | 216 634,61 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 2 2 0 | Korvaukset, jotka liittyvät yksikön edun vuoksi toteutettuun eläkkeelle siirtämiseen tai yksikön edun vuoksi tapahtuvaan virkavapaalle asettamiseen | 1 100 000,00 | - 340 000,00 | 760 000,00 | 757 433,06 | 757 433,06 | 0,00 | 2 566,94 | 99,7  % |
| 1 2 2 2 | Tehtävien lopullisesta päättymisestä maksettavat korvaukset ja erityinen eläkejärjestelmä virkamiehiä ja väliaikaisia toimihenkilöitä varten | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | — |
| 1 4 0 0 | Muu henkilöstö | 64 301 000,00 | -1 050 000,00 | 63 251 000,00 | 63 001 439,16 | 63 001 439,16 | 0,00 | 249 560,84 | 99,6  % |
| 1 4 0 2 | Tulkkausmenot | 45 125 000,00 | 3 520 000,00 | 48 645 000,00 | 48 598 750,00 | 44 998 572,29 | 3 600 177,71 | 46 250,00 | 99,9  % |
| 1 4 0 4 | Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto | 7 185 000,00 | 0,00 | 7 185 000,00 | 7 033 669,67 | 6 853 158,47 | 180 511,20 | 151 330,33 | 97,9  % |
| 1 4 0 6 | Tarkkailijat | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | — |
| 1 4 2 0 | Ulkoiset käännöspalvelut | 8 890 000,00 | -1 500 000,00 | 7 390 000,00 | 6 917 291,98 | 5 868 340,42 | 1 048 951,56 | 472 708,02 | 93,6  % |
| 1 6 1 0 | Palvelukseen ottamiseen liittyvät kulut | 254 000,00 | 200 000,00 | 454 000,00 | 273 500,00 | 207 554,98 | 65 945,02 | 180 500,00 | 60,2  % |
| 1 6 1 2 | Ammatillinen täydennyskoulutus | 6 200 000,00 | - 320 000,00 | 5 880 000,00 | 5 535 265,36 | 2 852 897,82 | 2 682 367,54 | 344 734,64 | 94,1  % |
| 1 6 3 0 | Sosiaalipalvelut | 784 000,00 | - 315 000,00 | 469 000,00 | 418 323,17 | 273 821,72 | 144 501,45 | 50 676,83 | 89,2  % |
| 1 6 3 1 | Liikkuvuus | 754 000,00 | - 284 000,00 | 470 000,00 | 448 687,52 | 336 908,97 | 111 778,55 | 21 312,48 | 95,5  % |
| 1 6 3 2 | Henkilöstön sosiaalinen toiminta ja muut sosiaaliset toimet | 238 000,00 | 0,00 | 238 000,00 | 238 000,00 | 238 000,00 | 0,00 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 6 5 0 | Työterveyshuolto | 1 250 000,00 | - 150 000,00 | 1 100 000,00 | 1 095 269,68 | 800 313,75 | 294 955,93 | 4 730,32 | 99,6  % |
| 1 6 5 2 | Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut | 1 365 000,00 | - 750 000,00 | 615 000,00 | 615 000,00 | 376 566,07 | 238 433,93 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 6 5 4 | Lasten päivähoitopalvelut | 6 727 500,00 | -1 196 299,00 | 5 531 201,00 | 5 517 443,89 | 5 438 754,73 | 78 689,16 | 13 757,11 | 99,8  % |
| 1 6 5 5 | Akkreditoiduille II-tyypin Eurooppa-kouluille maksettava Euroopan parlamentin rahoitusosuus | 200 000,00 | 100 000,00 | 300 000,00 | 300 000,00 | 300 000,00 | 0,00 | 0,00 | 100,0  % |
| 2 0 0 0 | Vuokrat | 33 058 000,00 | -73 978,00 | 32 984 022,00 | 32 913 005,98 | 31 525 694,64 | 1 387 311,34 | 71 016,02 | 99,8  % |
| 2 0 0 1 | Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut | 0,00 | 53 500 000,00 | 53 500 000,00 | 53 500 000,00 | 0,00 | 53 500 000,00 | 0,00 | 100,0  % |
| 2 0 0 3 | Kiinteän omaisuuden hankinta | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | — |
| 2 0 0 5 | Kiinteistöjen rakennuttaminen | 15 770 000,00 | 2 216 552,00 | 17 986 552,00 | 17 788 806,93 | 6 597 733,46 | 11 191 073,47 | 197 745,07 | 98,9  % |
| 2 0 0 7 | Tilojen kunnostus | 57 045 440,00 | 4 017 550,00 | 61 062 990,00 | 60 652 105,72 | 15 248 407,80 | 45 403 697,92 | 410 884,28 | 99,3  % |
| 2 0 0 8 | Muut kiinteistöjen hallinnointimenot | 5 256 000,00 | -2 325 059,00 | 2 930 941,00 | 2 768 631,32 | 1 689 074,34 | 1 079 556,98 | 162 309,68 | 94,5  % |
| 2 0 2 2 | Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous | 62 944 000,00 | -10 877 293,00 | 52 066 707,00 | 51 216 628,33 | 35 626 849,29 | 15 589 779,04 | 850 078,67 | 98,4  % |
| 2 0 2 4 | Energiankulutus | 19 660 000,00 | -3 638 177,00 | 16 021 823,00 | 15 852 979,24 | 12 211 998,22 | 3 640 981,02 | 168 843,76 | 98,9  % |
| 2 0 2 6 | Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta | 16 760 000,00 | 0,00 | 16 760 000,00 | 16 231 922,34 | 14 706 293,88 | 1 525 628,46 | 528 077,66 | 96,8  % |
| 2 0 2 8 | Vakuutukset | 680 000,00 | 0,00 | 680 000,00 | 675 616,73 | 622 831,79 | 52 784,94 | 4 383,27 | 99,4  % |
| 2 1 0 0 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet | 25 310 000,00 | 185 000,00 | 25 495 000,00 | 25 283 869,50 | 20 310 875,07 | 4 972 994,43 | 211 130,50 | 99,2  % |
| 2 1 0 1 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri | 19 029 000,00 | -1 055 000,00 | 17 974 000,00 | 17 647 112,94 | 12 060 787,75 | 5 586 325,19 | 326 887,06 | 98,2  % |
| 2 1 0 2 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki | 13 910 000,00 | -1 660 037,00 | 12 249 963,00 | 12 148 515,05 | 7 108 693,48 | 5 039 821,57 | 101 447,95 | 99,2  % |
| 2 1 0 3 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi | 18 920 365,00 | - 721 200,00 | 18 199 165,00 | 18 162 835,36 | 13 173 962,54 | 4 988 872,82 | 36 329,64 | 99,8  % |
| 2 1 0 4 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit | 21 824 135,00 | -1 270 000,00 | 20 554 135,00 | 20 450 327,81 | 4 115 326,63 | 16 335 001,18 | 103 807,19 | 99,5  % |
| 2 1 0 5 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit | 24 288 310,00 | - 747 084,00 | 23 541 226,00 | 23 410 580,91 | 12 052 491,20 | 11 358 089,71 | 130 645,09 | 99,4  % |
| 2 1 2 0 | Irtain omaisuus | 6 014 000,00 | -3 887 000,00 | 2 127 000,00 | 2 113 970,90 | 936 172,67 | 1 177 798,23 | 13 029,10 | 99,4  % |
| 2 1 4 0 | Tekniset tarvikkeet ja laitteistot | 30 868 100,00 | -2 112 000,00 | 28 756 100,00 | 27 959 839,66 | 12 195 762,37 | 15 764 077,29 | 796 260,34 | 97,2  % |
| 2 1 6 0 | Parlamentin jäsenten, muiden henkilöiden sekä tavaroiden kuljetus | 6 682 000,00 | - 775 112,00 | 5 906 888,00 | 5 651 673,50 | 5 125 545,38 | 526 128,12 | 255 214,50 | 95,7  % |
| 2 3 0 0 | Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat | 1 756 000,00 | - 353 000,00 | 1 403 000,00 | 1 379 854,69 | 1 042 893,08 | 336 961,61 | 23 145,31 | 98,4  % |
| 2 3 1 0 | Rahoituskulut | 40 000,00 | -10 000,00 | 30 000,00 | 25 001,00 | 17 561,38 | 7 439,62 | 4 999,00 | 83,3  % |
| 2 3 2 0 | Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset | 1 110 000,00 | - 250 000,00 | 860 000,00 | 520 518,18 | 239 569,51 | 280 948,67 | 339 481,82 | 60,5  % |
| 2 3 6 0 | Postitus- ja toimitusmaksut | 303 000,00 | -57 186,00 | 245 814,00 | 193 486,81 | 147 911,32 | 45 575,49 | 52 327,19 | 78,7  % |
| 2 3 7 0 | Muutot | 1 440 000,00 | - 205 824,00 | 1 234 176,00 | 1 167 643,97 | 908 656,41 | 258 987,56 | 66 532,03 | 94,6  % |
| 2 3 8 0 | Muut hallinnosta johtuvat menot | 1 093 750,00 | -2 500,00 | 1 091 250,00 | 1 039 958,96 | 666 667,64 | 373 291,32 | 51 291,04 | 95,3  % |
| 2 3 9 0 | EMAS-järjestelmään liittyvä toiminta, tiedotustoimet mukaan luettuina, ja Euroopan parlamentin hiilidioksidipäästöjen kompensointi | 250 000,00 | -80 000,00 | 170 000,00 | 104 374,20 | 0,00 | 104 374,20 | 65 625,80 | 61,4  % |
| 3 0 0 0 | Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä | 27 700 000,00 | -1 250 000,00 | 26 450 000,00 | 26 050 083,46 | 22 526 062,29 | 3 524 021,17 | 399 916,54 | 98,5  % |
| 3 0 2 0 | Vastaanotto- ja edustuskulut | 1 388 000,00 | - 270 000,00 | 1 118 000,00 | 908 552,04 | 499 277,78 | 409 274,26 | 209 447,96 | 81,3  % |
| 3 0 4 0 | Sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut | 1 400 000,00 | 900 000,00 | 2 300 000,00 | 2 295 000,00 | 2 020 201,51 | 274 798,49 | 5 000,00 | 99,8  % |
| 3 0 4 2 | Kokoukset, kongressit ja konferenssit | 1 795 000,00 | - 307 967,00 | 1 487 033,00 | 1 332 765,90 | 840 432,38 | 492 333,52 | 154 267,10 | 89,6  % |
| 3 0 4 3 | Parlamentaaristen edustajakokousten, parlamenttien välisistäsuhteista vastaavien valtuuskuntien ja muiden valtuuskuntienjärjestämiseen liittyvät sekalaiset kokouskulut | 1 100 000,00 | - 376 582,00 | 723 418,00 | 412 496,26 | 297 786,78 | 114 709,48 | 310 921,74 | 57,0  % |
| 3 0 4 9 | Matkatoimistopalveluita koskevat menot | 2 040 000,00 | 0,00 | 2 040 000,00 | 2 040 000,00 | 1 677 994,85 | 362 005,15 | 0,00 | 100,0  % |
| 3 2 0 0 | Asiantuntemuksen hankinta | 9 309 500,00 | -1 861 349,00 | 7 448 151,00 | 6 461 534,48 | 2 318 946,07 | 4 142 588,41 | 986 616,52 | 86,8  % |
| 3 2 1 0 | Asiantuntemuksen hankinta parlamentin tutkimuspalvelujenpääosastolle, kirjastolle ja arkistolle | 8 829 000,00 | -1 307 000,00 | 7 522 000,00 | 7 273 588,77 | 4 535 731,94 | 2 737 856,83 | 248 411,23 | 96,7  % |
| 3 2 2 0 | Dokumentaatiomenot | 2 217 000,00 | -23 810,00 | 2 193 190,00 | 2 158 689,91 | 1 296 011,49 | 862 678,42 | 34 500,09 | 98,4  % |
| 3 2 3 0 | Unionin ulkopuolisten maiden demokratian tukeminen ja niiden parlamenttien valmiuksien parantaminen | 1 100 000,00 | - 234 480,00 | 865 520,00 | 667 638,48 | 526 700,76 | 140 937,72 | 197 881,52 | 77,1  % |
| 3 2 4 0 | Virallinen lehti | 4 373 000,00 | 400 000,00 | 4 773 000,00 | 4 771 838,68 | 4 771 838,68 | 0,00 | 1 161,32 | 100,0  % |
| 3 2 4 1 | Digitaaliset ja perinteiset julkaisut | 3 771 000,00 | 210 000,00 | 3 981 000,00 | 3 948 122,74 | 2 219 276,26 | 1 728 846,48 | 32 877,26 | 99,2  % |
| 3 2 4 2 | Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin | 16 662 000,00 | - 124 000,00 | 16 538 000,00 | 16 286 376,98 | 6 829 599,29 | 9 456 777,69 | 251 623,02 | 98,5  % |
| 3 2 4 3 | Parlamentarium eli Euroopan parlamentin vierailukeskus | 6 030 000,00 | 0,00 | 6 030 000,00 | 5 933 212,01 | 1 993 056,77 | 3 940 155,24 | 96 787,99 | 98,4  % |
| 3 2 4 4 | Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut | 30 723 500,00 | -1 039 000,00 | 29 684 500,00 | 29 494 022,95 | 23 965 211,67 | 5 528 811,28 | 190 477,05 | 99,4  % |
| 3 2 4 5 | Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen | 5 262 000,00 | - 254 000,00 | 5 008 000,00 | 4 958 082,37 | 3 253 635,24 | 1 704 447,13 | 49 917,63 | 99,0  % |
| 3 2 4 6 | Parlamentin televisiokanava (Web TV) | 5 000 000,00 | 0,00 | 5 000 000,00 | 4 998 418,55 | 2 648 101,46 | 2 350 317,09 | 1 581,45 | 100,0  % |
| 3 2 4 7 | Euroopan historian talo | 6 500 000,00 | -1 010 000,00 | 5 490 000,00 | 5 075 434,39 | 871 122,59 | 4 204 311,80 | 414 565,61 | 92,4  % |
| 3 2 4 8 | Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot | 14 506 000,00 | 800 000,00 | 15 306 000,00 | 15 019 157,40 | 9 202 889,52 | 5 816 267,88 | 286 842,60 | 98,1  % |
| 3 2 4 9 | Tiedonvaihto kansallisten parlamenttien kanssa | 250 000,00 | - 106 000,00 | 144 000,00 | 111 423,44 | 103 923,44 | 7 500,00 | 32 576,56 | 77,4  % |
| 3 2 5 0 | Tiedotustoimistoja koskevat menot | 900 000,00 | 0,00 | 900 000,00 | 831 104,62 | 623 017,98 | 208 086,64 | 68 895,38 | 92,3  % |
| 4 0 0 0 | Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot | 61 000 000,00 | 0,00 | 61 000 000,00 | 61 000 000,00 | 60 528 546,15 | 471 453,85 | 0,00 | 100,0  % |
| 4 0 2 0 | Eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoitus | 31 400 000,00 | - 824 985,00 | 30 575 015,00 | 30 575 015,00 | 24 460 012,00 | 6 115 003,00 | 0,00 | 100,0  % |
| 4 0 3 0 | Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitus | 18 700 000,00 | - 322 844,00 | 18 377 156,00 | 18 377 156,00 | 14 701 724,80 | 3 675 431,20 | 0,00 | 100,0  % |
| 4 2 2 0 | Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot | 202 140 000,00 | -7 000 000,00 | 195 140 000,00 | 194 405 138,69 | 186 806 550,95 | 7 598 587,74 | 734 861,31 | 99,6  % |
| 4 4 0 0 | Entisten jäsenten kokouksista ja muusta toiminnasta aiheutuvat kulut | 210 000,00 | 0,00 | 210 000,00 | 210 000,00 | 210 000,00 | 0,00 | 0,00 | 100,0  % |
| 4 4 2 0 | Euroopan parlamentaarisen yhdistyksen kokouksista ja muusta toiminnasta aiheutuvat kulut | 210 000,00 | 0,00 | 210 000,00 | 210 000,00 | 210 000,00 | 0,00 | 0,00 | 100,0  % |
| 10 1 | VARAUS ENNAKOIMATTOMIA MENOJA VARTEN | 6 000 000,00 | -6 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | — |
| Yhteensä | 1 838 388 600,00 | 225 383,00 | 1 838 613 983,00 | 1 823 844 172,25 | 1 538 531 526,83 | 285 312 645,42 | 14 769 810,75 | 99,2  % |

(euroina)

Alamomentti

Nimike

Alkuperäiset määrärahat

Siirrot/Lisätalousarvio

Lopulliset määrärahat

Sidottu määrä

Maksettu määrä

Seuraavalle vuodelle siirretyt sitoumukset

Peruuntuneet määrärahat

Käytetty

(1)

(2)

(3) = (1) + (2)

(4)

(5)

(6) = (4) – (5)

(7) = (3) – (4)

(8) = (4) / (3)

1 0 0 0

Edustajanpalkkiot

72 520 000,00

1 420 000,00

73 940 000,00

73 871 418,64

73 871 418,64

0,00

68 581,36

99,9  %

1 0 0 4

Tavanomaiset matkakulut

73 340 000,00

-7 050 000,00

66 290 000,00

66 290 000,00

58 315 594,38

7 974 405,62

0,00

100,0  %

1 0 0 5

Muut matkakulut

7 050 000,00

- 900 000,00

6 150 000,00

6 150 000,00

4 135 882,00

2 014 118,00

0,00

100,0  %

1 0 0 6

Yleinen kulukorvaus

39 715 000,00

- 715 000,00

39 000 000,00

38 937 488,00

38 937 488,00

0,00

62 512,00

99,8  %

1 0 0 7

Tehtävien hoitoon liittyvät korvaukset

181 500,00

0,00

181 500,00

176 892,22

176 892,22

0,00

4 607,78

97,5  %

1 0 1 0

Tapaturma- ja sairausvakuutukset ja muut sosiaaliturvamaksut

3 058 000,00

- 973 336,00

2 084 664,00

1 978 805,22

1 978 805,22

0,00

105 858,78

94,9  %

1 0 1 2

Vammaisia jäseniä koskevat erityistoimenpiteet

798 000,00

- 113 000,00

685 000,00

593 638,06

593 638,06

0,00

91 361,94

86,7  %

1 0 2 0

Siirtymäkorvaukset

1 770 000,00

30 000,00

1 800 000,00

1 725 886,26

1 725 886,26

0,00

74 113,74

95,9  %

1 0 3 0

Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)

11 450 000,00

- 730 500,00

10 719 500,00

10 521 344,41

10 521 344,41

0,00

198 155,59

98,2  %

1 0 3 1

Työkyvyttömyyseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)

291 000,00

30 000,00

321 000,00

300 813,90

300 813,90

0,00

20 186,10

93,7  %

1 0 3 2

Perhe-eläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)

2 458 000,00

- 230 000,00

2 228 000,00

2 170 644,40

2 170 644,40

0,00

57 355,60

97,4  %

1 0 3 3

Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä

0,00

500,00

500,00

287,82

287,82

0,00

212,18

57,6  %

1 0 5 0

Kieli- ja atk-kurssit

650 000,00

0,00

650 000,00

650 000,00

398 482,96

251 517,04

0,00

100,0  %

1 2 0 0

Palkat ja palkanlisät

623 007 500,00

1 250 383,00

624 257 883,00

621 577 766,68

621 577 766,68

0,00

2 680 116,32

99,6  %

1 2 0 2

Palkallinen ylityö

248 000,00

0,00

248 000,00

60 000,00

45 042,55

14 957,45

188 000,00

24,2  %

1 2 0 4

Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset

2 950 000,00

475 000,00

3 425 000,00

3 425 000,00

3 208 365,39

216 634,61

0,00

100,0  %

1 2 2 0

Korvaukset, jotka liittyvät yksikön edun vuoksi toteutettuun eläkkeelle siirtämiseen tai yksikön edun vuoksi tapahtuvaan virkavapaalle asettamiseen

1 100 000,00

- 340 000,00

760 000,00

757 433,06

757 433,06

0,00

2 566,94

99,7  %

1 2 2 2

Tehtävien lopullisesta päättymisestä maksettavat korvaukset ja erityinen eläkejärjestelmä virkamiehiä ja väliaikaisia toimihenkilöitä varten

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

—

1 4 0 0

Muu henkilöstö

64 301 000,00

-1 050 000,00

63 251 000,00

63 001 439,16

63 001 439,16

0,00

249 560,84

99,6  %

1 4 0 2

Tulkkausmenot

45 125 000,00

3 520 000,00

48 645 000,00

48 598 750,00

44 998 572,29

3 600 177,71

46 250,00

99,9  %

1 4 0 4

Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto

7 185 000,00

0,00

7 185 000,00

7 033 669,67

6 853 158,47

180 511,20

151 330,33

97,9  %

1 4 0 6

Tarkkailijat

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

—

1 4 2 0

Ulkoiset käännöspalvelut

8 890 000,00

-1 500 000,00

7 390 000,00

6 917 291,98

5 868 340,42

1 048 951,56

472 708,02

93,6  %

1 6 1 0

Palvelukseen ottamiseen liittyvät kulut

254 000,00

200 000,00

454 000,00

273 500,00

207 554,98

65 945,02

180 500,00

60,2  %

1 6 1 2

Ammatillinen täydennyskoulutus

6 200 000,00

- 320 000,00

5 880 000,00

5 535 265,36

2 852 897,82

2 682 367,54

344 734,64

94,1  %

1 6 3 0

Sosiaalipalvelut

784 000,00

- 315 000,00

469 000,00

418 323,17

273 821,72

144 501,45

50 676,83

89,2  %

1 6 3 1

Liikkuvuus

754 000,00

- 284 000,00

470 000,00

448 687,52

336 908,97

111 778,55

21 312,48

95,5  %

1 6 3 2

Henkilöstön sosiaalinen toiminta ja muut sosiaaliset toimet

238 000,00

0,00

238 000,00

238 000,00

238 000,00

0,00

0,00

100,0  %

1 6 5 0

Työterveyshuolto

1 250 000,00

- 150 000,00

1 100 000,00

1 095 269,68

800 313,75

294 955,93

4 730,32

99,6  %

1 6 5 2

Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut

1 365 000,00

- 750 000,00

615 000,00

615 000,00

376 566,07

238 433,93

0,00

100,0  %

1 6 5 4

Lasten päivähoitopalvelut

6 727 500,00

-1 196 299,00

5 531 201,00

5 517 443,89

5 438 754,73

78 689,16

13 757,11

99,8  %

1 6 5 5

Akkreditoiduille II-tyypin Eurooppa-kouluille maksettava Euroopan parlamentin rahoitusosuus

200 000,00

100 000,00

300 000,00

300 000,00

300 000,00

0,00

0,00

100,0  %

2 0 0 0

Vuokrat

33 058 000,00

-73 978,00

32 984 022,00

32 913 005,98

31 525 694,64

1 387 311,34

71 016,02

99,8  %

2 0 0 1

Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut

0,00

53 500 000,00

53 500 000,00

53 500 000,00

0,00

53 500 000,00

0,00

100,0  %

2 0 0 3

Kiinteän omaisuuden hankinta

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

—

2 0 0 5

Kiinteistöjen rakennuttaminen

15 770 000,00

2 216 552,00

17 986 552,00

17 788 806,93

6 597 733,46

11 191 073,47

197 745,07

98,9  %

2 0 0 7

Tilojen kunnostus

57 045 440,00

4 017 550,00

61 062 990,00

60 652 105,72

15 248 407,80

45 403 697,92

410 884,28

99,3  %

2 0 0 8

Muut kiinteistöjen hallinnointimenot

5 256 000,00

-2 325 059,00

2 930 941,00

2 768 631,32

1 689 074,34

1 079 556,98

162 309,68

94,5  %

2 0 2 2

Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous

62 944 000,00

-10 877 293,00

52 066 707,00

51 216 628,33

35 626 849,29

15 589 779,04

850 078,67

98,4  %

2 0 2 4

Energiankulutus

19 660 000,00

-3 638 177,00

16 021 823,00

15 852 979,24

12 211 998,22

3 640 981,02

168 843,76

98,9  %

2 0 2 6

Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta

16 760 000,00

0,00

16 760 000,00

16 231 922,34

14 706 293,88

1 525 628,46

528 077,66

96,8  %

2 0 2 8

Vakuutukset

680 000,00

0,00

680 000,00

675 616,73

622 831,79

52 784,94

4 383,27

99,4  %

2 1 0 0

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet

25 310 000,00

185 000,00

25 495 000,00

25 283 869,50

20 310 875,07

4 972 994,43

211 130,50

99,2  %

2 1 0 1

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri

19 029 000,00

-1 055 000,00

17 974 000,00

17 647 112,94

12 060 787,75

5 586 325,19

326 887,06

98,2  %

2 1 0 2

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki

13 910 000,00

-1 660 037,00

12 249 963,00

12 148 515,05

7 108 693,48

5 039 821,57

101 447,95

99,2  %

2 1 0 3

Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi

18 920 365,00

- 721 200,00

18 199 165,00

18 162 835,36

13 173 962,54

4 988 872,82

36 329,64

99,8  %

2 1 0 4

Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit

21 824 135,00

-1 270 000,00

20 554 135,00

20 450 327,81

4 115 326,63

16 335 001,18

103 807,19

99,5  %

2 1 0 5

Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit

24 288 310,00

- 747 084,00

23 541 226,00

23 410 580,91

12 052 491,20

11 358 089,71

130 645,09

99,4  %

2 1 2 0

Irtain omaisuus

6 014 000,00

-3 887 000,00

2 127 000,00

2 113 970,90

936 172,67

1 177 798,23

13 029,10

99,4  %

2 1 4 0

Tekniset tarvikkeet ja laitteistot

30 868 100,00

-2 112 000,00

28 756 100,00

27 959 839,66

12 195 762,37

15 764 077,29

796 260,34

97,2  %

2 1 6 0

Parlamentin jäsenten, muiden henkilöiden sekä tavaroiden kuljetus

6 682 000,00

- 775 112,00

5 906 888,00

5 651 673,50

5 125 545,38

526 128,12

255 214,50

95,7  %

2 3 0 0

Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat

1 756 000,00

- 353 000,00

1 403 000,00

1 379 854,69

1 042 893,08

336 961,61

23 145,31

98,4  %

2 3 1 0

Rahoituskulut

40 000,00

-10 000,00

30 000,00

25 001,00

17 561,38

7 439,62

4 999,00

83,3  %

2 3 2 0

Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset

1 110 000,00

- 250 000,00

860 000,00

520 518,18

239 569,51

280 948,67

339 481,82

60,5  %

2 3 6 0

Postitus- ja toimitusmaksut

303 000,00

-57 186,00

245 814,00

193 486,81

147 911,32

45 575,49

52 327,19

78,7  %

2 3 7 0

Muutot

1 440 000,00

- 205 824,00

1 234 176,00

1 167 643,97

908 656,41

258 987,56

66 532,03

94,6  %

2 3 8 0

Muut hallinnosta johtuvat menot

1 093 750,00

-2 500,00

1 091 250,00

1 039 958,96

666 667,64

373 291,32

51 291,04

95,3  %

2 3 9 0

EMAS-järjestelmään liittyvä toiminta, tiedotustoimet mukaan luettuina, ja Euroopan parlamentin hiilidioksidipäästöjen kompensointi

250 000,00

-80 000,00

170 000,00

104 374,20

0,00

104 374,20

65 625,80

61,4  %

3 0 0 0

Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä

27 700 000,00

-1 250 000,00

26 450 000,00

26 050 083,46

22 526 062,29

3 524 021,17

399 916,54

98,5  %

3 0 2 0

Vastaanotto- ja edustuskulut

1 388 000,00

- 270 000,00

1 118 000,00

908 552,04

499 277,78

409 274,26

209 447,96

81,3  %

3 0 4 0

Sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut

1 400 000,00

900 000,00

2 300 000,00

2 295 000,00

2 020 201,51

274 798,49

5 000,00

99,8  %

3 0 4 2

Kokoukset, kongressit ja konferenssit

1 795 000,00

- 307 967,00

1 487 033,00

1 332 765,90

840 432,38

492 333,52

154 267,10

89,6  %

3 0 4 3

Parlamentaaristen edustajakokousten, parlamenttien välisistäsuhteista vastaavien valtuuskuntien ja muiden valtuuskuntienjärjestämiseen liittyvät sekalaiset kokouskulut

1 100 000,00

- 376 582,00

723 418,00

412 496,26

297 786,78

114 709,48

310 921,74

57,0  %

3 0 4 9

Matkatoimistopalveluita koskevat menot

2 040 000,00

0,00

2 040 000,00

2 040 000,00

1 677 994,85

362 005,15

0,00

100,0  %

3 2 0 0

Asiantuntemuksen hankinta

9 309 500,00

-1 861 349,00

7 448 151,00

6 461 534,48

2 318 946,07

4 142 588,41

986 616,52

86,8  %

3 2 1 0

Asiantuntemuksen hankinta parlamentin tutkimuspalvelujenpääosastolle, kirjastolle ja arkistolle

8 829 000,00

-1 307 000,00

7 522 000,00

7 273 588,77

4 535 731,94

2 737 856,83

248 411,23

96,7  %

3 2 2 0

Dokumentaatiomenot

2 217 000,00

-23 810,00

2 193 190,00

2 158 689,91

1 296 011,49

862 678,42

34 500,09

98,4  %

3 2 3 0

Unionin ulkopuolisten maiden demokratian tukeminen ja niiden parlamenttien valmiuksien parantaminen

1 100 000,00

- 234 480,00

865 520,00

667 638,48

526 700,76

140 937,72

197 881,52

77,1  %

3 2 4 0

Virallinen lehti

4 373 000,00

400 000,00

4 773 000,00

4 771 838,68

4 771 838,68

0,00

1 161,32

100,0  %

3 2 4 1

Digitaaliset ja perinteiset julkaisut

3 771 000,00

210 000,00

3 981 000,00

3 948 122,74

2 219 276,26

1 728 846,48

32 877,26

99,2  %

3 2 4 2

Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin

16 662 000,00

- 124 000,00

16 538 000,00

16 286 376,98

6 829 599,29

9 456 777,69

251 623,02

98,5  %

3 2 4 3

Parlamentarium eli Euroopan parlamentin vierailukeskus

6 030 000,00

0,00

6 030 000,00

5 933 212,01

1 993 056,77

3 940 155,24

96 787,99

98,4  %

3 2 4 4

Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut

30 723 500,00

-1 039 000,00

29 684 500,00

29 494 022,95

23 965 211,67

5 528 811,28

190 477,05

99,4  %

3 2 4 5

Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen

5 262 000,00

- 254 000,00

5 008 000,00

4 958 082,37

3 253 635,24

1 704 447,13

49 917,63

99,0  %

3 2 4 6

Parlamentin televisiokanava (Web TV)

5 000 000,00

0,00

5 000 000,00

4 998 418,55

2 648 101,46

2 350 317,09

1 581,45

100,0  %

3 2 4 7

Euroopan historian talo

6 500 000,00

-1 010 000,00

5 490 000,00

5 075 434,39

871 122,59

4 204 311,80

414 565,61

92,4  %

3 2 4 8

Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot

14 506 000,00

800 000,00

15 306 000,00

15 019 157,40

9 202 889,52

5 816 267,88

286 842,60

98,1  %

3 2 4 9

Tiedonvaihto kansallisten parlamenttien kanssa

250 000,00

- 106 000,00

144 000,00

111 423,44

103 923,44

7 500,00

32 576,56

77,4  %

3 2 5 0

Tiedotustoimistoja koskevat menot

900 000,00

0,00

900 000,00

831 104,62

623 017,98

208 086,64

68 895,38

92,3  %

4 0 0 0

Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot

61 000 000,00

0,00

61 000 000,00

61 000 000,00

60 528 546,15

471 453,85

0,00

100,0  %

4 0 2 0

Eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoitus

31 400 000,00

- 824 985,00

30 575 015,00

30 575 015,00

24 460 012,00

6 115 003,00

0,00

100,0  %

4 0 3 0

Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitus

18 700 000,00

- 322 844,00

18 377 156,00

18 377 156,00

14 701 724,80

3 675 431,20

0,00

100,0  %

4 2 2 0

Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot

202 140 000,00

-7 000 000,00

195 140 000,00

194 405 138,69

186 806 550,95

7 598 587,74

734 861,31

99,6  %

4 4 0 0

Entisten jäsenten kokouksista ja muusta toiminnasta aiheutuvat kulut

210 000,00

0,00

210 000,00

210 000,00

210 000,00

0,00

0,00

100,0  %

4 4 2 0

Euroopan parlamentaarisen yhdistyksen kokouksista ja muusta toiminnasta aiheutuvat kulut

210 000,00

0,00

210 000,00

210 000,00

210 000,00

0,00

0,00

100,0  %

10 1

VARAUS ENNAKOIMATTOMIA MENOJA VARTEN

6 000 000,00

-6 000 000,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

—

Yhteensä

1 838 388 600,00

225 383,00

1 838 613 983,00

1 823 844 172,25

1 538 531 526,83

285 312 645,42

14 769 810,75

99,2  %

---

LIITE IV

ILMAN ERI TOIMENPITEITÄ EDELLISELTÄ VARAINHOITOVUODELTA SIIRRETTYJEN MÄÄRÄRAHOJEN KÄYTTÖ

| (euroina) |
| --- |
| Alamomentti | Nimike | Ilman eri toimenpiteitä vuodelta N-1 siirretyt määrärahat | Ilman eri toimenpiteitä siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut | Peruuntuneet määrärahat | Käytetty |
| | | (1) | (2) | (3) = (1) – (2) | (4) = (2) / (1) |
| 1 0 0 4 | Tavanomaiset matkakulut | 12 453 484,39 | 8 948 390,54 | 3 505 093,85 | 71,9  % |
| 1 0 0 5 | Muut matkakulut | 1 873 799,00 | 1 273 307,84 | 600 491,16 | 68,0  % |
| 1 0 5 0 | Kieli- ja atk-kurssit | 31 421,60 | 31 421,60 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 2 0 2 | Palkallinen ylityö | 25 315,34 | 25 315,34 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 2 0 4 | Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset | 69 313,57 | 69 313,57 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 4 0 2 | Tulkkausmenot | 4 205 876,47 | 4 118 747,57 | 87 128,90 | 97,9  % |
| 1 4 0 4 | Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto | 91 884,87 | 87 897,31 | 3 987,56 | 95,7  % |
| 1 4 2 0 | Ulkoiset käännöspalvelut | 895 696,86 | 890 874,09 | 4 822,77 | 99,5  % |
| 1 6 1 0 | Palvelukseen ottamiseen liittyvät kulut | 79 560,10 | 62 084,62 | 17 475,48 | 78,0  % |
| 1 6 1 2 | Ammatillinen täydennyskoulutus | 2 193 659,58 | 1 981 032,01 | 212 627,57 | 90,3  % |
| 1 6 3 0 | Sosiaalipalvelut | 257 674,70 | 123 845,52 | 133 829,18 | 48,1  % |
| 1 6 3 1 | Liikkuvuus | 297 058,27 | 286 205,43 | 10 852,84 | 96,3  % |
| 1 6 3 2 | Henkilöstön sosiaalinen toiminta ja muut sosiaaliset toimet | 241,29 | 241,29 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 6 5 0 | Työterveyshuolto | 206 611,40 | 192 780,34 | 13 831,06 | 93,3  % |
| 1 6 5 2 | Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut | 27 735,20 | 27 735,20 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 6 5 4 | Lasten päivähoitopalvelut | 252 853,74 | 165 307,54 | 87 546,20 | 65,4  % |
| 1 6 5 5 | Akkreditoiduille II-tyypin Eurooppa-kouluille maksettava Euroopan parlamentin rahoitusosuus | 9 783,60 | 0,00 | 9 783,60 | 0,0  % |
| 2 0 0 0 | Vuokrat | 1 479 439,57 | 1 412 906,70 | 66 532,87 | 95,5  % |
| 2 0 0 1 | Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut | 71 576 029,99 | 71 576 029,99 | 0,00 | 100,0  % |
| 2 0 0 5 | Kiinteistöjen rakennuttaminen | 13 434 686,56 | 11 059 071,00 | 2 375 615,56 | 82,3  % |
| 2 0 0 7 | Tilojen kunnostus | 31 050 124,99 | 29 337 323,76 | 1 712 801,23 | 94,5  % |
| 2 0 0 8 | Muut kiinteistöjen hallinnointimenot | 2 217 978,29 | 1 772 776,68 | 445 201,61 | 79,9  % |
| 2 0 2 2 | Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous | 23 400 387,15 | 20 842 333,28 | 2 558 053,87 | 89,1  % |
| 2 0 2 4 | Energiankulutus | 2 725 099,38 | 2 348 857,96 | 376 241,42 | 86,2  % |
| 2 0 2 6 | Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta | 1 624 763,50 | 1 419 986,50 | 204 777,00 | 87,4  % |
| 2 0 2 8 | Vakuutukset | 28 483,77 | 1 427,90 | 27 055,87 | 5,0  % |
| 2 1 0 0 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet | 4 620 960,19 | 4 332 150,56 | 288 809,63 | 93,8  % |
| 2 1 0 1 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri | 4 758 377,63 | 4 648 939,92 | 109 437,71 | 97,7  % |
| 2 1 0 2 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki | 5 259 807,98 | 5 245 935,59 | 13 872,39 | 99,7  % |
| 2 1 0 3 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi | 5 354 599,98 | 5 312 654,51 | 41 945,47 | 99,2  % |
| 2 1 0 4 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit | 15 155 078,42 | 15 039 408,47 | 115 669,95 | 99,2  % |
| 2 1 0 5 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit | 5 627 096,16 | 5 404 239,37 | 222 856,79 | 96,0  % |
| 2 1 2 0 | Irtain omaisuus | 1 295 866,58 | 1 271 950,21 | 23 916,37 | 98,2  % |
| 2 1 4 0 | Tekniset tarvikkeet ja laitteistot | 11 132 881,74 | 10 543 510,72 | 589 371,02 | 94,7  % |
| 2 1 6 0 | Parlamentin jäsenten, muiden henkilöiden sekä tavaroiden kuljetus | 675 796,87 | 585 167,03 | 90 629,84 | 86,6  % |
| 2 3 0 0 | Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat | 267 059,50 | 244 265,28 | 22 794,22 | 91,5  % |
| 2 3 1 0 | Rahoituskulut | 3 636,42 | 2 694,71 | 941,71 | 74,1  % |
| 2 3 2 0 | Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset | 326 155,61 | 172 436,56 | 153 719,05 | 52,9  % |
| 2 3 6 0 | Postitus- ja toimitusmaksut | 57 441,09 | 37 933,87 | 19 507,22 | 66,0  % |
| 2 3 7 0 | Muutot | 81 150,02 | 75 772,18 | 5 377,84 | 93,4  % |
| 2 3 8 0 | Muut hallinnosta johtuvat menot | 228 634,96 | 177 570,96 | 51 064,00 | 77,7  % |
| 2 3 9 0 | EMAS-järjestelmään liittyvä toiminta, tiedotustoimet mukaan luettuina, ja Euroopan parlamentin hiilidioksidipäästöjen kompensointi | 12 661,40 | 12 661,40 | 0,00 | 100,0  % |
| 3 0 0 0 | Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä | 3 083 941,74 | 2 665 731,76 | 418 209,98 | 86,4  % |
| 3 0 2 0 | Vastaanotto- ja edustuskulut | 193 380,46 | 114 427,25 | 78 953,21 | 59,2  % |
| 3 0 4 0 | Sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut | 568 131,75 | 568 131,75 | 0,00 | 100,0  % |
| 3 0 4 2 | Kokoukset, kongressit ja konferenssit | 480 701,88 | 320 926,25 | 159 775,63 | 66,8  % |
| 3 0 4 3 | Parlamentaaristen edustajakokousten, parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja muiden valtuuskuntien järjestämiseen liittyvät sekalaiset kokouskulut | 132 280,07 | 91 964,94 | 40 315,13 | 69,5  % |
| 3 0 4 9 | Matkatoimistopalveluita koskevat menot | 355 703,93 | 350 201,18 | 5 502,75 | 98,5  % |
| 3 2 0 0 | Asiantuntemuksen hankinta | 4 537 014,07 | 4 309 646,71 | 227 367,36 | 95,0  % |
| 3 2 1 0 | Asiantuntemuksen hankinta parlamentin tutkimuspalvelujen pääosastolle, kirjastolle ja arkistolle | 2 742 173,60 | 2 527 054,18 | 215 119,42 | 92,2  % |
| 3 2 2 0 | Dokumentaatiomenot | 812 246,72 | 787 542,48 | 24 704,24 | 97,0  % |
| 3 2 3 0 | Unionin ulkopuolisten maiden demokratian tukeminen ja niiden parlamenttien valmiuksien parantaminen | 217 581,47 | 144 844,02 | 72 737,45 | 66,6  % |
| 3 2 4 1 | Digitaaliset ja perinteiset julkaisut | 1 041 692,67 | 1 021 796,31 | 19 896,36 | 98,1  % |
| 3 2 4 2 | Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin | 8 762 474,27 | 8 338 308,63 | 424 165,64 | 95,2  % |
| 3 2 4 3 | Parlamentarium eli Euroopan parlamentin vierailukeskus | 4 584 134,38 | 4 516 885,39 | 67 248,99 | 98,5  % |
| 3 2 4 4 | Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut | 6 807 006,63 | 6 200 657,40 | 606 349,23 | 91,1  % |
| 3 2 4 5 | Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen | 1 794 935,39 | 1 633 054,17 | 161 881,22 | 91,0  % |
| 3 2 4 6 | Parlamentin televisiokanava (Web TV) | 1 945 316,94 | 1 868 714,19 | 76 602,75 | 96,1  % |
| 3 2 4 7 | Euroopan historian talo | 6 536 484,83 | 5 375 965,02 | 1 160 519,81 | 82,2  % |
| 3 2 4 8 | Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot | 4 066 591,02 | 3 859 967,97 | 206 623,05 | 94,9  % |
| 3 2 4 9 | Tiedonvaihto kansallisten parlamenttien kanssa | 13 000,00 | 8 027,22 | 4 972,78 | 61,7  % |
| 3 2 5 0 | Tiedotustoimistoja koskevat menot | 170 789,71 | 140 949,98 | 29 839,73 | 82,5  % |
| 4 0 0 0 | Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot | 267 241,88 | 251 464,42 | 15 777,46 | 94,1  % |
| 4 0 2 0 | Eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoitus | 5 582 775,80 | 3 732 090,15 | 1 850 685,65 | 66,9  % |
| 4 0 3 0 | Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitus | 3 212 139,80 | 2 161 212,35 | 1 050 927,45 | 67,3  % |
| 4 2 2 0 | Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot | 6 050 000,00 | 5 847 353,77 | 202 646,23 | 96,7  % |
| Yhteensä | 289 323 906,74 | 267 999 422,41 | 21 324 484,33 | 92,6  % |

(euroina)

Alamomentti

Nimike

Ilman eri toimenpiteitä vuodelta N-1 siirretyt määrärahat

Ilman eri toimenpiteitä siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut

Peruuntuneet määrärahat

Käytetty

(1)

(2)

(3) = (1) – (2)

(4) = (2) / (1)

1 0 0 4

Tavanomaiset matkakulut

12 453 484,39

8 948 390,54

3 505 093,85

71,9  %

1 0 0 5

Muut matkakulut

1 873 799,00

1 273 307,84

600 491,16

68,0  %

1 0 5 0

Kieli- ja atk-kurssit

31 421,60

31 421,60

0,00

100,0  %

1 2 0 2

Palkallinen ylityö

25 315,34

25 315,34

0,00

100,0  %

1 2 0 4

Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset

69 313,57

69 313,57

0,00

100,0  %

1 4 0 2

Tulkkausmenot

4 205 876,47

4 118 747,57

87 128,90

97,9  %

1 4 0 4

Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto

91 884,87

87 897,31

3 987,56

95,7  %

1 4 2 0

Ulkoiset käännöspalvelut

895 696,86

890 874,09

4 822,77

99,5  %

1 6 1 0

Palvelukseen ottamiseen liittyvät kulut

79 560,10

62 084,62

17 475,48

78,0  %

1 6 1 2

Ammatillinen täydennyskoulutus

2 193 659,58

1 981 032,01

212 627,57

90,3  %

1 6 3 0

Sosiaalipalvelut

257 674,70

123 845,52

133 829,18

48,1  %

1 6 3 1

Liikkuvuus

297 058,27

286 205,43

10 852,84

96,3  %

1 6 3 2

Henkilöstön sosiaalinen toiminta ja muut sosiaaliset toimet

241,29

241,29

0,00

100,0  %

1 6 5 0

Työterveyshuolto

206 611,40

192 780,34

13 831,06

93,3  %

1 6 5 2

Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut

27 735,20

27 735,20

0,00

100,0  %

1 6 5 4

Lasten päivähoitopalvelut

252 853,74

165 307,54

87 546,20

65,4  %

1 6 5 5

Akkreditoiduille II-tyypin Eurooppa-kouluille maksettava Euroopan parlamentin rahoitusosuus

9 783,60

0,00

9 783,60

0,0  %

2 0 0 0

Vuokrat

1 479 439,57

1 412 906,70

66 532,87

95,5  %

2 0 0 1

Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut

71 576 029,99

71 576 029,99

0,00

100,0  %

2 0 0 5

Kiinteistöjen rakennuttaminen

13 434 686,56

11 059 071,00

2 375 615,56

82,3  %

2 0 0 7

Tilojen kunnostus

31 050 124,99

29 337 323,76

1 712 801,23

94,5  %

2 0 0 8

Muut kiinteistöjen hallinnointimenot

2 217 978,29

1 772 776,68

445 201,61

79,9  %

2 0 2 2

Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous

23 400 387,15

20 842 333,28

2 558 053,87

89,1  %

2 0 2 4

Energiankulutus

2 725 099,38

2 348 857,96

376 241,42

86,2  %

2 0 2 6

Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta

1 624 763,50

1 419 986,50

204 777,00

87,4  %

2 0 2 8

Vakuutukset

28 483,77

1 427,90

27 055,87

5,0  %

2 1 0 0

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet

4 620 960,19

4 332 150,56

288 809,63

93,8  %

2 1 0 1

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri

4 758 377,63

4 648 939,92

109 437,71

97,7  %

2 1 0 2

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki

5 259 807,98

5 245 935,59

13 872,39

99,7  %

2 1 0 3

Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi

5 354 599,98

5 312 654,51

41 945,47

99,2  %

2 1 0 4

Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit

15 155 078,42

15 039 408,47

115 669,95

99,2  %

2 1 0 5

Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit

5 627 096,16

5 404 239,37

222 856,79

96,0  %

2 1 2 0

Irtain omaisuus

1 295 866,58

1 271 950,21

23 916,37

98,2  %

2 1 4 0

Tekniset tarvikkeet ja laitteistot

11 132 881,74

10 543 510,72

589 371,02

94,7  %

2 1 6 0

Parlamentin jäsenten, muiden henkilöiden sekä tavaroiden kuljetus

675 796,87

585 167,03

90 629,84

86,6  %

2 3 0 0

Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat

267 059,50

244 265,28

22 794,22

91,5  %

2 3 1 0

Rahoituskulut

3 636,42

2 694,71

941,71

74,1  %

2 3 2 0

Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset

326 155,61

172 436,56

153 719,05

52,9  %

2 3 6 0

Postitus- ja toimitusmaksut

57 441,09

37 933,87

19 507,22

66,0  %

2 3 7 0

Muutot

81 150,02

75 772,18

5 377,84

93,4  %

2 3 8 0

Muut hallinnosta johtuvat menot

228 634,96

177 570,96

51 064,00

77,7  %

2 3 9 0

EMAS-järjestelmään liittyvä toiminta, tiedotustoimet mukaan luettuina, ja Euroopan parlamentin hiilidioksidipäästöjen kompensointi

12 661,40

12 661,40

0,00

100,0  %

3 0 0 0

Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä

3 083 941,74

2 665 731,76

418 209,98

86,4  %

3 0 2 0

Vastaanotto- ja edustuskulut

193 380,46

114 427,25

78 953,21

59,2  %

3 0 4 0

Sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut

568 131,75

568 131,75

0,00

100,0  %

3 0 4 2

Kokoukset, kongressit ja konferenssit

480 701,88

320 926,25

159 775,63

66,8  %

3 0 4 3

Parlamentaaristen edustajakokousten, parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja muiden valtuuskuntien järjestämiseen liittyvät sekalaiset kokouskulut

132 280,07

91 964,94

40 315,13

69,5  %

3 0 4 9

Matkatoimistopalveluita koskevat menot

355 703,93

350 201,18

5 502,75

98,5  %

3 2 0 0

Asiantuntemuksen hankinta

4 537 014,07

4 309 646,71

227 367,36

95,0  %

3 2 1 0

Asiantuntemuksen hankinta parlamentin tutkimuspalvelujen pääosastolle, kirjastolle ja arkistolle

2 742 173,60

2 527 054,18

215 119,42

92,2  %

3 2 2 0

Dokumentaatiomenot

812 246,72

787 542,48

24 704,24

97,0  %

3 2 3 0

Unionin ulkopuolisten maiden demokratian tukeminen ja niiden parlamenttien valmiuksien parantaminen

217 581,47

144 844,02

72 737,45

66,6  %

3 2 4 1

Digitaaliset ja perinteiset julkaisut

1 041 692,67

1 021 796,31

19 896,36

98,1  %

3 2 4 2

Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin

8 762 474,27

8 338 308,63

424 165,64

95,2  %

3 2 4 3

Parlamentarium eli Euroopan parlamentin vierailukeskus

4 584 134,38

4 516 885,39

67 248,99

98,5  %

3 2 4 4

Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut

6 807 006,63

6 200 657,40

606 349,23

91,1  %

3 2 4 5

Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen

1 794 935,39

1 633 054,17

161 881,22

91,0  %

3 2 4 6

Parlamentin televisiokanava (Web TV)

1 945 316,94

1 868 714,19

76 602,75

96,1  %

3 2 4 7

Euroopan historian talo

6 536 484,83

5 375 965,02

1 160 519,81

82,2  %

3 2 4 8

Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot

4 066 591,02

3 859 967,97

206 623,05

94,9  %

3 2 4 9

Tiedonvaihto kansallisten parlamenttien kanssa

13 000,00

8 027,22

4 972,78

61,7  %

3 2 5 0

Tiedotustoimistoja koskevat menot

170 789,71

140 949,98

29 839,73

82,5  %

4 0 0 0

Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot

267 241,88

251 464,42

15 777,46

94,1  %

4 0 2 0

Eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoitus

5 582 775,80

3 732 090,15

1 850 685,65

66,9  %

4 0 3 0

Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitus

3 212 139,80

2 161 212,35

1 050 927,45

67,3  %

4 2 2 0

Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot

6 050 000,00

5 847 353,77

202 646,23

96,7  %

Yhteensä

289 323 906,74

267 999 422,41

21 324 484,33

92,6  %

---

LIITE V

SISÄISISTÄ KÄYTTÖTARKOITUKSEENSA SIDOTUISTA TULOISTA PERÄISIN OLEVIEN MÄÄRÄRAHOJEN KÄYTTÖ

| (euroina) |
| --- |
| Alamomentti | Nimike | Vuodelta 2015 siirretyt, käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat | Vuodelta 2015 siirrettyjä, käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevia määrärahoja koskevat sitoumukset vuonna 2016 | Vuodelta 2015 siirrettyjä, käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevia määrärahoja koskevat maksut vuonna 2016 | Vuoden 2015 käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat, joita ei sidottu vuonna 2016 (*1) | Vuoden 2016 käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat | Vuoden 2016 käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevia määrärahoja koskevat sitoumukset | Vuoden 2016 käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevia määrärahoja koskevat maksut vuonna 2016 | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien määrärahojen siirrot vuodelta 2016 vuodelle 2017 |
| | | (1) | (2) | (3) | (4) = (1) – (2) | (5) | (6) | (7) | (8) = (5) – (6) |
| 1 0 0 0 | Edustajanpalkkiot | — | — | — | — | 13 311,25 | 13 311,25 | 13 311,25 | 0,00 |
| 1 0 0 4 | Tavanomaiset matkakulut | — | — | — | — | 9 270,00 | 9 270,00 | 9 270,00 | 0,00 |
| 1 0 0 6 | Yleinen kulukorvaus | — | — | — | — | 178 727,56 | 0,00 | 0,00 | 178 727,56 |
| 1 0 1 0 | Tapaturma- ja sairausvakuutukset ja muut sosiaaliturvamaksut | — | — | — | — | 355 014,23 | 355 014,23 | 272 192,60 | 0,00 |
| 1 0 1 2 | Vammaisia jäseniä koskevat erityistoimenpiteet | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 1 0 2 0 | Siirtymäkorvaukset | 1 042,62 | 1 042,62 | 1 042,62 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 1 0 3 0 | Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) | 21 436,95 | 21 436,95 | 21 436,95 | 0,00 | 159 254,00 | 148 188,14 | 148 188,14 | 11 065,86 |
| 1 0 3 1 | Työkyvyttömyys-eläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) | 974,55 | 974,55 | 974,55 | 0,00 | 315,96 | 315,96 | 315,96 | 0,00 |
| 1 0 3 2 | Perhe-eläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) | 6 501,59 | 6 501,59 | 6 501,59 | 0,00 | 14 691,43 | 13 651,43 | 13 651,43 | 1 040,00 |
| 1 0 3 3 | Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 1 2 0 0 | Palkat ja palkanlisät | 17 553,98 | 17 553,98 | 17 553,98 | 0,00 | 382 395,92 | 303 825,58 | 303 825,58 | 78 570,34 |
| 1 4 0 0 | Muu henkilöstö | 525 899,55 | 525 899,55 | 525 899,55 | 0,00 | 4 479 298,83 | 3 003 760,53 | 3 003 760,53 | 1 475 538,30 |
| 1 4 0 2 | Tulkkausmenot | 1 709 953,66 | 1 709 953,66 | 1 709 953,66 | 0,00 | 3 165 181,17 | 3 017 561,17 | 1 181 658,13 | 147 620,00 |
| 1 4 0 4 | Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto | — | — | — | — | 3 136,15 | 3 100,15 | 3 100,15 | 36,00 |
| 1 4 2 0 | Ulkoiset käännöspalvelut | 31 716,42 | 31 709,57 | 29 516,78 | 6,85 | 54 571,52 | 0,00 | 0,00 | 54 571,52 |
| 1 6 3 0 | Sosiaalipalvelut | 60 736,27 | 60 736,27 | 60 736,27 | 0,00 | 60 437,31 | 30 247,98 | 15 378,98 | 30 189,33 |
| 1 6 3 2 | Henkilöstön sosiaalinen toiminta ja muut sosiaaliset toimet | — | — | — | — | 541 838,22 | 541 103,21 | 486 403,94 | 735,01 |
| 1 6 5 2 | Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut | 1 496 612,25 | 1 496 612,25 | 1 090 763,29 | 0,00 | 1 803 589,12 | 0,00 | 0,00 | 1 803 589,12 |
| 1 6 5 4 | Lasten päivähoitopalvelut | 1 790 347,37 | 1 789 347,37 | 1 754 370,03 | 1 000,00 | 4 281 499,46 | 2 534 936,40 | 1 334 379,87 | 1 746 563,06 |
| 2 0 0 0 | Vuokrat | 3 195 722,93 | 482 995,22 | 465 163,22 | 2 712 727,71  (*2) | 4 865 039,83 | 0,00 | 0,00 | 4 865 039,83 |
| 2 0 0 1 | Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut | | | | (*2) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2 0 0 3 | Kiinteän omaisuuden hankinta | 0,18 | 0,00 | 0,00 | 0,18 | 13 353,89 | 0,00 | 0,00 | 13 353,89 |
| 2 0 0 5 | Kiinteistöjen rakennuttaminen | 1 188 448,00 | 1 158 448,00 | 0,00 | 30 000,00 | 1 414 500,00 | 1 184 600,00 | 186 569,55 | 229 900,00 |
| 2 0 0 7 | Tilojen kunnostus | 126 597,61 | 119 960,82 | 55 211,52 | 6 636,79 | 1 126 811,21 | 1 821,89 | 0,00 | 1 124 989,32 |
| 2 0 0 8 | Muut kiinteistöjen hallinnointimenot | 151 008,64 | 151 008,64 | 19 724,35 | 0,00 | 58 112,40 | 5 722,60 | 0,00 | 52 389,80 |
| 2 0 2 2 | Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous | 734 201,78 | 722 279,73 | 507 636,52 | 11 922,05 | 342 434,99 | 38 151,98 | 3 372,00 | 304 283,01 |
| 2 0 2 4 | Energiankulutus | 137 010,75 | 116 357,30 | 116 357,30 | 20 653,45 | 1 480 038,83 | 10 353,00 | 0,00 | 1 469 685,83 |
| 2 0 2 6 | Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta | 94 762,40 | 94 762,40 | 94 762,40 | 0,00 | 186 227,71 | 117 807,00 | 117 807,00 | 68 420,71 |
| 2 0 2 8 | Vakuutukset | — | — | — | — | 5 523,67 | 0,00 | 0,00 | 5 523,67 |
| 2 1 0 0 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet | 277 834,25 | 277 834,25 | 277 834,25 | 0,00 | 407 941,59 | 118 453,54 | 104 253,54 | 289 488,05 |
| 2 1 0 1 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri | 183 027,18 | 183 027,18 | 134 825,02 | 0,00 | 66 640,00 | 0,00 | 0,00 | 66 640,00 |
| 2 1 0 2 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki | — | — | — | — | 75 125,00 | 0,00 | 0,00 | 75 125,00 |
| 2 1 0 3 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi | — | — | — | — | 30 112,50 | 0,00 | 0,00 | 30 112,50 |
| 2 1 0 4 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit | 409 026,62 | 405 427,80 | 391 860,58 | 3 598,82 | 75 197,67 | 0,00 | 0,00 | 75 197,67 |
| 2 1 0 5 | Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit | 2 596,65 | 2 596,65 | 2 596,65 | 0,00 | 28 496,25 | 0,00 | 0,00 | 28 496,25 |
| 2 1 2 0 | Irtain omaisuus | 55 440,00 | 55 124,25 | 55 124,25 | 315,75 | 187 500,00 | 0,00 | 0,00 | 187 500,00 |
| 2 1 4 0 | Tekniset tarvikkeet ja laitteistot | 112 817,96 | 112 817,96 | 44 372,35 | 0,00 | 56 056,32 | 16 089,70 | 0,00 | 39 966,62 |
| 2 1 6 0 | Parlamentin jäsenten, muiden henkilöiden sekä tavaroiden kuljetus | 17 902,03 | 17 405,70 | 12 905,12 | 496,33 | 149 855,47 | 61 996,00 | 0,00 | 87 859,47 |
| 2 3 0 0 | Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat | 515,06 | 515,06 | 515,06 | 0,00 | 23 268,51 | 19 810,82 | 19 810,82 | 3 457,69 |
| 2 3 2 0 | Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset | 4 529,32 | 3 714,75 | 3 714,75 | 814,57 | 230,63 | 0,00 | 0,00 | 230,63 |
| 2 3 6 0 | Postitus- ja toimitusmaksut | 11 809,92 | 11 809,92 | 9 208,80 | 0,00 | 30 406,37 | 14 000,00 | 13 000,00 | 16 406,37 |
| 2 3 7 0 | Muutot | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2 3 8 0 | Muut hallinnosta johtuvat menot | 162,00 | 0,00 | 0,00 | 162,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 3 0 0 0 | Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikka-kunnan välillä | 42 201,79 | 42 201,79 | 42 201,79 | 0,00 | 249 815,92 | 186 449,95 | 186 449,95 | 63 365,97 |
| 3 0 4 2 | Kokoukset, kongressit ja konferenssit | 1 203,50 | 1 003,50 | 0,00 | 200,00 | 5 417,11 | 2 058,11 | 2 058,11 | 3 359,00 |
| 3 0 4 9 | Matkatoimisto-palveluita koskevat menot | 50 954,59 | 50 954,59 | 50 954,59 | 0,00 | 131 328,38 | 54 302,04 | 54 302,04 | 77 026,34 |
| 3 2 1 0 | Asiantuntemuksen hankinta parlamentin tutkimuspalvelujen pääosastolle, kirjastolle ja arkistolle | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 3 2 4 0 | Virallinen lehti | 142 000,00 | 142 000,00 | 142 000,00 | 0,00 | — | — | — | — |
| 3 2 4 1 | Digitaaliset ja perinteiset julkaisut | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 3 2 4 2 | Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin | 74 635,39 | 73 735,39 | 73 735,39 | 900,00 | 37 856,36 | 15 537,00 | 15 537,00 | 22 319,36 |
| 3 2 4 3 | Parlamentarium eli Euroopan parlamentin vierailukeskus | 965,00 | 0,00 | 0,00 | 965,00 | 114 274,83 | 113 053,27 | 17 516,42 | 1 221,56 |
| 3 2 4 4 | Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut | 81 614,25 | 81 614,25 | 81 614,25 | 0,00 | 346 977,54 | 36 309,46 | 36 309,46 | 310 668,08 |
| 3 2 4 5 | Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen | 13 141,02 | 13 141,02 | 13 141,02 | 0,00 | 37 275,94 | 33 819,03 | 33 388,16 | 3 456,91 |
| 3 2 4 7 | Euroopan historian talo | — | — | — | — | 800 000,00 | 0,00 | 0,00 | 800 000,00 |
| 3 2 4 8 | Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot | 8 221,30 | 8 221,30 | 0,00 | 0,00 | 1 000,00 | 1 000,00 | 0,00 | 0,00 |
| 4 0 0 0 | Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot | 28 479,88 | 28 479,88 | 28 479,88 | 0,00 | 1 953 662,78 | 0,00 | 0,00 | 1 953 662,78 |
| 4 2 2 0 | Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot | 726 373,73 | 726 373,73 | 726 373,73 | 0,00 | 786 772,71 | 26 865,17 | 26 865,17 | 759 907,54 |
| Vuokratuloista peräisin olevat määrärahat yhteensä – alamomentit 2 0 0 0 ja 2 0 0 1 (varainhoitoasetuksen 14 art. b alakohta ja 21 art. 3 kohdan g alakohta) | 3 195 722,93 | 482 995,22 | 465 163,22 | 2 712 727,71
   (*2) | 1 427 853,89 | 1 184 600,00 | 186 569,55 | 243 253,89 |
| Muista lähteistä saaduista tuloista peräisin olevat määrärahat yhteensä | 10 340 256,01 | 10 262 584,22 | 8 103 898,84 | 77 671,79 | 29 161 932,65 | 10 847 886,59 | 7 416 106,23 | 18 314 046,06 |
| Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat yhteensä | 13 535 978,94 | 10 745 579,44 | 8 569 062,06 | 2 790 399,50 | 30 589 786,54 | 12 032 486,59 | 7 602 675,78 | 18 557 299,95 |

(euroina)

Alamomentti

Nimike

Vuodelta 2015 siirretyt, käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat

Vuodelta 2015 siirrettyjä, käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevia määrärahoja koskevat sitoumukset vuonna 2016

Vuodelta 2015 siirrettyjä, käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevia määrärahoja koskevat maksut vuonna 2016

Vuoden 2015 käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat, joita ei sidottu vuonna 2016 (*1)

Vuoden 2016 käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat

Vuoden 2016 käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevia määrärahoja koskevat sitoumukset

Vuoden 2016 käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevia määrärahoja koskevat maksut vuonna 2016

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien määrärahojen siirrot vuodelta 2016 vuodelle 2017

(1)

(2)

(3)

(4) = (1) – (2)

(5)

(6)

(7)

(8) = (5) – (6)

1 0 0 0

Edustajanpalkkiot

—

—

—

—

13 311,25

13 311,25

13 311,25

0,00

1 0 0 4

Tavanomaiset matkakulut

—

—

—

—

9 270,00

9 270,00

9 270,00

0,00

1 0 0 6

Yleinen kulukorvaus

—

—

—

—

178 727,56

0,00

0,00

178 727,56

1 0 1 0

Tapaturma- ja sairausvakuutukset ja muut sosiaaliturvamaksut

—

—

—

—

355 014,23

355 014,23

272 192,60

0,00

1 0 1 2

Vammaisia jäseniä koskevat erityistoimenpiteet

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

1 0 2 0

Siirtymäkorvaukset

1 042,62

1 042,62

1 042,62

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

1 0 3 0

Vanhuuseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)

21 436,95

21 436,95

21 436,95

0,00

159 254,00

148 188,14

148 188,14

11 065,86

1 0 3 1

Työkyvyttömyys-eläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)

974,55

974,55

974,55

0,00

315,96

315,96

315,96

0,00

1 0 3 2

Perhe-eläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt)

6 501,59

6 501,59

6 501,59

0,00

14 691,43

13 651,43

13 651,43

1 040,00

1 0 3 3

Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

1 2 0 0

Palkat ja palkanlisät

17 553,98

17 553,98

17 553,98

0,00

382 395,92

303 825,58

303 825,58

78 570,34

1 4 0 0

Muu henkilöstö

525 899,55

525 899,55

525 899,55

0,00

4 479 298,83

3 003 760,53

3 003 760,53

1 475 538,30

1 4 0 2

Tulkkausmenot

1 709 953,66

1 709 953,66

1 709 953,66

0,00

3 165 181,17

3 017 561,17

1 181 658,13

147 620,00

1 4 0 4

Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto

—

—

—

—

3 136,15

3 100,15

3 100,15

36,00

1 4 2 0

Ulkoiset käännöspalvelut

31 716,42

31 709,57

29 516,78

6,85

54 571,52

0,00

0,00

54 571,52

1 6 3 0

Sosiaalipalvelut

60 736,27

60 736,27

60 736,27

0,00

60 437,31

30 247,98

15 378,98

30 189,33

1 6 3 2

Henkilöstön sosiaalinen toiminta ja muut sosiaaliset toimet

—

—

—

—

541 838,22

541 103,21

486 403,94

735,01

1 6 5 2

Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut

1 496 612,25

1 496 612,25

1 090 763,29

0,00

1 803 589,12

0,00

0,00

1 803 589,12

1 6 5 4

Lasten päivähoitopalvelut

1 790 347,37

1 789 347,37

1 754 370,03

1 000,00

4 281 499,46

2 534 936,40

1 334 379,87

1 746 563,06

2 0 0 0

Vuokrat

3 195 722,93

482 995,22

465 163,22

2 712 727,71  (*2)

4 865 039,83

0,00

0,00

4 865 039,83

2 0 0 1

Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut

(*2)

0,00

0,00

0,00

0,00

2 0 0 3

Kiinteän omaisuuden hankinta

0,18

0,00

0,00

0,18

13 353,89

0,00

0,00

13 353,89

2 0 0 5

Kiinteistöjen rakennuttaminen

1 188 448,00

1 158 448,00

0,00

30 000,00

1 414 500,00

1 184 600,00

186 569,55

229 900,00

2 0 0 7

Tilojen kunnostus

126 597,61

119 960,82

55 211,52

6 636,79

1 126 811,21

1 821,89

0,00

1 124 989,32

2 0 0 8

Muut kiinteistöjen hallinnointimenot

151 008,64

151 008,64

19 724,35

0,00

58 112,40

5 722,60

0,00

52 389,80

2 0 2 2

Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous

734 201,78

722 279,73

507 636,52

11 922,05

342 434,99

38 151,98

3 372,00

304 283,01

2 0 2 4

Energiankulutus

137 010,75

116 357,30

116 357,30

20 653,45

1 480 038,83

10 353,00

0,00

1 469 685,83

2 0 2 6

Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta

94 762,40

94 762,40

94 762,40

0,00

186 227,71

117 807,00

117 807,00

68 420,71

2 0 2 8

Vakuutukset

—

—

—

—

5 523,67

0,00

0,00

5 523,67

2 1 0 0

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet

277 834,25

277 834,25

277 834,25

0,00

407 941,59

118 453,54

104 253,54

289 488,05

2 1 0 1

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen infrastruktuuri

183 027,18

183 027,18

134 825,02

0,00

66 640,00

0,00

0,00

66 640,00

2 1 0 2

Tietojenkäsittely ja televiestintä: yleinen käyttäjätuki

—

—

—

—

75 125,00

0,00

0,00

75 125,00

2 1 0 3

Tietojenkäsittely ja televiestintä: tieto- ja viestintäteknisten sovellusten yleinen hallinnointi

—

—

—

—

30 112,50

0,00

0,00

30 112,50

2 1 0 4

Tietojenkäsittely ja televiestintä: infrastruktuuri-investoinnit

409 026,62

405 427,80

391 860,58

3 598,82

75 197,67

0,00

0,00

75 197,67

2 1 0 5

Tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit

2 596,65

2 596,65

2 596,65

0,00

28 496,25

0,00

0,00

28 496,25

2 1 2 0

Irtain omaisuus

55 440,00

55 124,25

55 124,25

315,75

187 500,00

0,00

0,00

187 500,00

2 1 4 0

Tekniset tarvikkeet ja laitteistot

112 817,96

112 817,96

44 372,35

0,00

56 056,32

16 089,70

0,00

39 966,62

2 1 6 0

Parlamentin jäsenten, muiden henkilöiden sekä tavaroiden kuljetus

17 902,03

17 405,70

12 905,12

496,33

149 855,47

61 996,00

0,00

87 859,47

2 3 0 0

Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat

515,06

515,06

515,06

0,00

23 268,51

19 810,82

19 810,82

3 457,69

2 3 2 0

Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset

4 529,32

3 714,75

3 714,75

814,57

230,63

0,00

0,00

230,63

2 3 6 0

Postitus- ja toimitusmaksut

11 809,92

11 809,92

9 208,80

0,00

30 406,37

14 000,00

13 000,00

16 406,37

2 3 7 0

Muutot

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

2 3 8 0

Muut hallinnosta johtuvat menot

162,00

0,00

0,00

162,00

0,00

0,00

0,00

0,00

3 0 0 0

Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikka-kunnan välillä

42 201,79

42 201,79

42 201,79

0,00

249 815,92

186 449,95

186 449,95

63 365,97

3 0 4 2

Kokoukset, kongressit ja konferenssit

1 203,50

1 003,50

0,00

200,00

5 417,11

2 058,11

2 058,11

3 359,00

3 0 4 9

Matkatoimisto-palveluita koskevat menot

50 954,59

50 954,59

50 954,59

0,00

131 328,38

54 302,04

54 302,04

77 026,34

3 2 1 0

Asiantuntemuksen hankinta parlamentin tutkimuspalvelujen pääosastolle, kirjastolle ja arkistolle

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

3 2 4 0

Virallinen lehti

142 000,00

142 000,00

142 000,00

0,00

—

—

—

—

3 2 4 1

Digitaaliset ja perinteiset julkaisut

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

3 2 4 2

Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin

74 635,39

73 735,39

73 735,39

900,00

37 856,36

15 537,00

15 537,00

22 319,36

3 2 4 3

Parlamentarium eli Euroopan parlamentin vierailukeskus

965,00

0,00

0,00

965,00

114 274,83

113 053,27

17 516,42

1 221,56

3 2 4 4

Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut

81 614,25

81 614,25

81 614,25

0,00

346 977,54

36 309,46

36 309,46

310 668,08

3 2 4 5

Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen

13 141,02

13 141,02

13 141,02

0,00

37 275,94

33 819,03

33 388,16

3 456,91

3 2 4 7

Euroopan historian talo

—

—

—

—

800 000,00

0,00

0,00

800 000,00

3 2 4 8

Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot

8 221,30

8 221,30

0,00

0,00

1 000,00

1 000,00

0,00

0,00

4 0 0 0

Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot

28 479,88

28 479,88

28 479,88

0,00

1 953 662,78

0,00

0,00

1 953 662,78

4 2 2 0

Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot

726 373,73

726 373,73

726 373,73

0,00

786 772,71

26 865,17

26 865,17

759 907,54

Vuokratuloista peräisin olevat määrärahat yhteensä – alamomentit 2 0 0 0 ja 2 0 0 1 (varainhoitoasetuksen 14 art. b alakohta ja 21 art. 3 kohdan g alakohta)

3 195 722,93

482 995,22

465 163,22

2 712 727,71
   (*2)

1 427 853,89

1 184 600,00

186 569,55

243 253,89

Muista lähteistä saaduista tuloista peräisin olevat määrärahat yhteensä

10 340 256,01

10 262 584,22

8 103 898,84

77 671,79

29 161 932,65

10 847 886,59

7 416 106,23

18 314 046,06

Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat yhteensä

13 535 978,94

10 745 579,44

8 569 062,06

2 790 399,50

30 589 786,54

12 032 486,59

7 602 675,78

18 557 299,95

---

(*1)  Näitä määrärahoja ei ole sidottu, eikä niitä voi siirtää vuodelle 2017, vaan ne peruuntuvat lukuun ottamatta vuokratuloista saatavia sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevia määrärahoja (alamomentit 2 0 0 0 ja 2 0 0 1), jotka siirretään ilman eri toimenpiteitä (varainhoitoasetuksen 14 art. b alakohta ja 21 art. 3 kohdan g alakohta).

(*2)  Tämä määrä siirretään vuodelle 2017 varainhoitoasetuksen 14 art. b alakohdan ja 21 art. 3 kohdan g alakohdan mukaisesti.

---

LIITE VI

VARAINHOITOVUODEN 2016 TULOT

| (euroina) |
| --- |
| Momentti/Alamomentti | Nimike | Tuloarvio 2016 | Vahvistetut saamiset vuonna 2016 | Vuodelta 2015 siirretyt saamiset | Vuodelta 2015 siirretyt, vuonna 2016 peruuntuneet saamiset | Saamiset yhteensä | Saamisista kertyneet tulot 2016 | Vuodelta 2015 siirretyistä saamisista kertyneet tulot | Kertyneet tulot yhteensä | Takaisin perittävä määrä |
| (siirretty varainhoitovuodelle 2017) |
| | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) = (2) + (3) + (4) | (6) | (7) | (8) = (6) + (7) | (9) = (5) – (8) |
| 4 0 0 | Toimielimen jäsenten, virkamiesten, muun henkilöstön ja eläkkeensaajien palkoista ja korvauksista pidätettävän veron tuotto | 73 484 272,00 | 71 635 418,23 | 0,00 | 0,00 | 71 635 418,23 | 71 635 418,23 | 0,00 | 71 635 418,23 | 0,00 |
| 4 0 3 | Toimielimen jäsenten, palveluksessa olevien virkamiesten ja muun henkilöstön palkoista ja korvauksista pidätettävän tilapäisen maksun tuotto | 0,00 | 13 615,62 | 0,00 | 0,00 | 13 615,62 | 13 615,62 | 0,00 | 13 615,62 | 0,00 |
| 4 0 4 | Toimielimen jäsenten, palveluksessa olevien virkamiesten ja muun henkilöstön palkoista ja korvauksista pidätettävän erityismaksun ja yhteisvastuumaksun tuotto | 10 797 731,00 | 10 602 055,03 | 0,00 | 0,00 | 10 602 055,03 | 10 602 055,03 | 0,00 | 10 602 055,03 | 0,00 |
| 4 1 0 | Henkilöstön maksut eläkejärjestelmään | 59 667 459,00 | 61 138 636,38 | 0,00 | 0,00 | 61 138 636,38 | 61 138 636,38 | 0,00 | 61 138 636,38 | 0,00 |
| 4 1 1 | Henkilöstön tekemät eläkeoikeuksien siirrot tai takaisinostot | 9 100 000,00 | 7 294 721,68 | 4 491,89 | 0,00 | 7 299 213,57 | 7 294 721,68 | 0,00 | 7 294 721,68 | 4 491,89 |
| 4 1 2 | Henkilökohtaisista syistä myönnetyllä virkavapaalla olevien virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden maksut eläkejärjestelmään | 10 000,00 | 8 795,10 | 13 300,76 | 0,00 | 22 095,86 | 8 795,10 | 13 300,76 | 22 095,86 | 0,00 |
| 5 0 0 1 | Muun irtaimen omaisuuden myynnistä kertyvä tuotto – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | 0,00 | 589,00 | 0,00 | 0,00 | 589,00 | 589,00 | 0,00 | 589,00 | 0,00 |
| 5 0 0 2 | Tulot muille toimielimille tai elimille toimitetuista tavaroista kertyvästä tuotosta – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | 0,00 | 189 019,69 | 0,00 | 0,00 | 189 019,69 | 188 857,69 | 0,00 | 188 857,69 | 162,00 |
| 5 1 1 0 | Kiinteän omaisuuden vuokrauksesta ja alivuokrauksesta kertyvä tuotto – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | 0,00 | 2 862 608,05 | 19 012,46 | 0,00 | 2 881 620,51 | 2 851 365,70 | 8 251,80 | 2 859 617,50 | 22 003,01 |
| 5 1 1 1 | Vuokrauskulujen korvaaminen – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | 0,00 | 52 512,02 | 78 881,51 | -1 612,20 | 129 781,33 | 52 512,02 | 77 194,31 | 129 706,33 | 75,00 |
| 5 2 0 | Toimielinten tileille sijoitetuista tai lainatuista varoista kertyneet tulot, pankkikorot ja muut toimielimen tileistä maksetut korot | 410 000,00 | 23 473,03 | 0,00 | 0,00 | 23 473,03 | 23 473,03 | 0,00 | 23 473,03 | 0,00 |
| 5 5 0 | Tulot muille toimielimille tai elimille suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, mukaan lukien muiden toimielinten tai elinten lukuun maksetut ja näiden korvaamat virkamatkakulut – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | 0,00 | 4 981 271,88 | 231 802,00 | - 100 986,00 | 5 112 087,88 | 4 827 892,19 | 130 816,00 | 4 958 708,19 | 153 379,69 |
| 5 5 1 | Tulot kolmansilta osapuolilta näille tilauksesta suoritetuista palveluista ja urakoista – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | 0,00 | 710 443,50 | 43 147,00 | -1 760,00 | 751 830,50 | 542 260,60 | 41 387,00 | 583 647,60 | 168 182,90 |
| 5 7 0 | Tulot aiheettomasti maksettujen budjettimäärärahojen palauttamisesta – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | 0,00 | 4 997 293,11 | 1 049 080,00 | - 167 327,80 | 5 879 045,31 | 3 830 516,25 | 44 186,87 | 3 874 703,12 | 2 004 342,19 |
| 5 7 3 | Toimielimen hallinnolliseen toimintaan liittyvät muut maksut ja palautukset – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | 0,00 | 3 608 397,20 | 24 518,22 | 0,00 | 3 632 915,42 | 3 274 359,96 | 24 518,22 | 3 298 878,18 | 334 037,24 |
| 5 8 1 | Vakuutuskorvauksista kertyvät tulot – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | 0,00 | 269 261,65 | 6 012,16 | 0,00 | 275 273,81 | 215 805,85 | 1 692,20 | 217 498,05 | 57 775,76 |
| 6 6 0 0 | Muut maksut ja palautukset – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | 0,00 | 14 151 826,05 | 18 909 187,86 | - 892 933,76 | 32 168 080,15 | 12 605 261,47 | 1 872 319,41 | 14 477 580,88 | 17 690 499,27 |
| 9 0 0 | Sekalaiset tulot | 1 000,00 | 3 229 943,17 | 784 409,66 | - 779 528,32 | 3 234 824,51 | 2 058 630,96 | 3 079,86 | 2 061 710,82 | 1 173 113,69 |
| Yhteensä | 153 470 462,00 | 185 769 880,39 | 21 163 843,52 | -1 944 148,08 | 204 989 575,83 | 181 164 766,76 | 2 216 746,43 | 183 381 513,19 | 21 608 062,64 |

(euroina)

Momentti/Alamomentti

Nimike

Tuloarvio 2016

Vahvistetut saamiset vuonna 2016

Vuodelta 2015 siirretyt saamiset

Vuodelta 2015 siirretyt, vuonna 2016 peruuntuneet saamiset

Saamiset yhteensä

Saamisista kertyneet tulot 2016

Vuodelta 2015 siirretyistä saamisista kertyneet tulot

Kertyneet tulot yhteensä

Takaisin perittävä määrä

(siirretty varainhoitovuodelle 2017)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5) = (2) + (3) + (4)

(6)

(7)

(8) = (6) + (7)

(9) = (5) – (8)

4 0 0

Toimielimen jäsenten, virkamiesten, muun henkilöstön ja eläkkeensaajien palkoista ja korvauksista pidätettävän veron tuotto

73 484 272,00

71 635 418,23

0,00

0,00

71 635 418,23

71 635 418,23

0,00

71 635 418,23

0,00

4 0 3

Toimielimen jäsenten, palveluksessa olevien virkamiesten ja muun henkilöstön palkoista ja korvauksista pidätettävän tilapäisen maksun tuotto

0,00

13 615,62

0,00

0,00

13 615,62

13 615,62

0,00

13 615,62

0,00

4 0 4

Toimielimen jäsenten, palveluksessa olevien virkamiesten ja muun henkilöstön palkoista ja korvauksista pidätettävän erityismaksun ja yhteisvastuumaksun tuotto

10 797 731,00

10 602 055,03

0,00

0,00

10 602 055,03

10 602 055,03

0,00

10 602 055,03

0,00

4 1 0

Henkilöstön maksut eläkejärjestelmään

59 667 459,00

61 138 636,38

0,00

0,00

61 138 636,38

61 138 636,38

0,00

61 138 636,38

0,00

4 1 1

Henkilöstön tekemät eläkeoikeuksien siirrot tai takaisinostot

9 100 000,00

7 294 721,68

4 491,89

0,00

7 299 213,57

7 294 721,68

0,00

7 294 721,68

4 491,89

4 1 2

Henkilökohtaisista syistä myönnetyllä virkavapaalla olevien virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden maksut eläkejärjestelmään

10 000,00

8 795,10

13 300,76

0,00

22 095,86

8 795,10

13 300,76

22 095,86

0,00

5 0 0 1

Muun irtaimen omaisuuden myynnistä kertyvä tuotto – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

0,00

589,00

0,00

0,00

589,00

589,00

0,00

589,00

0,00

5 0 0 2

Tulot muille toimielimille tai elimille toimitetuista tavaroista kertyvästä tuotosta – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

0,00

189 019,69

0,00

0,00

189 019,69

188 857,69

0,00

188 857,69

162,00

5 1 1 0

Kiinteän omaisuuden vuokrauksesta ja alivuokrauksesta kertyvä tuotto – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

0,00

2 862 608,05

19 012,46

0,00

2 881 620,51

2 851 365,70

8 251,80

2 859 617,50

22 003,01

5 1 1 1

Vuokrauskulujen korvaaminen – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

0,00

52 512,02

78 881,51

-1 612,20

129 781,33

52 512,02

77 194,31

129 706,33

75,00

5 2 0

Toimielinten tileille sijoitetuista tai lainatuista varoista kertyneet tulot, pankkikorot ja muut toimielimen tileistä maksetut korot

410 000,00

23 473,03

0,00

0,00

23 473,03

23 473,03

0,00

23 473,03

0,00

5 5 0

Tulot muille toimielimille tai elimille suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, mukaan lukien muiden toimielinten tai elinten lukuun maksetut ja näiden korvaamat virkamatkakulut – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

0,00

4 981 271,88

231 802,00

- 100 986,00

5 112 087,88

4 827 892,19

130 816,00

4 958 708,19

153 379,69

5 5 1

Tulot kolmansilta osapuolilta näille tilauksesta suoritetuista palveluista ja urakoista – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

0,00

710 443,50

43 147,00

-1 760,00

751 830,50

542 260,60

41 387,00

583 647,60

168 182,90

5 7 0

Tulot aiheettomasti maksettujen budjettimäärärahojen palauttamisesta – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

0,00

4 997 293,11

1 049 080,00

- 167 327,80

5 879 045,31

3 830 516,25

44 186,87

3 874 703,12

2 004 342,19

5 7 3

Toimielimen hallinnolliseen toimintaan liittyvät muut maksut ja palautukset – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

0,00

3 608 397,20

24 518,22

0,00

3 632 915,42

3 274 359,96

24 518,22

3 298 878,18

334 037,24

5 8 1

Vakuutuskorvauksista kertyvät tulot – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

0,00

269 261,65

6 012,16

0,00

275 273,81

215 805,85

1 692,20

217 498,05

57 775,76

6 6 0 0

Muut maksut ja palautukset – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

0,00

14 151 826,05

18 909 187,86

- 892 933,76

32 168 080,15

12 605 261,47

1 872 319,41

14 477 580,88

17 690 499,27

9 0 0

Sekalaiset tulot

1 000,00

3 229 943,17

784 409,66

- 779 528,32

3 234 824,51

2 058 630,96

3 079,86

2 061 710,82

1 173 113,69

Yhteensä

153 470 462,00

185 769 880,39

21 163 843,52

-1 944 148,08

204 989 575,83

181 164 766,76

2 216 746,43

183 381 513,19

21 608 062,64

---