# Jurnalul Oficial L 316/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 316 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 658 decembrie 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 316

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 658 decembrie 2022

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/2387 al Comisiei din 30 august 2022 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/655 în ceea ce privește adaptarea dispozițiilor privind monitorizarea emisiilor de poluanți gazoși provenind de la motoarele cu ardere internă în circulație instalate pe echipamentele mobile fără destinație rutieră pentru a include motoarele cu putere mai mică de 56 kW și mai mare de 560 kW | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/2388 al Comisiei din 7 decembrie 2022 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 în ceea ce privește nivelurile maxime de substanțe perfluoroalchilate din anumite produse alimentare (
  1
  ) | 38 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2389 al Comisiei din 7 decembrie 2022 de stabilire a unor norme pentru aplicarea uniformă a ratelor frecvenței controalelor de identitate și fizice care vizează transporturile de plante, de produse vegetale și de alte mărfuri care intră în Uniune (
  1
  ) | 42 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2390 al Comisiei din 7 decembrie 2022 de modificare a taxei compensatorii definitive instituite la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823 în urma unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului | 52 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2022/2391 a Consiliului din 25 noiembrie 2022 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului membrilor Consiliului oleicol internațional în ceea ce privește standardul comercial care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline | 86 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Decizia nr. 1/2022 a Comitetului pentru comerț din 16 noiembrie 2022 de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2022/2392] | 88 |
| | * | Decizia nr. 2/2022 a Comitetului pentru comerț din 16 noiembrie 2022 de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2022/2393] | 91 |
| | * | Decizia nr. 3/2022 a Comitetului pentru comerț din 16 noiembrie 2022 de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2022/2394] | 93 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/2387 al Comisiei din 30 august 2022 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/655 în ceea ce privește adaptarea dispozițiilor privind monitorizarea emisiilor de poluanți gazoși provenind de la motoarele cu ardere internă în circulație instalate pe echipamentele mobile fără destinație rutieră pentru a include motoarele cu putere mai mică de 56 kW și mai mare de 560 kW

1

*

Regulamentul (UE) 2022/2388 al Comisiei din 7 decembrie 2022 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 în ceea ce privește nivelurile maxime de substanțe perfluoroalchilate din anumite produse alimentare (
  1
  )

1

38

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2389 al Comisiei din 7 decembrie 2022 de stabilire a unor norme pentru aplicarea uniformă a ratelor frecvenței controalelor de identitate și fizice care vizează transporturile de plante, de produse vegetale și de alte mărfuri care intră în Uniune (
  1
  )

1

42

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2390 al Comisiei din 7 decembrie 2022 de modificare a taxei compensatorii definitive instituite la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823 în urma unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului

52

DECIZII

*

Decizia (UE) 2022/2391 a Consiliului din 25 noiembrie 2022 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului membrilor Consiliului oleicol internațional în ceea ce privește standardul comercial care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline

86

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Decizia nr. 1/2022 a Comitetului pentru comerț din 16 noiembrie 2022 de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2022/2392]

88

*

Decizia nr. 2/2022 a Comitetului pentru comerț din 16 noiembrie 2022 de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2022/2393]

91

*

Decizia nr. 3/2022 a Comitetului pentru comerț din 16 noiembrie 2022 de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2022/2394]

93

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia delegată nr. 196/22/COL a Autorității AELS de supraveghere din 26 octombrie 2022 privind măsurile de urgență din Norvegia referitoare la focarele de gripă aviară înalt patogenă, adoptate în temeiul articolului 259 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2016/429 și al articolelor 21, 39 și 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 [2022/2395] Corectată la 7 noiembrie 2022 prin Decizia delegată nr. 201/22/COL a Autorității AELS de supraveghere | 95 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia delegată nr. 196/22/COL a Autorității AELS de supraveghere din 26 octombrie 2022 privind măsurile de urgență din Norvegia referitoare la focarele de gripă aviară înalt patogenă, adoptate în temeiul articolului 259 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2016/429 și al articolelor 21, 39 și 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 [2022/2395] Corectată la 7 noiembrie 2022 prin Decizia delegată nr. 201/22/COL a Autorității AELS de supraveghere

95

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2022/2292 al Comisiei din 6 septembrie 2022 de completare a Regulamentului (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele pentru intrarea în Uniune a transporturilor de animale de la care se obțin produse alimentare și de anumite mărfuri destinate consumului uman ( JO L 304, 24.11.2022 ) | 100 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2022/2292 al Comisiei din 6 septembrie 2022 de completare a Regulamentului (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele pentru intrarea în Uniune a transporturilor de animale de la care se obțin produse alimentare și de anumite mărfuri destinate consumului uman ( JO L 304, 24.11.2022 )

( JO L 304, 24.11.2022 )

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 8.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 316/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/2387 AL COMISIEI

din 30 august 2022

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/655 în ceea ce privește adaptarea dispozițiilor privind monitorizarea emisiilor de poluanți gazoși provenind de la motoarele cu ardere internă în circulație instalate pe echipamentele mobile fără destinație rutieră pentru a include motoarele cu putere mai mică de 56 kW și mai mare de 560 kW

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1628 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind cerințele referitoare la limitele emisiilor de poluanți gazoși și de particule poluante și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1024/2012 și (UE) nr. 167/2013 și de modificare și abrogare a Directivei 97/68/CE (1), în special articolul 19 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Comisia a derulat programe suplimentare de monitorizare în circulație în colaborare cu producătorii pentru a evalua caracterul adecvat al încercărilor de monitorizare și al analizelor datelor pentru măsurarea emisiilor provenite de la echipamentele mobile fără destinație rutieră, în ceea ce privește motoarele din alte subcategorii decât NRE-v-5 și NRE-v-6, aflate în funcțiune în timpul ciclurilor lor normale de funcționare. În consecință, Regulamentul delegat (UE) 2017/655 al Comisiei (2) ar trebui să prevadă dispoziții adecvate privind monitorizarea în circulație pentru subcategoriile respective. |
| --- | --- |

(1)

Comisia a derulat programe suplimentare de monitorizare în circulație în colaborare cu producătorii pentru a evalua caracterul adecvat al încercărilor de monitorizare și al analizelor datelor pentru măsurarea emisiilor provenite de la echipamentele mobile fără destinație rutieră, în ceea ce privește motoarele din alte subcategorii decât NRE-v-5 și NRE-v-6, aflate în funcțiune în timpul ciclurilor lor normale de funcționare. În consecință, Regulamentul delegat (UE) 2017/655 al Comisiei (2) ar trebui să prevadă dispoziții adecvate privind monitorizarea în circulație pentru subcategoriile respective.

| (2) | Ținând seama de perturbările cauzate de pandemia de COVID-19 și de impactul acesteia asupra capacității producătorilor de a efectua încercări de monitorizare în circulație, pentru a acorda suficient timp producătorilor să efectueze încercările și Comisiei să evalueze rezultatele încercărilor și să elaboreze raportul către Parlamentul European și Consiliu, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2016/1628, este necesar să se modifice termenele de prezentare a rapoartelor de încercare pentru monitorizarea în circulație. |
| --- | --- |

(2)

Ținând seama de perturbările cauzate de pandemia de COVID-19 și de impactul acesteia asupra capacității producătorilor de a efectua încercări de monitorizare în circulație, pentru a acorda suficient timp producătorilor să efectueze încercările și Comisiei să evalueze rezultatele încercărilor și să elaboreze raportul către Parlamentul European și Consiliu, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2016/1628, este necesar să se modifice termenele de prezentare a rapoartelor de încercare pentru monitorizarea în circulație.

| (3) | Pandemia de COVID-19 a demonstrat că evenimentele neprevăzute aflate în afara controlului producătorului pot face imposibilă monitorizarea motoarelor în circulație conform planificării. Având în vedere perturbările continue cauzate de pandemia de COVID-19, autoritatea de omologare ar trebui să accepte o ajustare rezonabilă a planului inițial pentru monitorizarea fiecărui grup de motoare de monitorizare în circulație [grup ISM („In-Service Monitoring”)]. |
| --- | --- |

(3)

Pandemia de COVID-19 a demonstrat că evenimentele neprevăzute aflate în afara controlului producătorului pot face imposibilă monitorizarea motoarelor în circulație conform planificării. Având în vedere perturbările continue cauzate de pandemia de COVID-19, autoritatea de omologare ar trebui să accepte o ajustare rezonabilă a planului inițial pentru monitorizarea fiecărui grup de motoare de monitorizare în circulație [grup ISM („In-Service Monitoring”)].

| (4) | Modificările prevăzute în prezentul regulament nu ar trebui să influențeze monitorizarea emisiilor de poluanți gazoși provenite de la motoarele cu ardere internă în circulație cu o putere cuprinsă între 56 kW și 560 kW (subcategoriile NRE-v-5 și NRE-v-6). Pentru aceste subcategorii, modificările introduse se limitează la ajustări administrative care privesc includerea lor într-un grup ISM, deci irelevante pentru monitorizarea respectivă. Prin urmare, este oportun ca omologările UE de tip pentru un tip de motor sau o familie de motoare omologată în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/655, în versiunea aplicabilă înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament, să rămână valabile. |
| --- | --- |

(4)

Modificările prevăzute în prezentul regulament nu ar trebui să influențeze monitorizarea emisiilor de poluanți gazoși provenite de la motoarele cu ardere internă în circulație cu o putere cuprinsă între 56 kW și 560 kW (subcategoriile NRE-v-5 și NRE-v-6). Pentru aceste subcategorii, modificările introduse se limitează la ajustări administrative care privesc includerea lor într-un grup ISM, deci irelevante pentru monitorizarea respectivă. Prin urmare, este oportun ca omologările UE de tip pentru un tip de motor sau o familie de motoare omologată în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/655, în versiunea aplicabilă înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament, să rămână valabile.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2017/655 ar trebui să fie modificat în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2017/655 ar trebui să fie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări aduse Regulamentului delegat (UE) 2017/655

Regulamentul delegat (UE) 2017/655 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Prezentul regulament se aplică în cazul monitorizării emisiilor de poluanți gazoși care provin de la următoarele categorii de motoare în circulație din etapa V de emisii instalate pe echipamente mobile fără destinație rutieră, indiferent de momentul la care a fost acordată omologarea UE de tip pentru motoarele respective:






  (a) | NRE și NRG (toate subcategoriile); |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Prezentul regulament se aplică în cazul monitorizării emisiilor de poluanți gazoși care provin de la următoarele categorii de motoare în circulație din etapa V de emisii instalate pe echipamente mobile fără destinație rutieră, indiferent de momentul la care a fost acordată omologarea UE de tip pentru motoarele respective:

(a)

NRE și NRG (toate subcategoriile);

| (b) | NRS-vi-1b, NRS-vr-1b, NRS-v-2a, NRS-v-2b și NRS-v-3; |
| --- | --- |

(b)

NRS-vi-1b, NRS-vr-1b, NRS-v-2a, NRS-v-2b și NRS-v-3;

| (c) | IWP și IWA (toate subcategoriile); |
| --- | --- |

(c)

IWP și IWA (toate subcategoriile);

| (d) | RLL și RLR (toate subcategoriile); |
| --- | --- |

(d)

RLL și RLR (toate subcategoriile);

| (e) | ATS; |
| --- | --- |

(e)

ATS;

| (f) | SMB; |
| --- | --- |

(f)

SMB;

| (g) | NRSh (toate subcategoriile); |
| --- | --- |

(g)

NRSh (toate subcategoriile);

| (h) | NRS-vi-1a și NRS-vr-1a.” |
| --- | --- |

(h)

NRS-vi-1a și NRS-vr-1a.”

| 2. | Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 3
  Proceduri și cerințe pentru monitorizarea emisiilor provenind de la motoare în circulație
  Emisiile de poluanți gazoși de la motoarele în circulație menționate la articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1628 sunt monitorizate după cum urmează:






  (a) | Pentru motoarele menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a)-(f), monitorizarea se efectuează în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Proceduri și cerințe pentru monitorizarea emisiilor provenind de la motoare în circulație

Emisiile de poluanți gazoși de la motoarele în circulație menționate la articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1628 sunt monitorizate după cum urmează:

(a)

Pentru motoarele menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a)-(f), monitorizarea se efectuează în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

| (b) | Pentru motoarele menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (g) și (h):






  (i) | anexa la prezentul regulament nu se aplică. |
| --- | --- | --- |

(b)

Pentru motoarele menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (g) și (h):

(i)

anexa la prezentul regulament nu se aplică.

| (ii) | procedura privind uzura utilizată pentru a stabili factorul de deteriorare (FD) pentru tipul de motor sau, după caz, familia de motoare, astfel cum se prevede la punctul 4.3 din anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 al Comisiei (*1), inclusiv orice element automat, trebuie concepută astfel încât să permită producătorului să anticipeze corect deteriorarea caracteristicilor emisiei în timpul funcționării prevăzute în timpul perioadei de durabilitate a caracteristicilor emisiilor (emission durability period – EDP) a acestor motoare în condiții tipice de utilizare. |
| --- | --- |

(ii)

procedura privind uzura utilizată pentru a stabili factorul de deteriorare (FD) pentru tipul de motor sau, după caz, familia de motoare, astfel cum se prevede la punctul 4.3 din anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 al Comisiei (*1), inclusiv orice element automat, trebuie concepută astfel încât să permită producătorului să anticipeze corect deteriorarea caracteristicilor emisiei în timpul funcționării prevăzute în timpul perioadei de durabilitate a caracteristicilor emisiilor (emission durability period – EDP) a acestor motoare în condiții tipice de utilizare.

| (iii) | O dată la 5 ani, în cooperare cu producătorii, Comisia desfășoară un program-pilot care implică cele mai recente tipuri de motoare, pentru a se asigura că procedura de determinare a FD prevăzută în secțiunea 4 din anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 rămâne adecvată și eficace pentru controlul emisiilor poluante pe durata de viață utilă a motoarelor. |
| --- | --- |

(iii)

O dată la 5 ani, în cooperare cu producătorii, Comisia desfășoară un program-pilot care implică cele mai recente tipuri de motoare, pentru a se asigura că procedura de determinare a FD prevăzută în secțiunea 4 din anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 rămâne adecvată și eficace pentru controlul emisiilor poluante pe durata de viață utilă a motoarelor.

(*1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/654 al Comisiei din 19 decembrie 2016 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1628 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele tehnice și generale referitoare la limitele emisiilor și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră (JO L 102, 13.4.2017, p. 1).”
  "

*1

| 3. | La articolul 3a se adaugă următorul alineat (3):

  „(3)   Omologările UE de tip ale unui tip de motor sau ale unei familii de motoare omologate în conformitate cu prezentul regulament înainte de 26 decembrie 2022 nu trebuie revizuite sau extinse în urma încercărilor efectuate în conformitate cu cerințele din anexă.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 3a se adaugă următorul alineat (3):

„(3)   Omologările UE de tip ale unui tip de motor sau ale unei familii de motoare omologate în conformitate cu prezentul regulament înainte de 26 decembrie 2022 nu trebuie revizuite sau extinse în urma încercărilor efectuate în conformitate cu cerințele din anexă.”

| 4. | Anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/655 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

Anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/655 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 august 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 252, 16.9.2016, p. 53.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/655 al Comisiei din 19 decembrie 2016 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1628 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la monitorizarea emisiilor de poluanți gazoși provenind de la motoarele cu ardere internă în circulație instalate pe echipamentele mobile fără destinație rutieră (JO L 102, 13.4.2017, p. 334).

2

---

ANEXĂ

Anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/655 se modifică după cum urmează:

| 1. | După punctul 1.2 se introduc următoarele puncte 1.2.a și 1.2.b:
  „1.2.a.   Grup de motoare de monitorizare în circulație [Grup ISM (In-Service Monitoring)]
  Pentru efectuarea încercării în circulație, toate tipurile de motoare și toate familiile de motoare fabricate de producător trebuie grupate în conformitate cu subcategoria din care face parte acestea, stabilită în tabelul 1 și ilustrată în figura 1. Un producător poate avea un grup ISM pentru fiecare tip posibil de grup ISM.

  Tabelul 1


  Grupuri ISM







  Grup ISM | (Sub)categorii de motoare |
| --- | --- | --- |
| A | NRE-v-5, NRE-v-6 |
| B | NRE-c-5, NRE-c-6 |
| C | NRE-v-3, NRE-v-4 |
| D | NRE-c-3, NRE-c-4 |
| E | NRE-v-1, NRE-c-1, NRE-v-2, NRE-c-2 |
| F | NRE-v-7, NRE-c-7 |
| G | NRG-v-1, NRG-c-1 |
| H | NRS-v-2b, NRS-v-3 |
| I | NRS-vr-1b, NRS-vi-1b, NRS-v-2a |
| J | IWP-v-1, IWP-c-1, IWA-v-1, IWA-c-1, IWP-v-2, IWP-c-2, IWA-v-2, IWA-c-2 |
| K | IWP-v-3, IWP-c-3, IWA-v-3, IWA-c-3 |
| L | IWP-v-4, IWP-c-4, IWA-v-4, IWA-c-4 |
| M | RLL-v-1, RLL-c-1 |
| N | RLR-v-1, RLR-c-1 |
| O | SMB-v-1 |
| P | ATS-v-1 |

1.

După punctul 1.2 se introduc următoarele puncte 1.2.a și 1.2.b:

„1.2.a.   Grup de motoare de monitorizare în circulație [Grup ISM (In-Service Monitoring)]

Pentru efectuarea încercării în circulație, toate tipurile de motoare și toate familiile de motoare fabricate de producător trebuie grupate în conformitate cu subcategoria din care face parte acestea, stabilită în tabelul 1 și ilustrată în figura 1. Un producător poate avea un grup ISM pentru fiecare tip posibil de grup ISM.

Tabelul 1

Grupuri ISM

Grup ISM

(Sub)categorii de motoare

A

NRE-v-5, NRE-v-6

B

NRE-c-5, NRE-c-6

C

NRE-v-3, NRE-v-4

D

NRE-c-3, NRE-c-4

E

NRE-v-1, NRE-c-1, NRE-v-2, NRE-c-2

F

NRE-v-7, NRE-c-7

G

NRG-v-1, NRG-c-1

H

NRS-v-2b, NRS-v-3

I

NRS-vr-1b, NRS-vi-1b, NRS-v-2a

J

IWP-v-1, IWP-c-1, IWA-v-1, IWA-c-1, IWP-v-2, IWP-c-2, IWA-v-2, IWA-c-2

K

IWP-v-3, IWP-c-3, IWA-v-3, IWA-c-3

L

IWP-v-4, IWP-c-4, IWA-v-4, IWA-c-4

M

RLL-v-1, RLL-c-1

N

RLR-v-1, RLR-c-1

O

SMB-v-1

P

ATS-v-1

Figura 1

Ilustrare a grupurilor ISM

Image 1

| 1.2.b. | Autoritatea de omologare care asigură conformitatea cu prezentul regulament este:






  (a) | autoritatea de omologare care a acordat omologarea de tip a tipului de motor sau a familiei de motoare, în cazul în care grupul ISM conține o singură omologare de tip; |
| --- | --- | --- |

1.2.b.

(a)

autoritatea de omologare care a acordat omologarea de tip a tipului de motor sau a familiei de motoare, în cazul în care grupul ISM conține o singură omologare de tip;

| (b) | autoritatea de omologare care a acordat omologarea de tip pentru mai multe tipuri de motoare și/sau familii de motoare din cadrul aceluiași grup ISM; |
| --- | --- |

(b)

autoritatea de omologare care a acordat omologarea de tip pentru mai multe tipuri de motoare și/sau familii de motoare din cadrul aceluiași grup ISM;

| (c) | în cazul în care grupul ISM conține tipuri de motoare și/sau familii de motoare omologate de autorități de omologare diferite, autoritatea de omologare desemnată de toate autoritățile de omologare implicate”. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care grupul ISM conține tipuri de motoare și/sau familii de motoare omologate de autorități de omologare diferite, autoritatea de omologare desemnată de toate autoritățile de omologare implicate”.

| 2. | La punctul 1.3, se elimină litera (b). |
| --- | --- |

2.

La punctul 1.3, se elimină litera (b).

| 3. | Punctul 1.4 se înlocuiește cu următorul text:






  „1.4. | Motoarele având o unitate electronică de control (ECU) și o interfață de comunicare menită să furnizeze datele necesare specificate în apendicele 7, dar cu o interfață lipsă sau cu date lipsă sau în cazul cărora nu este posibil să se obțină identificarea clară și validarea semnalelor necesare, nu sunt eligibile pentru încercarea de monitorizare în circulație; în acest caz trebuie ales un motor alternativ.
  Autoritatea de omologare nu acceptă absența unei ECU sau a unei interfețe sau semnale nevalide sau absente sau neconformitatea semnalului cuplului emis de ECU ca motiv de reducere a numărului de motoare care urmează să fie supuse încercărilor în temeiul prezentului regulament.” |
| --- | --- | --- |

3.

Punctul 1.4 se înlocuiește cu următorul text:

„1.4.

Autoritatea de omologare nu acceptă absența unei ECU sau a unei interfețe sau semnale nevalide sau absente sau neconformitatea semnalului cuplului emis de ECU ca motiv de reducere a numărului de motoare care urmează să fie supuse încercărilor în temeiul prezentului regulament.”

| 4. | Punctul 2.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „2.1. | Producătorul prezintă autorității de omologare planul inițial de monitorizare a fiecărui grup ISM în termen de:






  (a) | pentru grupul ISM A, o lună de la începerea producției oricărui tip de motor sau oricărei familii de motoare din cadrul grupului ISM; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Punctul 2.1 se înlocuiește cu următorul text:

„2.1.

(a)

pentru grupul ISM A, o lună de la începerea producției oricărui tip de motor sau oricărei familii de motoare din cadrul grupului ISM;

| (b) | pentru orice alt grup ISM, la data care survine mai târziu dintre următoarele:






  (i) | 26 iunie 2023. |
| --- | --- | --- |

(b)

pentru orice alt grup ISM, la data care survine mai târziu dintre următoarele:

(i)

26 iunie 2023.

| (ii) | la 1 lună de la începerea producției oricărui tip de motor sau oricărei familii de motoare din cadrul grupului ISM.” |
| --- | --- |

(ii)

la 1 lună de la începerea producției oricărui tip de motor sau oricărei familii de motoare din cadrul grupului ISM.”

| 5. | La punctul 2.2, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:






  „2.2. | Planul inițial include lista tipurilor de motoare și a familiilor de motoare din grupul ISM, împreună cu criteriile utilizate pentru alegere și justificarea alegerii:”. |
| --- | --- | --- |

5.

La punctul 2.2, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„2.2.

| 6. | Punctul 2.3 se înlocuiește cu următorul text:






  „2.3. | Producătorii depun la autoritatea de omologare un plan actualizat pentru monitorizarea motoarelor în circulație ori de câte ori se modifică lista familiilor de motoare din grupul ISM sau se completează sau se revizuiește lista motorului (motoarelor) și echipamentelor mobile fără destinație rutieră specifice selectate. Planul actualizat trebuie să includă o justificare a criteriilor utilizate pentru selecție și motivele revizuirii listei anterioare, dacă este cazul. În cazul în care numărul familiilor de motoare din grupul ISM sau volumul anual al producției pentru piața Uniunii se modifică, planul cu numărul de încercări care trebuie efectuate în conformitate cu punctul 2.6 se modifică, de asemenea, în mod corespunzător.” |
| --- | --- | --- |

6.

Punctul 2.3 se înlocuiește cu următorul text:

„2.3.

| 7. | Punctele 2.6-2.6.4 se înlocuiesc cu următoarele texte:
  „2.6.   Criterii de selecție a motoarelor care urmează să fie supuse încercărilor
  Numărul de motoare care urmează să fie supuse încercărilor se referă la grupul ISM, nu la subcategoriile de motoare, familiile de motoare sau tipurile de motoare care aparțin grupului ISM.
  Producătorul selectează motoarele care reprezintă, în mod echilibrat, subcategoriile, familiile de motoare și tipurile de motoare care aparțin grupului ISM. Acest fapt nu ar trebui să implice neapărat efectuarea de încercări asupra motoarelor aparținând fiecărei subcategorii de motoare, fiecărei familii de motoare sau fiecărui tip de motor.
  Pentru grupurile ISM care conțin atât categoria IWP, cât și IWA, selecția motorului trebuie să includă, în măsura posibilului, motoare din ambele categorii.
  2.6.1.   Schema de încercare pentru grupul ISM A
  Producătorul alege una dintre următoarele scheme de încercare descrise la punctele 2.6.1.1 și 2.6.1.2 pentru monitorizarea în circulație.
  2.6.1.1.   Schema de încercare bazată pe perioada de durabilitate a emisiilor (PDE)








  2.6.1.1.1. | Încercarea a 9 motoare din grupul ISM cu o perioadă de funcționare acumulată mai mică decât a % din PDE, în conformitate cu tabelul 2. Rezultatele încercărilor trebuie transmise autorității de omologare până la 26 decembrie 2024. |
| --- | --- | --- |

7.

Punctele 2.6-2.6.4 se înlocuiesc cu următoarele texte:

„2.6.   Criterii de selecție a motoarelor care urmează să fie supuse încercărilor

Numărul de motoare care urmează să fie supuse încercărilor se referă la grupul ISM, nu la subcategoriile de motoare, familiile de motoare sau tipurile de motoare care aparțin grupului ISM.

Producătorul selectează motoarele care reprezintă, în mod echilibrat, subcategoriile, familiile de motoare și tipurile de motoare care aparțin grupului ISM. Acest fapt nu ar trebui să implice neapărat efectuarea de încercări asupra motoarelor aparținând fiecărei subcategorii de motoare, fiecărei familii de motoare sau fiecărui tip de motor.

Pentru grupurile ISM care conțin atât categoria IWP, cât și IWA, selecția motorului trebuie să includă, în măsura posibilului, motoare din ambele categorii.

2.6.1.   Schema de încercare pentru grupul ISM A

Producătorul alege una dintre următoarele scheme de încercare descrise la punctele 2.6.1.1 și 2.6.1.2 pentru monitorizarea în circulație.

2.6.1.1.   Schema de încercare bazată pe perioada de durabilitate a emisiilor (PDE)

2.6.1.1.1.

| 2.6.1.1.2. | Încercarea a nouă motoare din grupul ISM cu o perioadă de funcționare acumulată mai mare de b % din PDE, în conformitate cu tabelul 2. Rapoartele de încercare trebuie transmise autorității de omologare până la 26 decembrie 2026. |
| --- | --- |

2.6.1.1.2.

| 2.6.1.1.3. | Atunci când producătorul nu poate îndeplini cerința de la punctul 2.6.1.1 din cauza indisponibilității motoarelor având perioada de funcționare acumulată prevăzută la punctul 2.6.1.1.2, autoritatea de omologare poate permite, în temeiul prezentului punct, încercarea motoarelor cu o perioadă de funcționare acumulată cuprinsă între de două ori a % și b % din PDE, cu condiția ca producătorul să furnizeze dovezi concludente că au fost selectate motoare cu cea mai mare perioadă de funcționare acumulată disponibilă. Ca alternativă, autoritatea de omologare acceptă o modificare a schemei de încercare pe baza perioadei de 4 ani prevăzute la punctul 2.6.1.2. În acest caz, numărul total de motoare care urmează să fie supuse încercărilor în conformitate cu punctul 2.6.1.2 se reduce cu numărul de motoare deja încercate și raportate în conformitate cu punctul 2.6.1.1.

  Tabelul 2


  % din valorile PDE pentru grupul ISM definit la punctul 2.6.1








  Puterea de referință a motorului selectat (kW) | a | b |
| --- | --- | --- | --- |
| 56 ≤ P < 130 | 20 | 55 |
| 130 ≤ P ≤ 560 | 30 | 70 |

2.6.1.1.3.

Tabelul 2

% din valorile PDE pentru grupul ISM definit la punctul 2.6.1

Puterea de referință a motorului selectat (kW)

a

b

56 ≤ P < 130

20

55

130 ≤ P ≤ 560

30

70

2.6.1.2.   Schema de încercare bazată pe o perioadă de 4 ani

Fiecare producător efectuează încercări, în medie, pe nouă motoare din grupul ISM pe an timp de 4 ani consecutivi. Rapoartele de încercare trebuie prezentate autorității de omologare în fiecare an pentru încercările care au fost efectuate. Calendarul de încercări și de transmitere a rezultatelor trebuie inclus în planul inițial și în orice plan actualizat ulterior pentru monitorizarea motoarelor în circulație, prezentat de producător și aprobat de autoritatea de omologare.

| 2.6.1.2.1. | Rezultatele încercărilor efectuate pe primele nouă motoare trebuie prezentate în decurs de cel mult 24 de luni de la instalarea primului motor pe un echipament mobil fără destinație rutieră și în maximum 30 de luni de la lansarea producției tipului de motor sau a familiei de motoare omologate în cadrul grupului ISM. |
| --- | --- |

2.6.1.2.1.

| 2.6.1.2.2. | Atunci când producătorul demonstrează autorității de omologare că nu s-a instalat niciun motor pe un echipament mobil fără destinație rutieră în decurs de 30 de luni de la lansarea producției, rezultatele încercărilor trebuie prezentate după instalarea primului motor, la o dată convenită cu autoritatea de omologare. |
| --- | --- |

2.6.1.2.2.

| 2.6.1.2.3. | Micii producători
  Numărul motoarelor încercate se adaptează în cazul micilor producători după cum urmează:






  (a) | producătorii care fabrică doar două familii de motoare în cadrul unui grup ISM prezintă în medie rezultatele încercărilor efectuate pe șase motoare pe an; |
| --- | --- | --- |

2.6.1.2.3.

Numărul motoarelor încercate se adaptează în cazul micilor producători după cum urmează:

(a)

producătorii care fabrică doar două familii de motoare în cadrul unui grup ISM prezintă în medie rezultatele încercărilor efectuate pe șase motoare pe an;

| (b) | producătorii care fabrică pentru piața Uniunii mai mult de 250 de motoare pe an dintr-un grup ISM care conține o singură familie de motoare prezintă, în medie, rezultatele încercărilor efectuate pe trei motoare pe an; |
| --- | --- |

(b)

producătorii care fabrică pentru piața Uniunii mai mult de 250 de motoare pe an dintr-un grup ISM care conține o singură familie de motoare prezintă, în medie, rezultatele încercărilor efectuate pe trei motoare pe an;

| (c) | producătorii care fabrică pentru piața Uniunii între 125 și 250 de motoare pe an dintr-un grup ISM care conține o singură familie de motoare prezintă, în medie, rezultatele încercărilor efectuate pe două motoare pe an; |
| --- | --- |

(c)

producătorii care fabrică pentru piața Uniunii între 125 și 250 de motoare pe an dintr-un grup ISM care conține o singură familie de motoare prezintă, în medie, rezultatele încercărilor efectuate pe două motoare pe an;

| (d) | producătorii care fabrică pentru piața Uniunii mai puțin de 125 de motoare pe an dintr-un grup ISM care conține o singură familie de motoare prezintă, în medie, rezultatelor încercărilor efectuate pe un motor pe an. |
| --- | --- |

(d)

producătorii care fabrică pentru piața Uniunii mai puțin de 125 de motoare pe an dintr-un grup ISM care conține o singură familie de motoare prezintă, în medie, rezultatelor încercărilor efectuate pe un motor pe an.

Autoritatea de omologare verifică dacă nu sunt depășite cantitățile declarate ale producției în decursul perioadei de 4 ani în care producătorul efectuează încercările. Dacă aceste cantități sunt depășite în orice moment, producătorul trebuie să efectueze încercări, în medie, pe nouă motoare pe an pentru anii rămași din perioada de 4 ani pentru care nu au fost raportate rezultate.

2.6.2.   Schema de încercare pentru grupurile ISM B, F, G, J, K, L, M și N

Producătorul alege, pentru fiecare grup, una dintre următoarele scheme de încercare descrise la punctele 2.6.2.1 și 2.6.2.2 pentru monitorizarea în circulație.

2.6.2.1.   Schema de încercare bazată pe perioada de durabilitate a emisiilor (PDE)

| 2.6.2.1.1. | Efectuarea de încercări pe x motoare din grupul ISM cu o perioadă de funcționare acumulată mai mică de c % din PDE, în conformitate cu tabelul 3. Rezultatele încercărilor se transmit autorității de omologare până la 26 decembrie 2024. |
| --- | --- |

2.6.2.1.1.

| 2.6.2.1.2. | Efectuarea de încercări pe x motoare din grupul ISM cu o perioadă de funcționare acumulată mai mare de d % din PDE, în conformitate cu tabelul 3. Rezultatele încercărilor trebuie transmise autorității de omologare până la 26 decembrie 2026. |
| --- | --- |

2.6.2.1.2.

| 2.6.2.1.3. | Atunci când producătorul nu poate îndeplini cerințele prevăzute la punctele 2.6.2.1.1 și 2.6.2.1.2 din cauza indisponibilității motoarelor având perioada de funcționare acumulată necesară, autoritatea de omologare poate permite, în temeiul prezentului punct, încercarea motoarelor cu o perioadă de funcționare acumulată cuprinsă între de 2 ori c % și d % din PDE, cu condiția ca producătorul să furnizeze dovezi concludente că au fost selectate motoare cu cea mai mare perioadă de funcționare acumulată disponibilă. Ca alternativă, autoritatea de omologare acceptă o modificare a schemei de încercare pe baza perioadei de 4 ani prevăzute la punctul 2.6.2.2. În acest caz, numărul total de motoare care urmează să fie supuse încercărilor în conformitate cu punctul 2.6.2.2 trebuie redus cu numărul de motoare deja încercate și raportate în conformitate cu punctele 2.6.2.1.1 și 2.6.2.1.2. |
| --- | --- |

2.6.2.1.3.

| 2.6.2.1.4. | Atunci când se utilizează raportul de încercare al unei familii de motoare din etapa IIIB echivalentă cu categoria RLL pentru a obține o omologare de tip corespunzătoare etapei V pentru familia de motoare respectivă în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/656, iar producătorul motorului nu poate îndeplini cerințele prevăzute la punctele 2.6.2.1.1 și 2.6.2.1.2 din cauza indisponibilității motoarelor din etapa V având perioada de funcționare acumulată necesară, autoritatea de omologare acceptă selectarea unui motor din etapa IIIB pentru a se conforma cerințelor de la punctele 2.6.2.1.1 și 2.6.2.1.2.

  Tabelul 3


  % din valorile PDE pentru grupurile ISM definite la punctul 2.6.2.1








  Puterea de referință a motorului selectat (kW) | c | d |
| --- | --- | --- | --- |
| P < 56 | 10 | 40 |
| 56 ≤ P < 130 | 20 | 55 |
| P ≥ 130 | 30 | 70 |

2.6.2.1.4.

Tabelul 3

% din valorile PDE pentru grupurile ISM definite la punctul 2.6.2.1

Puterea de referință a motorului selectat (kW)

c

d

P < 56

10

40

56 ≤ P < 130

20

55

P ≥ 130

30

70

Tabelul 4

Numărul de motoare care urmează să fie supuse încercărilor pentru grupurile ISM definite la punctele 2.6.2, 2.6.3.1. și 2.6.4.1

| N | CA | x |
| --- | --- | --- |
| 1 | — | 1 |
| 2 ≤ N ≤ 4 | — | 2 |
| > 4 | ≤ 50 | 2 |
| 5 ≤ N ≤ 6 | > 50 | 3 |
| ≥ 7 | > 50 | 4 |

N

CA

x

1

—

1

2 ≤ N ≤ 4

—

2

> 4

≤ 50

2

5 ≤ N ≤ 6

> 50

3

≥ 7

> 50

4

unde:

| N | = | numărul total de familii de motoare din UE fabricate de producător în cadrul grupului ISM |
| --- | --- | --- |
| CA | = | producția anuală combinată pentru piața UE pentru restul familiilor de motoare fabricate de producător în cadrul unui grup ISM după eliminarea celor patru familii cu cea mai mare producție anuală pentru piața UE. |
| x | = | numărul de motoare care urmează să fie supuse încercărilor. |

N

=

numărul total de familii de motoare din UE fabricate de producător în cadrul grupului ISM

CA

=

producția anuală combinată pentru piața UE pentru restul familiilor de motoare fabricate de producător în cadrul unui grup ISM după eliminarea celor patru familii cu cea mai mare producție anuală pentru piața UE.

x

=

numărul de motoare care urmează să fie supuse încercărilor.

2.6.2.2.   Schema de încercare bazată pe o perioadă de 4 ani

Efectuarea de încercări pe x motoare din grupul ISM, în medie, pe an timp de 4 ani consecutivi, în conformitate cu tabelul 4. Rapoartele de încercare trebuie prezentate autorității de omologare în fiecare an pentru încercările care au fost efectuate. Calendarul de încercări și de transmitere a rezultatelor trebuie să fie inclus în planul inițial și în orice plan actualizat ulterior pentru monitorizarea motoarelor în circulație, prezentat de producător și aprobat de autoritatea de omologare.

| 2.6.2.2.1. | Rezultatele încercărilor pentru primele x motoare trebuie prezentate înainte de data care survine mai târziu dintre următoarele date:






  (a) | 26 decembrie 2024; |
| --- | --- | --- |

2.6.2.2.1.

(a)

26 decembrie 2024;

| (b) | la 12 luni de la instalarea primului motor pe un echipament mobil fără destinație rutieră; |
| --- | --- |

(b)

la 12 luni de la instalarea primului motor pe un echipament mobil fără destinație rutieră;

| (c) | la 18 luni de la începerea producției unui tip de motor sau a unei familii de motoare omologate în cadrul grupului ISM. |
| --- | --- |

(c)

la 18 luni de la începerea producției unui tip de motor sau a unei familii de motoare omologate în cadrul grupului ISM.

| 2.6.2.2.2. | Atunci când producătorul demonstrează autorității de omologare că nu s-a instalat niciun motor pe un echipament mobil fără destinație rutieră în decurs de 18 luni de la lansarea producției, rezultatele încercărilor trebuie prezentate după instalarea primului motor, la o dată convenită cu autoritatea de omologare. |
| --- | --- |

2.6.2.2.2.

| 2.6.2.2.3. | Micii producători
  Numărul de motoare supuse încercărilor trebuie adaptat în cazul în care producția anuală combinată a tuturor familiilor de motoare dintr-un grup ISM nu depășește 50 de motoare (mici producători), după cum urmează:






  (a) | producătorii care fabrică în total între 25 și 50 de motoare pe an pentru piața Uniunii din toate familiile dintr-un anumit grup ISM prezintă:






  (i) | rezultatele unei încercări efectuate pe un motor cu o perioadă de funcționare acumulată cuprinsă între c % și d % din PDE, astfel cum se arată în tabelul 3, până la 26 decembrie 2025; sau |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2.2.3.

Numărul de motoare supuse încercărilor trebuie adaptat în cazul în care producția anuală combinată a tuturor familiilor de motoare dintr-un grup ISM nu depășește 50 de motoare (mici producători), după cum urmează:

(a)

producătorii care fabrică în total între 25 și 50 de motoare pe an pentru piața Uniunii din toate familiile dintr-un anumit grup ISM prezintă:

(i)

rezultatele unei încercări efectuate pe un motor cu o perioadă de funcționare acumulată cuprinsă între c % și d % din PDE, astfel cum se arată în tabelul 3, până la 26 decembrie 2025; sau

| (ii) | o medie a rezultatelor încercării efectuate pe un motor pe an pe o perioadă de 2 ani, începând la 12 luni de la instalarea primului motor pe un echipament mobil fără destinație rutieră; |
| --- | --- |

(ii)

o medie a rezultatelor încercării efectuate pe un motor pe an pe o perioadă de 2 ani, începând la 12 luni de la instalarea primului motor pe un echipament mobil fără destinație rutieră;

| (b) | producătorii care fabrică în total mai puțin de 25 de motoare pe an pentru piața UE din toate familiile dintr-un anumit grup ISM nu sunt obligați să prezinte rezultatele niciunei încercări a motorului, cu excepția cazului în care producția depășește 35 de motoare într-o perioadă de doi ani consecutivi, caz în care producătorul trebuie să aplice aceeași schemă ca cea prevăzută la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

producătorii care fabrică în total mai puțin de 25 de motoare pe an pentru piața UE din toate familiile dintr-un anumit grup ISM nu sunt obligați să prezinte rezultatele niciunei încercări a motorului, cu excepția cazului în care producția depășește 35 de motoare într-o perioadă de doi ani consecutivi, caz în care producătorul trebuie să aplice aceeași schemă ca cea prevăzută la litera (a).

Autoritatea de omologare verifică dacă cantitățile declarate ale producției nu sunt depășite în perioadele prevăzute la primul paragraf litera (a). În cazul în care aceste cantități sunt depășite în orice moment, producătorul trece la una dintre schemele de încercare prevăzute la punctele 2.6.2.1 și 2.6.2.2. În acest caz, numărul total de motoare care urmează să fie supuse încercărilor în conformitate cu punctele respective trebuie redus cu numărul de motoare deja încercate și trebuie raportat în conformitate cu prezentul punct.

2.6.3.   Grupurile ISM C, D, E, H și I

Producătorul alege, pentru fiecare grup, una dintre schemele de încercare descrise la punctul 2.6.2 sau o schemă de încercare în funcție de vechimea echipamentelor descrise în secțiunea 2.6.3.1 pentru monitorizarea în circulație.

2.6.3.1.   Schema de încercare bazată pe vechimea echipamentelor mobile fără destinație rutieră (a se vedea figura 2 pentru referințe)

| 2.6.3.1.1. | Efectuarea de încercări pe x motoare din grupul ISM instalate pe echipamente mobile fără destinație rutieră fabricate cu cel mult 2 ani înainte de data încercării respective (a se vedea figura 2), în conformitate cu tabelul 4. Rezultatele încercărilor se transmit autorității de omologare până la 26 decembrie 2024. |
| --- | --- |

2.6.3.1.1.

| 2.6.3.1.2. | Efectuarea de încercări pe x motoare din grupul ISM instalate pe echipamente mobile fără destinație rutieră fabricate cu cel puțin 4 ani înainte de data încercării respective (a se vedea figura 2), în conformitate cu tabelul 4. Rezultatele încercărilor se transmit autorității de omologare până la 26 decembrie 2026. |
| --- | --- |

2.6.3.1.2.

| 2.6.3.1.2.1. | Autorității de omologare trebuie să i se furnizeze dovezi concludente că fiecare motor selectat pentru încercare în conformitate cu punctul 2.6.3.1.2 a fost utilizat în fiecare an, într-o manieră și într-o măsură similară cu cea a populației de motoare corespunzătoare introduse pe piața Uniunii. Dovezile corespunzătoare pot include caracteristici care demonstrează uzura normală, evidențe ale utilizării, înregistrări ale lucrărilor de întreținere și înregistrări ale combustibilului consumat. |
| --- | --- |

2.6.3.1.2.1.

| 2.6.3.1.3. | Atunci când producătorul nu poate îndeplini cerințele prevăzute la punctele 2.6.3.1.1 și 2.6.3.1.2 din cauza indisponibilității motoarelor cu anul de fabricație cerut pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră sau a unor dovezi insuficiente privind utilizarea, autoritatea de omologare acceptă o modificare a schemei de încercare pe baza unei perioade de 4 ani stabilite la punctul 2.6.2.2. În acest caz, numărul total de motoare care urmează să fie supuse încercărilor în conformitate cu punctul 2.6.2.2 se reduce cu numărul de motoare deja încercate și raportate în conformitate cu punctele 2.6.3.1.1 și 2.6.3.1.2. |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.

Figura 2

Ilustrare a motoarelor eligibile pentru încercarea ISM pe baza vechimii echipamentelor mobile fără destinație rutieră

Image 2

2.6.4.   Grupurile ISM O și P

Producătorul alege, pentru fiecare grup ISM, una dintre schemele de încercare descrise la punctul 2.6.2. În cazul în care este ales programul de încercări prevăzut la punctul 2.6.2.1, producătorii au posibilitatea de a aplica, în cadrul aceluiași grup ISM, schema de încercare bazată pe citirea odometrului, descrisă la punctul 2.6.4.1.

În cazul în care producătorul alege procedura prevăzută la punctul 2.6.2.1, perioada de funcționare acumulată necesară trebuie să fie cea indicată în tabelul 5 în locul celei indicate în tabelul 3.

Tabelul 5

% din valorile PDE pentru grupurile ISM O și P

| Grup | c | d |
| --- | --- | --- |
| O | 20 | 55 |
| P | 10 | 40 |

Grup

c

d

O

20

55

P

10

40

2.6.4.1.   Schema de încercare bazată pe citirea odometrului echipamentelor mobile fără destinație rutieră

| 2.6.4.1.1. | Efectuarea de încercări pe x motoare din grupul ISM cu odometru pentru echipamente mobile fără destinație rutieră care indică o perioadă de funcționare acumulată mai mică de c (km) în conformitate cu tabelul 4 și cu tabelul 6. Rezultatele încercărilor se transmit autorității de omologare până la 26 decembrie 2024. |
| --- | --- |

2.6.4.1.1.

| 2.6.4.1.2. | Efectuarea de încercări pe x motoare din grupul ISM cu odometre pentru echipamente mobile fără destinație rutieră care indică o perioadă de funcționare acumulată mai mare de d (km) în conformitate cu tabelul 4 și tabelul 6. Rezultatele încercărilor se transmit autorității de omologare până la 26 decembrie 2026.

  Tabelul 6


  Perioada de funcționare acumulată pentru grupurile ISM O și P









  Grup | Capacitate cilindrică a motorului (cm3) | c (km) | d (km) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| O | Oricare | 1 600 | 4 400 |
| P | < 100 | 1 350 | 5 400 |
| ≥ 100 | 2 700 | 10 800 ” |

2.6.4.1.2.

Tabelul 6

Perioada de funcționare acumulată pentru grupurile ISM O și P

Grup

Capacitate cilindrică a motorului (cm3)

c (km)

d (km)

O

Oricare

1 600

4 400

P

< 100

1 350

5 400

≥ 100

2 700

10 800 ”

| 8. | După punctul 2.6.4.1.2 se introduc următoarele puncte 2.6.5 și 2.6.6:






  „2.6.5. | Producătorul poate efectua și raporta mai multe încercări decât cele stabilite în schemele de încercare prevăzute la punctele 2.6.1, 2.6.2, 2.6.3 și 2.6.4. |
| --- | --- | --- |

8.

După punctul 2.6.4.1.2 se introduc următoarele puncte 2.6.5 și 2.6.6:

„2.6.5.

| 2.6.6. | Se recomandă, însă nu este obligatoriu, să se efectueze încercări multiple pe același motor pentru generarea de date destinate etapelor consecutive de acumulare a perioadei de funcționare în conformitate cu punctele 2.6.1, 2.6.2, 2.6.3 și 2.6.4.” |
| --- | --- |

2.6.6.

| 9. | Punctul 3.3.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „3.3.2. | Temperatura trebuie să fie mai mare sau egală cu 266 K (– 7 °C), cu excepția grupului ISM O, a cărui temperatură trebuie să fie mai mare sau egală cu 253K (– 20 °C) și mai mică sau egală cu temperatura determinată prin următoarea ecuație, la presiunea atmosferică specificată:
  T = – 0,4514 * (101,3 – pb) + 311
  unde:






  — | T este temperatura aerului ambiant, în K; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Punctul 3.3.2 se înlocuiește cu următorul text:

„3.3.2.

T = – 0,4514 * (101,3 – pb) + 311

unde:

—

T este temperatura aerului ambiant, în K;

| — | pb este presiunea atmosferică, în kPa”. |
| --- | --- |

—

pb este presiunea atmosferică, în kPa”.

| 10. | Punctul 3.4.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „3.4.2. | Pentru a demonstra conformitatea cu punctul 3.4, eșantioanele se prelevă și se păstrează cel puțin până la data care survine cel mai devreme dintre următoarele:






  (a) | 12 luni de la finalizarea încercării; sau |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Punctul 3.4.2 se înlocuiește cu următorul text:

„3.4.2.

(a)

12 luni de la finalizarea încercării; sau

| (b) | 1 lună de la data la care producătorul transmite raportul de încercare respectiv autorității de omologare.” |
| --- | --- |

(b)

1 lună de la data la care producătorul transmite raportul de încercare respectiv autorității de omologare.”

| 11. | După punctul 3.5 se introduce următorul punct 3.6:






  „3.6. | În cazul în care încercarea este efectuată în afara Uniunii, producătorul trebuie să furnizeze autorității de omologare dovezi că următoarele condiții sunt reprezentative pentru condițiile de încercare la care ar fi supus echipamentul mobil fără destinație rutieră dacă încercarea ar fi efectuată în Uniune:






  (a) | operarea echipamentului mobil fără destinație rutieră; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

După punctul 3.5 se introduce următorul punct 3.6:

„3.6.

(a)

operarea echipamentului mobil fără destinație rutieră;

| (b) | condițiile de mediu; |
| --- | --- |

(b)

condițiile de mediu;

| (c) | uleiul lubrifiant, combustibilul și reactivul; și |
| --- | --- |

(c)

uleiul lubrifiant, combustibilul și reactivul; și

| (d) | condițiile de funcționare.” |
| --- | --- |

(d)

condițiile de funcționare.”

| 12. | Punctul 4.1.1 se elimină. |
| --- | --- |

12.

Punctul 4.1.1 se elimină.

| 13. | Punctul 4.2.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „4.2.2. | Atunci când se recurge la eșantionarea datelor în sistem combinat, trebuie să fie îndeplinite următoarele cerințe suplimentare:






  (a) | diferitele secvențe de funcționare trebuie obținute folosind același echipament mobil fără destinație rutieră și același motor; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Punctul 4.2.2 se înlocuiește cu următorul text:

„4.2.2.

(a)

diferitele secvențe de funcționare trebuie obținute folosind același echipament mobil fără destinație rutieră și același motor;

| (b) | procesul de eșantionare a datelor în sistem combinat efectuat la o temperatură ambiantă mai mare de 273,15 K trebuie să cuprinde maximum trei secvențe de funcționare; |
| --- | --- |

(b)

procesul de eșantionare a datelor în sistem combinat efectuat la o temperatură ambiantă mai mare de 273,15 K trebuie să cuprinde maximum trei secvențe de funcționare;

| (c) | procesul de eșantionare a datelor în sistem combinat efectuat la o temperatură ambiantă mai mică sau egală cu 273,15 K trebuie să cuprindă maximum șase secvențe de funcționare; |
| --- | --- |

(c)

procesul de eșantionare a datelor în sistem combinat efectuat la o temperatură ambiantă mai mică sau egală cu 273,15 K trebuie să cuprindă maximum șase secvențe de funcționare;

| (d) | perioada maximă dintre prima și ultima secvență de funcționare trebuie să fie de 72 de ore; |
| --- | --- |

(d)

perioada maximă dintre prima și ultima secvență de funcționare trebuie să fie de 72 de ore;

| (e) | nu trebuie să se recurgă la eșantionarea datelor în sistem combinat dacă apare o defecțiune la motor, astfel cum se prevede la punctul 8 din apendicele 2; |
| --- | --- |

(e)

nu trebuie să se recurgă la eșantionarea datelor în sistem combinat dacă apare o defecțiune la motor, astfel cum se prevede la punctul 8 din apendicele 2;

| (f) | pentru a fi eligibil pentru eșantionarea datelor în sistem combinat, fiecare secvență de funcționare a unei încercări de monitorizare în circulație trebuie să conțină cel puțin următoarea valoare a lucrului mecanic (kWh) sau a masei de CO2 (g/ciclu):






  (i) | pentru motoarele din grupurile ISM A și C, cel puțin lucrul mecanic NRTC cu pornire la cald de referință sau masa de CO2 de referință; |
| --- | --- | --- |

(f)

pentru a fi eligibil pentru eșantionarea datelor în sistem combinat, fiecare secvență de funcționare a unei încercări de monitorizare în circulație trebuie să conțină cel puțin următoarea valoare a lucrului mecanic (kWh) sau a masei de CO2 (g/ciclu):

(i)

pentru motoarele din grupurile ISM A și C, cel puțin lucrul mecanic NRTC cu pornire la cald de referință sau masa de CO2 de referință;

| (ii) | pentru motoarele din grupul ISM H, cel puțin lucrul mecanic LSI-NRTC de referință sau masa de CO2 de referință; |
| --- | --- |

(ii)

pentru motoarele din grupul ISM H, cel puțin lucrul mecanic LSI-NRTC de referință sau masa de CO2 de referință;

| (iii) | pentru motoarele din toate celelalte grupuri ISM, cel puțin lucrul mecanic de referință cu ciclu în regim stabilizat sau masa de CO2 de referință determinată prin metoda prevăzută în apendicele 9. |
| --- | --- |

(iii)

pentru motoarele din toate celelalte grupuri ISM, cel puțin lucrul mecanic de referință cu ciclu în regim stabilizat sau masa de CO2 de referință determinată prin metoda prevăzută în apendicele 9.

| (iv) | Pentru motoarele la care încercarea de monitorizare în circulație se efectuează la o temperatură de 0 °C sau mai mică, cel puțin trei sferturi din lucrul mecanic de referință sau masa de referință a CO2 în timpul primei secvențe de funcționare și cel puțin o jumătate din lucrul mecanic de referință al ciclului în regim staționar sau masa de referință a CO2 pentru următoarele secvențe de funcționare, determinată prin metoda stabilită în apendicele 9. |
| --- | --- |

(iv)

Pentru motoarele la care încercarea de monitorizare în circulație se efectuează la o temperatură de 0 °C sau mai mică, cel puțin trei sferturi din lucrul mecanic de referință sau masa de referință a CO2 în timpul primei secvențe de funcționare și cel puțin o jumătate din lucrul mecanic de referință al ciclului în regim staționar sau masa de referință a CO2 pentru următoarele secvențe de funcționare, determinată prin metoda stabilită în apendicele 9.

În cazul unei încercări în circulație a unui tip de motor din cadrul unei familii de motoare, valoarea de referință trebuie să fie cea corespunzătoare tipului de motor-prototip;

| (g) | înainte de a se alătura secvențelor de funcționare, întregul proces de prelucrare prealabilă necesară trebuie finalizat individual pentru fiecare secvență, în conformitate cu cerințele prevăzute la punctul 6.3; |
| --- | --- |

(g)

înainte de a se alătura secvențelor de funcționare, întregul proces de prelucrare prealabilă necesară trebuie finalizat individual pentru fiecare secvență, în conformitate cu cerințele prevăzute la punctul 6.3;

| (h) | secvențele de funcționare din eșantionarea datelor în sistem combinat trebuie grupate și ordonate cronologic, incluzând toate datele care nu sunt excluse de litera (f); |
| --- | --- |

(h)

secvențele de funcționare din eșantionarea datelor în sistem combinat trebuie grupate și ordonate cronologic, incluzând toate datele care nu sunt excluse de litera (f);

| (i) | eșantionarea datelor în sistem combinat trebuie considerată o încercare ISM; |
| --- | --- |

(i)

eșantionarea datelor în sistem combinat trebuie considerată o încercare ISM;

| (j) | determinarea evenimentelor reușite prevăzute la punctul 6.4 și calculele prevăzute la punctul 8 se aplică eșantionării complete a datelor în sistem combinat.” |
| --- | --- |

(j)

determinarea evenimentelor reușite prevăzute la punctul 6.4 și calculele prevăzute la punctul 8 se aplică eșantionării complete a datelor în sistem combinat.”

| 14. | După punctul 4.2.2 se introduce următorul punct 4.3:
  „4.3.   Pierderea temporară a semnalului
  În ceea ce privește înregistrarea parametrilor, caracterul complet al datelor trebuie să atingă un nivel de cel puțin 98 %, ceea ce înseamnă că maximum 2 % din datele care nu au o perioadă consecutivă mai mare de 30 de secunde pot fi excluse din fiecare secvență de funcționare din cauza unuia sau mai multor episoade de pierdere temporară neintenționată a semnalului în înregistrarea inițială a datelor. Nu trebuie să se producă nicio pierdere de semnal în timpul prelucrării prealabile, al combinării sau al prelucrării ulterioare a oricărei secvențe de funcționare.” |
| --- | --- |

14.

După punctul 4.2.2 se introduce următorul punct 4.3:

„4.3.   Pierderea temporară a semnalului

În ceea ce privește înregistrarea parametrilor, caracterul complet al datelor trebuie să atingă un nivel de cel puțin 98 %, ceea ce înseamnă că maximum 2 % din datele care nu au o perioadă consecutivă mai mare de 30 de secunde pot fi excluse din fiecare secvență de funcționare din cauza unuia sau mai multor episoade de pierdere temporară neintenționată a semnalului în înregistrarea inițială a datelor. Nu trebuie să se producă nicio pierdere de semnal în timpul prelucrării prealabile, al combinării sau al prelucrării ulterioare a oricărei secvențe de funcționare.”

| 15. | Punctele 5-5.2.2 se înlocuiesc cu următorul text:
  „5.   Fluxul de date ECU









  5.1. | Motoarele dotate cu o ECU și cu interfață de comunicare trebuie să furnizeze informații despre fluxul de date pentru instrumentele de măsurare sau pentru centralizatorul de date al PEMS în conformitate cu cerințele prevăzute în apendicele 7. |
| --- | --- | --- |

15.

Punctele 5-5.2.2 se înlocuiesc cu următorul text:

„5.   Fluxul de date ECU

5.1.

| 5.2. | Înainte de încercarea în circulație, trebuie validată disponibilitatea datelor de măsurare prevăzute în apendicele 7.” |
| --- | --- |

5.2.

| 16. | După punctul 5.2 se introduc punctele 5.3-5.4:






  „5.3. | Conformitatea semnalului cuplului emis de ECU trebuie validată în timpul monitorizării în circulație în conformitate cu metoda stabilită în apendicele 6. |
| --- | --- | --- |

16.

După punctul 5.2 se introduc punctele 5.3-5.4:

„5.3.

| 5.4. | În cazul în care un motor dotat cu o ECU și o interfață de comunicare nu permite îndeplinirea cerințelor prevăzute la punctele 5.1, 5.2 și 5.3, se aplică punctul 1.4.” |
| --- | --- |

5.4.

| 17. | Punctul 6.4 se înlocuiește cu următorul text:






  „6.4. | Producătorii respectă procedurile prevăzute în apendicele 4 cu privire la determinarea evenimentelor reușite și nereușite pentru calcularea emisiilor de poluanți gazoși în urma unei încercări de monitorizare în circulație a motoarelor instalate pe echipamente mobile fără destinație rutieră cu ajutorul unui PEMS.” |
| --- | --- | --- |

17.

Punctul 6.4 se înlocuiește cu următorul text:

„6.4.

| 18. | După punctul 6.4 se introduc următoarele puncte 6.5 și 6.6:








  „6.5. | În conformitate cu punctul 4.2.2, în cazul în care se utilizează eșantionarea datelor în sistem combinat, cerințele de la punctele 6.1-6.3 se aplică individual fiecărei secvențe de funcționare înainte de combinarea secvențelor de funcționare. Determinarea evenimentelor reușite și nereușite prevăzute la punctul 6.4 și calculele prevăzute la punctul 8 se aplică eșantionării complete a datelor în sistem combinat. |
| --- | --- | --- |

18.

După punctul 6.4 se introduc următoarele puncte 6.5 și 6.6:

„6.5.

| 6.6. | Figura 3 prezintă secvența completă pentru efectuarea monitorizării în circulație, inclusiv planificarea, pregătirea și instalarea PEMS, procedurile de încercare, prelucrarea prealabilă a datelor, calcularea și validarea datelor. |
| --- | --- |

6.6.

Figura 3

Ilustrarea secvenței complete pentru efectuarea monitorizării în circulație

Image 3

”

| 19. | Punctele 7 și 8 se înlocuiesc cu următorul text:
  „7.   Disponibilitatea datelor privind încercările

  Nu se modifică și nu se elimină date din fișierul (fișierele) de date brute utilizate pentru completarea punctului 6. Aceste fișiere de date brute trebuie păstrate pentru o perioadă minimă de 10 ani de către producător și trebuie puse la dispoziția autorității de omologare și a Comisiei la cerere.
  8.   Calcule

  Producătorii respectă procedurile prevăzute în apendicele 5 pentru calcularea emisiilor de poluanți gazoși pentru monitorizarea în circulație a motoarelor instalate pe echipamente mobile fără destinație rutieră cu ajutorul unui PEMS.








  8.1. | În cazul motoarelor cu ECU produse cu o interfață de comunicare destinată să permită colectarea datelor privind cuplul și turația motorului, astfel cum se specifică în tabelul 1 din apendicele 7, calculele trebuie efectuate și rezultatele trebuie raportate atât pentru metoda bazată pe lucru mecanic, cât și pentru metoda bazată pe masa de CO2. În toate celelalte cazuri, calculele trebuie efectuate și rezultatele trebuie raportate numai pentru metoda bazată pe masa de CO2. |
| --- | --- | --- |

19.

Punctele 7 și 8 se înlocuiesc cu următorul text:

„7.   Disponibilitatea datelor privind încercările

Nu se modifică și nu se elimină date din fișierul (fișierele) de date brute utilizate pentru completarea punctului 6. Aceste fișiere de date brute trebuie păstrate pentru o perioadă minimă de 10 ani de către producător și trebuie puse la dispoziția autorității de omologare și a Comisiei la cerere.

8.   Calcule

Producătorii respectă procedurile prevăzute în apendicele 5 pentru calcularea emisiilor de poluanți gazoși pentru monitorizarea în circulație a motoarelor instalate pe echipamente mobile fără destinație rutieră cu ajutorul unui PEMS.

8.1.

| 8.2. | În toate cazurile, calculele trebuie efectuate de două ori după prelucrarea prealabilă a datelor în conformitate cu punctul 6.3 din prezenta anexă:






  (a) | în primul rând, utilizând numai evenimente reușite determinate în conformitate cu punctul 6.4 din prezenta anexă și intervalele valabile; și |
| --- | --- | --- |

8.2.

(a)

în primul rând, utilizând numai evenimente reușite determinate în conformitate cu punctul 6.4 din prezenta anexă și intervalele valabile; și

| (b) | în al doilea rând, utilizând toate datele care nu sunt excluse de punctul 6.3 din prezenta anexă, fără aplicarea punctului 6.4 din prezenta anexă și fără a exclude intervalele nevalide, astfel cum se prevede la punctele 2.2.2 și 2.3.1 din apendicele 5.” |
| --- | --- |

(b)

în al doilea rând, utilizând toate datele care nu sunt excluse de punctul 6.3 din prezenta anexă, fără aplicarea punctului 6.4 din prezenta anexă și fără a exclude intervalele nevalide, astfel cum se prevede la punctele 2.2.2 și 2.3.1 din apendicele 5.”

| 20. | Apendicele 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | la punctul 1, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | un debitmetru pentru gaze de evacuare (DGE), bazat pe principiul tubului Pitot de calculare a mediilor de presiune dinamică sau pe un principiu echivalent, cu excepția cazului în care se poate aplica măsurarea indirectă a debitului gazelor de evacuare, astfel cum este permis de nota 3 din tabelul de la punctul 1 din apendicele 2;”; |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Apendicele 1 se modifică după cum urmează:

(a)

la punctul 1, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

un debitmetru pentru gaze de evacuare (DGE), bazat pe principiul tubului Pitot de calculare a mediilor de presiune dinamică sau pe un principiu echivalent, cu excepția cazului în care se poate aplica măsurarea indirectă a debitului gazelor de evacuare, astfel cum este permis de nota 3 din tabelul de la punctul 1 din apendicele 2;”;

| (b) | punctele 2-2.2.2 se înlocuiesc cu următoarele texte:
  „2.   Cerințe pentru instrumentele de măsurare








  2.1. | Instrumentele de măsurare trebuie să respecte cerințele privind etalonarea și verificările de conformitate prevăzute în secțiunea 8.1 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 al Comisiei (*1) cu excepția celor prevăzute la punctele 2.1.1 și 2.1.2. Trebuie acordată o atenție deosebită la efectuarea următoarelor acțiuni:






  (a) | verificarea scurgerilor pe partea de vid a PEMS, astfel cum se prevede în secțiunea 8.1.8.7 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

punctele 2-2.2.2 se înlocuiesc cu următoarele texte:

„2.   Cerințe pentru instrumentele de măsurare

2.1.

(a)

verificarea scurgerilor pe partea de vid a PEMS, astfel cum se prevede în secțiunea 8.1.8.7 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale;

| (b) | verificarea răspunsului și a frecvenței de actualizare a înregistrărilor ale analizoarelor de gaz, prevăzută în secțiunea 8.1.5 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654. |
| --- | --- |

(b)

verificarea răspunsului și a frecvenței de actualizare a înregistrărilor ale analizoarelor de gaz, prevăzută în secțiunea 8.1.5 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654.

| 2.1.1. | Frecvența minimă pentru verificarea linearității analizorului de gaze și pentru verificarea conversiei convertizorului NO2-NO, stabilită în tabelele 6.4 și 6.5 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale, poate fi mărită la 3 luni. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Frecvența minimă a verificărilor de conformitate și a etalonării DGE, precum și detaliile acestor verificări trebuie să fie cele specificate de producătorul instrumentului. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Instrumentele de măsurare trebuie să respecte specificațiile prevăzute în secțiunea 9.4 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654. |
| --- | --- |

2.2.

(*1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/654 al Comisiei din 19 decembrie 2016 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1628 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele tehnice și generale referitoare la limitele emisiilor și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră (JO L 102, 13.4.2017, p. 1).”;"

| (c) | după punctul 2.2 se introduc următoarele puncte 2.3 și 3:






  „2.3. | Gazele analitice utilizate pentru etalonarea instrumentelor de măsurare trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în secțiunea 9.5.1 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654. |
| --- | --- | --- |

(c)

după punctul 2.2 se introduc următoarele puncte 2.3 și 3:

„2.3.

3.   Cerințe privind conducta de transfer și sonda de prelevare a eșantioanelor

| 3.1. | Conducta de transfer trebuie să respecte cerințele prevăzute în secțiunea 9.3.1.2 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sonda de prelevare a eșantioanelor trebuie să respecte cerințele prevăzute în secțiunea 9.3.1.1 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654.” |
| --- | --- |

3.2.

| 21. | Apendicele 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | punctele 1-4.1 se înlocuiesc cu următorul text:
  „1.   Parametri de încercare









  1.1. | Poluanții gazoși ale căror emisii urmează să fie măsurate și înregistrate în cadrul încercării de monitorizare în circulație sunt: monoxidul de carbon (CO), hidrocarburile totale (HC) și oxizii de azot (NOx). În plus, emisiile de dioxid de carbon (CO2) trebuie măsurate în vederea aplicării procedurilor de calcul descrise în apendicele 5. |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Apendicele 2 se modifică după cum urmează:

(a)

punctele 1-4.1 se înlocuiesc cu următorul text:

„1.   Parametri de încercare

1.1.

| 1.2. | În cazul în care producătorul demonstrează autorității de omologare că nu este practic să se combine debitul de la mai multe coșuri de evacuare și dacă există similarități între configurația tehnică și funcționarea părții din motor responsabilă de evacuare în fiecare coș, este suficient să se măsoare debitul masic al emisiilor și al gazelor de evacuare de la un singur coș de evacuare. În acest caz, la efectuarea calculelor prevăzute în apendicele 5, debitul masic instantaneu al emisiilor la coșul la care se efectuează măsurătorile se înmulțește cu numărul total de coșuri pentru a obține debitul masic total instantaneu al emisiilor pentru motor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Parametrii menționați în tabel trebuie măsurați și înregistrați la o frecvență de eșantionare a datelor de 1 secundă sau mai puțin în timpul încercării de monitorizare în circulație:

  Tabel


  Parametri de încercare








  Parametru | Unitatea  (1) | Sursa |
| --- | --- | --- | --- |
| Concentrația de HC  (2) | ppm | Analizor de gaze |
| Concentrația de CO  (2) | ppm | Analizor de gaze |
| Concentrația de NOx  (2) | ppm | Analizor de gaze |
| Concentrația de CO2
   (2) | ppm | Analizor de gaze |
| Debitul masic al gazelor de evacuare  (3) | kg/h | DGE |
| Temperatura la evacuare  (4) | K | DGE sau ECU sau senzor |
| Temperatură ambiantă  (5) | K | Senzor |
| Presiune ambiantă | kPa | Senzor |
| Umiditate relativă | % | Senzor |
| Cuplul motorului  (6)
   (7) | Nm | ECU sau senzor |
| Turația motorului  (7) | rpm | ECU sau senzor |
| Debitul de combustibil din motor  (7) | g/s | ECU sau senzor |
| Temperatura lichidului de răcire a motorului  (8) | K | ECU sau senzor |
| Temperatura aerului la conducta de admisie a motorului | K | ECU sau senzor |
| Latitudinea echipamentului mobil fără destinație rutieră | grade | GPS (opțional) |
| Longitudinea echipamentului mobil fără destinație rutieră | grade | GPS (opțional) |

1.3.

Tabel

Parametri de încercare

Parametru

Unitatea  (1)

Sursa

Concentrația de HC  (2)

ppm

Analizor de gaze

Concentrația de CO  (2)

ppm

Analizor de gaze

Concentrația de NOx  (2)

ppm

Analizor de gaze

Concentrația de CO2
   (2)

ppm

Analizor de gaze

Debitul masic al gazelor de evacuare  (3)

kg/h

DGE

Temperatura la evacuare  (4)

K

DGE sau ECU sau senzor

Temperatură ambiantă  (5)

K

Senzor

Presiune ambiantă

kPa

Senzor

Umiditate relativă

%

Senzor

Cuplul motorului  (6)
   (7)

Nm

ECU sau senzor

Turația motorului  (7)

rpm

ECU sau senzor

Debitul de combustibil din motor  (7)

g/s

ECU sau senzor

Temperatura lichidului de răcire a motorului  (8)

K

ECU sau senzor

Temperatura aerului la conducta de admisie a motorului

K

ECU sau senzor

Latitudinea echipamentului mobil fără destinație rutieră

grade

GPS (opțional)

Longitudinea echipamentului mobil fără destinație rutieră

grade

GPS (opțional)

2.   Durata încercării

| 2.1. | Durata încercării, care cuprinde toate secvențele de funcționare, trebuie să fie suficient de lungă pentru a obține următorul volum de evenimente reușite:






  (a) | pentru motoarele din grupurile ISM A și C, de cinci până la șapte ori lucrul mecanic de referință exprimat în kWh produs în timpul NRTC cu pornire la cald în timpul încercării de omologare de tip sau pentru a produce de cinci până la șapte ori masa de CO2 de referință exprimată în g/ciclu de la NRTC cu pornire la cald în timpul încercării de omologare de tip, astfel cum se specifică la punctele 11.3.1 și 11.3.2 din addendumul la certificatul de omologare UE de tip pentru tipul de motor sau familia de motoare prevăzută în anexa IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/656; |
| --- | --- | --- |

2.1.

(a)

pentru motoarele din grupurile ISM A și C, de cinci până la șapte ori lucrul mecanic de referință exprimat în kWh produs în timpul NRTC cu pornire la cald în timpul încercării de omologare de tip sau pentru a produce de cinci până la șapte ori masa de CO2 de referință exprimată în g/ciclu de la NRTC cu pornire la cald în timpul încercării de omologare de tip, astfel cum se specifică la punctele 11.3.1 și 11.3.2 din addendumul la certificatul de omologare UE de tip pentru tipul de motor sau familia de motoare prevăzută în anexa IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/656;

| (b) | pentru motoarele din grupul ISM H, de cinci până la șapte ori lucrul mecanic de referință exprimat în kWh efectuat asupra LSI-NRTC în timpul încercării de omologare de tip sau pentru a produce de cinci până la șapte ori masa de CO2 de referință exprimată în g/ciclu al LSI-NRTC în timpul încercării de omologare de tip, astfel cum se specifică la punctele 11.3.1 și 11.3.2 din addendumul la certificatul de omologare UE de tip pentru tipul de motor sau familia de motoare prevăzută în anexa IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/656; |
| --- | --- |

(b)

pentru motoarele din grupul ISM H, de cinci până la șapte ori lucrul mecanic de referință exprimat în kWh efectuat asupra LSI-NRTC în timpul încercării de omologare de tip sau pentru a produce de cinci până la șapte ori masa de CO2 de referință exprimată în g/ciclu al LSI-NRTC în timpul încercării de omologare de tip, astfel cum se specifică la punctele 11.3.1 și 11.3.2 din addendumul la certificatul de omologare UE de tip pentru tipul de motor sau familia de motoare prevăzută în anexa IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/656;

| (c) | pentru motoarele din grupurile ISM E, I, O și P, de trei până la de cinci ori lucrul mecanic de referință aplicabil exprimat în kWh sau masa de CO2 de referință exprimată în g/ciclu determinată din rezultatul încercării de omologare de tip, utilizând metoda prevăzută în apendicele 9; |
| --- | --- |

(c)

pentru motoarele din grupurile ISM E, I, O și P, de trei până la de cinci ori lucrul mecanic de referință aplicabil exprimat în kWh sau masa de CO2 de referință exprimată în g/ciclu determinată din rezultatul încercării de omologare de tip, utilizând metoda prevăzută în apendicele 9;

| (d) | pentru motoarele din grupurile ISM care nu sunt enumerate la literele (a), (b) sau (c), de cinci până la șapte ori lucrul mecanic de referință aplicabil exprimat în kWh sau masa de CO2 de referință exprimată în g/ciclu determinată din rezultatul încercării de omologare de tip utilizând metoda prevăzută în apendicele 9. |
| --- | --- |

(d)

pentru motoarele din grupurile ISM care nu sunt enumerate la literele (a), (b) sau (c), de cinci până la șapte ori lucrul mecanic de referință aplicabil exprimat în kWh sau masa de CO2 de referință exprimată în g/ciclu determinată din rezultatul încercării de omologare de tip utilizând metoda prevăzută în apendicele 9.

| 2.2. | Toate datele colectate în timpul tuturor secvențelor de funcționare trebuie ordonate cronologic, chiar dacă se depășește volumul maxim de lucru mecanic sau masa de CO2 care se specifică la punctul 2.1 literele (a)-(d). În acest caz, în timpul calculului prevăzut în apendicele 5 la prezentul regulament:






  (a) | atunci când volumul lucrului mecanic sau masa de CO2 de referință în cazul evenimentelor reușite depășește acest maxim, calculul se trunchiază la sfârșitul intervalului de timp în care are loc; și |
| --- | --- | --- |

2.2.

(a)

atunci când volumul lucrului mecanic sau masa de CO2 de referință în cazul evenimentelor reușite depășește acest maxim, calculul se trunchiază la sfârșitul intervalului de timp în care are loc; și

| (b) | rezultatele raportate pentru încercarea ISM în conformitate cu punctul 10 din prezenta anexă la prezentul regulament sunt cele ale calculului trunchiat respectiv. |
| --- | --- |

(b)

rezultatele raportate pentru încercarea ISM în conformitate cu punctul 10 din prezenta anexă la prezentul regulament sunt cele ale calculului trunchiat respectiv.

3.   Pregătirea echipamentului mobil fără destinație rutieră

Pregătirea echipamentului mobil fără destinație rutieră al cărui motor a fost selectat pentru încercare în conformitate cu punctul 1.3 din prezenta anexă cuprinde cel puțin următoarele etape:

| (a) | verificarea motorului: după rezolvarea oricăror probleme identificate, acestea se înregistrează și se raportează autorității de omologare; |
| --- | --- |

(a)

verificarea motorului: după rezolvarea oricăror probleme identificate, acestea se înregistrează și se raportează autorității de omologare;

| (b) | înlocuirea uleiului, a combustibilului și a reactivului, dacă este cazul, atunci când nu există dovezi documentate că fluidul în cauză respectă specificațiile enumerate în dosarul de omologare de tip aplicabil tipului de motor și când este fezabil din punct de vedere practic și economic să se procedeze astfel; |
| --- | --- |

(b)

înlocuirea uleiului, a combustibilului și a reactivului, dacă este cazul, atunci când nu există dovezi documentate că fluidul în cauză respectă specificațiile enumerate în dosarul de omologare de tip aplicabil tipului de motor și când este fezabil din punct de vedere practic și economic să se procedeze astfel;

| (c) | motoarele dotate cu o ECU și o interfață de comunicare trebuie să respecte dispozițiile de la punctul 5 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(c)

motoarele dotate cu o ECU și o interfață de comunicare trebuie să respecte dispozițiile de la punctul 5 din prezenta anexă.

4.   Instalarea PEMS

4.1.   Restricții privind instalarea

| 4.1.1. | Instalarea PEMS nu trebuie să influențeze emisiile sau performanța poluanților gazoși provenind de la echipamente mobile fără destinație rutieră. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Instalarea trebuie să îndeplinească normele privind siguranța și cerințele în materie de siguranță aplicabile la nivel local și să respecte instrucțiunile emise de producătorul PEMS, al instrumentelor de măsură, al conductei de transfer și al sondei de prelevare a eșantionului. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | În cazul în care, pentru motoarele din grupurile ISM M și N, nu este posibilă instalarea sistemelor PEMS fără a depăși gabaritul de încărcare aplicabil în cazul rețelei feroviare, utilizarea punctului 3.2.2 din prezenta anexă trebuie să includă încercarea vehiculului feroviar în timpul staționării, utilizând un ciclu de funcționare de încercare reprezentativ stabilit de producător și convenit cu autoritatea de omologare. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Pentru motoarele din grupurile ISM E, I, O și P, motorul poate fi îndepărtat de pe echipamentul mobil fără destinație rutieră, iar încercarea de monitorizare în circulație poate fi efectuată pe un stand de încercare dinamometric. În acest caz, se aplică următoarele dispoziții:






  (a) | motorul, inclusiv întregul sistem de control al emisiilor, se îndepărtează de pe echipamentul mobil fără destinație rutieră și se instalează pe standul de încercare dinamometric fără a fi ajustat la sistemul de control al emisiilor; |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

(a)

motorul, inclusiv întregul sistem de control al emisiilor, se îndepărtează de pe echipamentul mobil fără destinație rutieră și se instalează pe standul de încercare dinamometric fără a fi ajustat la sistemul de control al emisiilor;

| (b) | nu este necesar să se demonstreze autorității de omologare că nu este posibil să se respecte dispozițiile de la punctul 3.2.1 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(b)

nu este necesar să se demonstreze autorității de omologare că nu este posibil să se respecte dispozițiile de la punctul 3.2.1 din prezenta anexă;

| (c) | fără a aduce atingere literelor (a) și (b), încercarea de monitorizare în circulație trebuie efectuată în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

(c)

fără a aduce atingere literelor (a) și (b), încercarea de monitorizare în circulație trebuie efectuată în conformitate cu prezentul regulament;

| (d) | procedura de îndepărtare a motorului de pe echipamentele mobile fără destinație rutieră și de instalare în camera de încercare pentru a reproduce funcționarea în echipamentul mobil fără destinație rutieră se stabilește de comun acord cu autoritatea de omologare înainte de efectuarea încercării ISM; |
| --- | --- |

(d)

procedura de îndepărtare a motorului de pe echipamentele mobile fără destinație rutieră și de instalare în camera de încercare pentru a reproduce funcționarea în echipamentul mobil fără destinație rutieră se stabilește de comun acord cu autoritatea de omologare înainte de efectuarea încercării ISM;

| (e) | se utilizează un ciclu de funcționare de încercare reprezentativ, astfel cum a fost stabilit de producător și convenit cu autoritatea de omologare în conformitate cu punctul 3.2.2 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(e)

se utilizează un ciclu de funcționare de încercare reprezentativ, astfel cum a fost stabilit de producător și convenit cu autoritatea de omologare în conformitate cu punctul 3.2.2 din prezenta anexă;

| (f) | ciclul de funcționare de încercare de la litera (e) trebuie să acopere un interval de turație și o sarcină care să reprezinte funcționarea echipamentului selectat atunci când este utilizat pe teren. Metodele de stabilire a intervalului respectiv trebuie să includă, dar fără limitare, înregistrarea datelor operaționale pentru unul sau mai multe echipamente comparabile utilizate pe teren; |
| --- | --- |

(f)

ciclul de funcționare de încercare de la litera (e) trebuie să acopere un interval de turație și o sarcină care să reprezinte funcționarea echipamentului selectat atunci când este utilizat pe teren. Metodele de stabilire a intervalului respectiv trebuie să includă, dar fără limitare, înregistrarea datelor operaționale pentru unul sau mai multe echipamente comparabile utilizate pe teren;

| (g) | pentru a stabili datele privind măsura în care rezultatele obținute prin utilizarea unui sistem PEMS diferă de cele obținute prin utilizarea unui sistem al standului de încercare, măsurătorile de monitorizare în circulație efectuate pe standul de încercare dinamometric utilizând sistemul PEMS pot fi suplimentate cu măsurători concomitente utilizând instrumente de încercare pe stand și un sistem de măsurare a emisiilor care respectă cerințele din secțiunea 9 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654, efectuate în conformitate cu cerințele din secțiunea 8 din anexa respectivă; |
| --- | --- |

(g)

pentru a stabili datele privind măsura în care rezultatele obținute prin utilizarea unui sistem PEMS diferă de cele obținute prin utilizarea unui sistem al standului de încercare, măsurătorile de monitorizare în circulație efectuate pe standul de încercare dinamometric utilizând sistemul PEMS pot fi suplimentate cu măsurători concomitente utilizând instrumente de încercare pe stand și un sistem de măsurare a emisiilor care respectă cerințele din secțiunea 9 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654, efectuate în conformitate cu cerințele din secțiunea 8 din anexa respectivă;

| (h) | cerințele de la punctele 6, 7, 8 și 10 din prezenta anexă se aplică, de asemenea, tuturor măsurătorilor concomitente în conformitate cu litera (g), iar datele de încercare și raportul de încercare trebuie să includă aceste măsurători.”; |
| --- | --- |

(h)

cerințele de la punctele 6, 7, 8 și 10 din prezenta anexă se aplică, de asemenea, tuturor măsurătorilor concomitente în conformitate cu litera (g), iar datele de încercare și raportul de încercare trebuie să includă aceste măsurători.”;

| (b) | punctul 4.6 se înlocuiește cu următorul text:
  „4.6.   Centralizatorul de date
  În cazul în care trebuie utilizate date ECU, centralizatorul de date se conectează la ECU a motorului pentru înregistrarea parametrilor motorului enumerați în tabelul 1 din apendicele 7 și, după caz, a parametrilor motorului enumerați în tabelul 2 din apendicele 7.”; |
| --- | --- |

(b)

punctul 4.6 se înlocuiește cu următorul text:

„4.6.   Centralizatorul de date

În cazul în care trebuie utilizate date ECU, centralizatorul de date se conectează la ECU a motorului pentru înregistrarea parametrilor motorului enumerați în tabelul 1 din apendicele 7 și, după caz, a parametrilor motorului enumerați în tabelul 2 din apendicele 7.”;

| (c) | punctul 5.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „5.1. | Măsurarea temperaturii ambiante
  Temperatura trebuie măsurată cel puțin la începutul secvenței de funcționare și la sfârșitul secvenței de funcționare. Măsurătoarea trebuie efectuată la o distanță rezonabilă față de echipamentul mobil fără destinație rutieră. Se poate utiliza un senzor sau un semnal ECU pentru temperatura aerului de admisie în motor.
  Dacă se folosește temperatura aerului la conducta de admisie pentru estimarea temperaturii ambiante, temperatura ambiantă înregistrată este temperatura aerului de admisie ajustată prin indicele nominal de compensare aplicabil dintre temperatura ambiantă și cea a aerului de admisie, conform celor specificate de către producător.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

punctul 5.1 se înlocuiește cu următorul text:

„5.1.

Temperatura trebuie măsurată cel puțin la începutul secvenței de funcționare și la sfârșitul secvenței de funcționare. Măsurătoarea trebuie efectuată la o distanță rezonabilă față de echipamentul mobil fără destinație rutieră. Se poate utiliza un senzor sau un semnal ECU pentru temperatura aerului de admisie în motor.

Dacă se folosește temperatura aerului la conducta de admisie pentru estimarea temperaturii ambiante, temperatura ambiantă înregistrată este temperatura aerului de admisie ajustată prin indicele nominal de compensare aplicabil dintre temperatura ambiantă și cea a aerului de admisie, conform celor specificate de către producător.”;

| (d) | punctele 6-8.2 se înlocuiesc cu următorul text:
  „6.   Centralizarea datelor încercării de monitorizare în circulație

  6.1.   Înainte de secvența de funcționare
  Culegerea de date privind emisiile de poluanți gazoși, măsurarea parametrilor gazelor de evacuare și înregistrarea datelor referitoare la motor și la condițiile ambiante trebuie să înceapă înainte de pornirea motorului.
  6.2.   În timpul secvenței de funcționare
  Culegerea de date privind emisiile de poluanți gazoși, măsurarea parametrilor emisiilor de evacuare și înregistrarea datelor referitoare la motor și la condițiile ambiante trebuie să continue pe durata funcționării normale a motorului.
  Motorul poate fi oprit și pornit, însă culegerea de date privind emisiile de poluanți gazoși, măsurarea parametrilor gazelor de evacuare, înregistrarea datelor despre motor și mediul ambiant trebuie să continue pe parcursul întregii secvențe de funcționare de monitorizare în circulație.
  6.3.   După secvența de funcționare
  La sfârșitul secvenței de funcționare de monitorizare în circulație, se așteaptă un timp suficient pentru ca perioadele de răspuns ale instrumentelor de măsurare și al centralizatorului de date să se încheie. Motorul poate fi oprit înainte sau după încheierea centralizării datelor.
  7.   Verificarea analizoarelor de gaze

  7.1.   Verificarea periodică a reglării la zero în timpul secvenței de funcționare
  În cazul în care este posibil și sigur, verificarea reglării la zero a analizoarelor de gaze se poate efectua o dată la două ore în timpul unei secvențe de funcționare.
  7.2.   Corectarea periodică a reglajului la zero în timpul secvenței de funcționare
  Rezultatele obținute pe baza verificărilor efectuate conform punctului 7.1 se pot utiliza pentru efectuarea unei corecții a abaterilor de la zero în timpul secvenței de funcționare.
  7.3.   Verificarea abaterilor după secvența de funcționare
  Verificarea abaterilor se efectuează doar dacă nu s-a realizat o corecție a abaterii de la zero în timpul secvenței de funcționare conform punctului 7.2.








  7.3.1. | În cel mult 30 de minute de la încheierea secvenței de funcționare, analizoarele de gaze trebuie reglate la zero și etalonate pentru a verifica abaterea acestora comparativ cu rezultatele premergătoare încercării. |
| --- | --- | --- |

(d)

punctele 6-8.2 se înlocuiesc cu următorul text:

„6.   Centralizarea datelor încercării de monitorizare în circulație

6.1.   Înainte de secvența de funcționare

Culegerea de date privind emisiile de poluanți gazoși, măsurarea parametrilor gazelor de evacuare și înregistrarea datelor referitoare la motor și la condițiile ambiante trebuie să înceapă înainte de pornirea motorului.

6.2.   În timpul secvenței de funcționare

Culegerea de date privind emisiile de poluanți gazoși, măsurarea parametrilor emisiilor de evacuare și înregistrarea datelor referitoare la motor și la condițiile ambiante trebuie să continue pe durata funcționării normale a motorului.

Motorul poate fi oprit și pornit, însă culegerea de date privind emisiile de poluanți gazoși, măsurarea parametrilor gazelor de evacuare, înregistrarea datelor despre motor și mediul ambiant trebuie să continue pe parcursul întregii secvențe de funcționare de monitorizare în circulație.

6.3.   După secvența de funcționare

La sfârșitul secvenței de funcționare de monitorizare în circulație, se așteaptă un timp suficient pentru ca perioadele de răspuns ale instrumentelor de măsurare și al centralizatorului de date să se încheie. Motorul poate fi oprit înainte sau după încheierea centralizării datelor.

7.   Verificarea analizoarelor de gaze

7.1.   Verificarea periodică a reglării la zero în timpul secvenței de funcționare

În cazul în care este posibil și sigur, verificarea reglării la zero a analizoarelor de gaze se poate efectua o dată la două ore în timpul unei secvențe de funcționare.

7.2.   Corectarea periodică a reglajului la zero în timpul secvenței de funcționare

Rezultatele obținute pe baza verificărilor efectuate conform punctului 7.1 se pot utiliza pentru efectuarea unei corecții a abaterilor de la zero în timpul secvenței de funcționare.

7.3.   Verificarea abaterilor după secvența de funcționare

Verificarea abaterilor se efectuează doar dacă nu s-a realizat o corecție a abaterii de la zero în timpul secvenței de funcționare conform punctului 7.2.

7.3.1.

| 7.3.2. | Verificarea reglării la zero, a etalonării scalei de valori și a linearității analizoarelor de gaze trebuie efectuată conform punctului 5.4. |
| --- | --- |

7.3.2.

8.   Defecțiuni la motor sau echipament

| 8.1. | În cazul în care apare o defecțiune în timpul unei secvențe de funcționare care afectează funcționarea motorului și:






  (a) | operatorul echipamentului mobil fără destinație rutieră trebuie informat în mod clar asupra existenței acestei defecțiuni de către sistemul de diagnosticare la bord prin emiterea unui avertisment vizual privind defecțiunea, a unui mesaj de probă sau printr-un alt indicator; sau |
| --- | --- | --- |

8.1.

(a)

operatorul echipamentului mobil fără destinație rutieră trebuie informat în mod clar asupra existenței acestei defecțiuni de către sistemul de diagnosticare la bord prin emiterea unui avertisment vizual privind defecțiunea, a unui mesaj de probă sau printr-un alt indicator; sau

| (b) | echipamentul mobil fără destinație rutieră nu este dotat cu un sistem de diagnosticare sau de avertizare a defecțiunilor, dar defecțiunea este detectată în mod clar prin mijloace acustice sau vizuale;
  secvența de funcționare se consideră nulă. |
| --- | --- |

(b)

echipamentul mobil fără destinație rutieră nu este dotat cu un sistem de diagnosticare sau de avertizare a defecțiunilor, dar defecțiunea este detectată în mod clar prin mijloace acustice sau vizuale;

secvența de funcționare se consideră nulă.

| 8.2. | Orice defecțiune trebuie corectată înainte de a efectua orice altă secvență de funcționare asupra motorului.” |
| --- | --- |

8.2.

| 22. | La apendicele 3, punctele 2-6 se înlocuiesc cu următorul text:
  „2.   Excluderea datelor

  2.1.   Pierderea temporară a semnalului








  2.1.1. | Se identifică orice episoade de pierdere temporară a semnalului. |
| --- | --- | --- |

22.

La apendicele 3, punctele 2-6 se înlocuiesc cu următorul text:

„2.   Excluderea datelor

2.1.   Pierderea temporară a semnalului

2.1.1.

| 2.1.2. | Din fiecare secvență de funcționare pot fi excluse cel mult 2 % din date, având o perioadă consecutivă de cel mult 30 de secunde, din cauza unuia sau a mai multor episoade de pierdere temporară neintenționată a semnalului la înregistrarea inițială a datelor, în conformitate cu punctul 4.3 din anexă. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | În cazul în care secvența de încercare conține episoade de pierdere a semnalului, fie cu pierdere mai mare de 2 % din date, fie pentru o perioadă consecutivă mai mare de 30 de secunde, întreaga secvență se consideră nulă și se efectuează o nouă încercare. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Verificări periodice ale instrumentelor de măsurare

| 2.2.1. | Orice puncte de date care corespund verificării analizoarelor de gaze în conformitate cu punctul 7 din apendicele 2 trebuie identificate și excluse de la prelucrarea ulterioară a unei secvențe de funcționare, cu excepția cazului în care este necesar să se efectueze corecția abaterii de la punctul 3 din prezentul apendice. |
| --- | --- |

2.2.1.

2.3.   Condiții ambiante

| 2.3.1. | Se identifică orice puncte de date dintr-o secvență de funcționare corespunzătoare condițiilor ambiante care nu respectă cerințele stabilite la punctul 3.3 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | În cazul în care proporția punctelor de date identificate la punctul 2.3.1 din prezentul apendice depășește 1 %, întreaga secvență se consideră nulă și se efectuează o nouă încercare. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | În cazul în care condițiile ambiante sunt măsurate numai la începutul și la sfârșitul încercării, întreaga secvență de încercare se consideră nulă dacă vreuna dintre măsurători nu respectă cerințele stabilite la punctul 3.3 din anexă. |
| --- | --- |

2.3.3.

2.4.   Date privind pornirea la rece

Datele măsurate pentru emisiile de poluanți gazoși la pornirea la rece trebuie excluse înainte de efectuarea calculelor privind emisiile de poluanți gazoși.

2.4.1.   Motoarele răcite cu lichid

Măsurarea datelor valabile pentru calcularea emisiilor poluanților gazoși trebuie să înceapă după ce temperatura lichidului de răcire a motorului ajunge la 343 K (70 °C) pentru prima oară sau după ce aceasta s-a stabilizat (cu o toleranță de +/– 2 K) într-un interval de 5 minute sau după ce temperatura lichidului de răcire al motorului s-a stabilizat (cu o toleranță de +/– 5 K) într-un interval de 5 minute pentru încercările efectuate la o temperatură ambiantă mai mică sau egală cu 273,15 K, luându-se în calcul condiția care este îndeplinită mai întâi; în orice caz, aceasta trebuie să înceapă la cel puțin 20 de minute de la pornirea motorului.

2.4.2.   Motoarele răcite cu aer

Măsurarea datelor valabile pentru calcularea emisiilor de poluanți gazoși trebuie să înceapă după ce temperatura măsurată în punctul de referință identificat la punctul 3.7.2.2.1 din PARTEA C din apendicele 3 la anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/656 se stabilizează în limita a ± 5 % într-un interval de 5 minute; în orice caz, aceasta trebuie să înceapă la cel puțin 20 de minute de la pornirea motorului.

3.   Corectarea abaterilor

3.1.   Abaterea maximă admisă

Abaterile răspunsului la reglarea la zero și ale răspunsului la calibrare trebuie să fie sub 2 % din întreaga scală, pe cel mai mic interval folosit:

| (a) | Dacă diferența dintre rezultatele obținute înainte de încercare și după încercare este mai mică de 2 %, concentrațiile măsurate pot fi utilizate necorectate sau pot fi corectate în ceea ce privește abaterea în conformitate cu punctul 3.2. |
| --- | --- |

(a)

Dacă diferența dintre rezultatele obținute înainte de încercare și după încercare este mai mică de 2 %, concentrațiile măsurate pot fi utilizate necorectate sau pot fi corectate în ceea ce privește abaterea în conformitate cu punctul 3.2.

| (b) | Dacă diferența dintre rezultatele obținute înainte de încercare și după încercare este mai mare sau egală cu 2 %, concentrațiile măsurate se corectează în ceea ce privește abaterea în conformitate cu punctul 3.2. Dacă nu se efectuează nicio corecție, încercarea se consideră nulă. |
| --- | --- |

(b)

Dacă diferența dintre rezultatele obținute înainte de încercare și după încercare este mai mare sau egală cu 2 %, concentrațiile măsurate se corectează în ceea ce privește abaterea în conformitate cu punctul 3.2. Dacă nu se efectuează nicio corecție, încercarea se consideră nulă.

3.2.   Corectarea abaterilor

| 3.2.1. | Valoarea corectată a concentrațiilor în ceea ce privește abaterea se calculează în conformitate cu cerințele prevăzute în secțiunea 2.1 sau în secțiunea 3.5 din anexa VII la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Diferența dintre valorile necorectate și cele corectate ale emisiilor de poluanți gazoși specifice frânării poate avea o abatere de cel mult ± 6 % de la valorile necorectate ale emisiilor de poluanți gazoși specifice frânării. În cazul în care abaterea este mai mare de 6 %, încercarea se consideră nulă. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | Fiecare valoare a emisiilor de poluanți gazoși specifice frânării se calculează pornind de la masa integrată a emisiilor de poluanți gazoși din secvența de încercare împărțită la lucrul mecanic total produs în timpul secvenței de încercare. Acest calcul se efectuează înainte de determinarea evenimentelor reușite în conformitate cu apendicele 4 sau de calcularea emisiilor de poluanți gazoși în conformitate cu apendicele 5. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.3. | Dacă se aplică corectarea abaterii, la raportarea emisiilor de poluanți gazoși se iau în considerare numai rezultatele emisiilor de poluanți gazoși a căror abatere a fost corectată. |
| --- | --- |

3.2.3.

4.   Sincronizare

Pentru a reduce la minimum efectele decalajului produs de diferența în timp dintre diferitele semnale care vizează calcularea emisiilor masice de poluanți gazoși, datele relevante pentru calculul emisiilor de poluanți gazoși se sincronizează în conformitate cu cerințele prevăzute la punctele 4.1-4.4.

4.1.   Date provenite de la analizoarele de gaz

Datele provenite de la analizoarele de gaz trebuie aliniate la cerințele stabilite în secțiunea 8.1.5.3 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654.

4.2.   Date provenite de la analizoarele de gaz și de la DGE

Datele provenite de la analizoarele de gaze trebuie sincronizate în mod corespunzător cu datele provenite de la DGE utilizând procedura de la punctul 4.4.

4.3.   Date provenite de la PEMS și de la motor

Datele provenite de la PEMS (analizoare de gaz și DGE) trebuie sincronizate în mod corespunzător cu datele provenite de la sistemul ECU al motorului utilizând procedura de la punctul 4.4.

4.4.   Procedura de eficientizare a sincronizării datelor provenite de la PEMS

Parametrii încercărilor prezentați în tabelul din apendicele 2 se împart în trei categorii:

| | Categoria 1: analizoare de gaze (concentrații de HC, CO, CO2, NOx); |
| --- | --- |

Categoria 1: analizoare de gaze (concentrații de HC, CO, CO2, NOx);

| | Categoria 2: DGE (debitul masic al gazelor de evacuare și temperatura la evacuare); |
| --- | --- |

Categoria 2: DGE (debitul masic al gazelor de evacuare și temperatura la evacuare);

| | Categoria 3: motor (cuplu, turație, temperaturi, valoarea consumului de combustibil comunicată de ECU). |
| --- | --- |

Categoria 3: motor (cuplu, turație, temperaturi, valoarea consumului de combustibil comunicată de ECU).

Sincronizarea fiecărei categorii cu celelalte două categorii se verifică identificându-se cel mai ridicat coeficient de corelare între două serii de parametri de încercare. Toți parametrii de încercare dintr-o categorie se ajustează pentru a maximiza factorul de corelare. Următorii parametrii de încercare se utilizează pentru a calcula coeficienții de corelare:

| (a) | Categoriile 1 și 2 (date provenite de la analizoare de gaze și DGE) cu categoria 3 (date provenite de la motor): debitul masic al gazelor de evacuare de la DGE cu cuplul emis de ECU; |
| --- | --- |

(a)

Categoriile 1 și 2 (date provenite de la analizoare de gaze și DGE) cu categoria 3 (date provenite de la motor): debitul masic al gazelor de evacuare de la DGE cu cuplul emis de ECU;

| (b) | Categoria 1 cu categoria 2: concentrația de CO2 și debitul masic la evacuare; |
| --- | --- |

(b)

Categoria 1 cu categoria 2: concentrația de CO2 și debitul masic la evacuare;

| (c) | Categoria 1 cu categoria 3: concentrația de CO2 și debitul combustibilului motorului. |
| --- | --- |

(c)

Categoria 1 cu categoria 3: concentrația de CO2 și debitul combustibilului motorului.

| 4.4.1. | În cazul motoarelor care nu sunt proiectate să aibă o interfață de comunicare pentru a permite colectarea datelor ECU, astfel cum se specifică în apendicele 7, corelarea de la punctul 4.4 literele (a) și (c) se omite. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | În cazul motoarelor pentru care măsurarea directă a debitului masic al gazelor de evacuare a fost omisă în conformitate cu nota (3) la tabelul din apendicele 2, se omite corelarea de la punctul 4.4 litera (a). |
| --- | --- |

4.4.2.

5.   Verificarea consecvenței datelor

5.1.   Date provenite de la analizoarele de gaz și de la DGE

Pentru motoarele proiectate pentru a avea o interfață de comunicare capabilă să asigure un debit de combustibil în conformitate cu tabelul 2 din apendicele 7, consecvența datelor (debitul masic al gazelor la evacuare măsurat de DGE și concentrațiile de gaze) se verifică prin realizarea unei corelări între debitul de combustibil măsurat și comunicat de ECU și debitul de combustibil al motorului calculat folosind procedura prevăzută în secțiunea 2.1.6.4 din anexa VII la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale.

Se efectuează o regresie liniară pentru valoarea măsurată și valoarea calculată ale debitului de combustibil. Se folosește metoda celor mai mici pătrate, ecuația celei mai bune aproximări având forma:

y = mx + b

unde:

| — | (a) y | este debitul de combustibil calculat [g/s]; |
| --- | --- | --- |
| — | (b) m | este panta liniei de regresie; |
| — | (c) x | este debitul de combustibil măsurat [g/s]; |
| — | (d) b | este punctul de intersecție dintre axa y și curba de regresie. |

—

(a) y

este debitul de combustibil calculat [g/s];

—

(b) m

este panta liniei de regresie;

—

(c) x

este debitul de combustibil măsurat [g/s];

—

(d) b

este punctul de intersecție dintre axa y și curba de regresie.

Panta (m) și coeficientul de determinare (r2) se calculează pentru fiecare curbă de regresie. Se recomandă ca analiza aceasta să se efectueze în intervalul cuprins între 15 % din valoarea maximă și valoarea maximă și la o frecventă mai mare sau egală cu 1 Hz. Pentru ca încercarea să fie considerată valabilă, se evaluează următoarele două criterii:

Tabelul 1

Toleranțe

| Panta liniei de regresie, m | 0,9-1,1 – recomandată |
| --- | --- |
| Coeficientul de determinare, r2 | min. 0,90 – Obligatoriu |

Panta liniei de regresie, m

0,9-1,1 – recomandată

Coeficientul de determinare, r2

min. 0,90 – Obligatoriu

5.2.   Date privind cuplul provenite de la ECU

În cazul în care datele privind cuplul ECU trebuie utilizate în calcule, consecvența datelor privind cuplul provenite de la ECU trebuie verificată prin compararea valorilor cuplului maxim transmise de ECU la diferite turații ale motorului (după caz) cu valorile corespunzătoare de pe curba oficială a cuplului la sarcină completă a motorului, în conformitate cu apendicele 6.

5.3.   Consum de combustibil specific frânării (BSFC)

În cazul în care sunt disponibile date provenite de la ECU, BSFC se verifică folosind:

| (a) | consumul de combustibil calculat pe baza datelor privind emisiile de gaze poluante (datele privind concentrațiile din analizoarele de gaze și datele privind debitul masic al gazelor de evacuare), în conformitate cu procedura stabilită în secțiunea 2.1.6.4 din anexa VII la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale; |
| --- | --- |

(a)

consumul de combustibil calculat pe baza datelor privind emisiile de gaze poluante (datele privind concentrațiile din analizoarele de gaze și datele privind debitul masic al gazelor de evacuare), în conformitate cu procedura stabilită în secțiunea 2.1.6.4 din anexa VII la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale;

| (b) | lucrul mecanic calculat pe baza datelor ECU (cuplul motorului și turația motorului). |
| --- | --- |

(b)

lucrul mecanic calculat pe baza datelor ECU (cuplul motorului și turația motorului).

5.4.   Presiunea ambiantă

Valoarea presiunii ambiante se verifică pe baza altitudinii indicate de datele provenite de la sistemul GPS, dacă acesta există.

5.5.   Autoritatea de omologare poate considera încercarea nulă dacă nu este satisfăcută de rezultatele verificării consecvenței datelor.

6.   Corecția în stare uscată-umedă

În cazul în care concentrația se măsoară în stare uscată, aceasta trebuie convertită într-o valoare corespunzătoare stării umede în conformitate cu procedura descrisă la secțiunea 2 sau 3 din anexa VII la Regulamentul delegat (UE) 2017/654.

7.   Corecția concentrațiilor de NOx pentru umiditate și temperatură

Concentrațiile de NOx măsurate de analizoarele de gaze nu se corectează pentru umiditatea și temperatura aerului ambiant.”

| 23. | La apendicele 4, punctele 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:
  „2.   Procedura pentru stabilirea evenimentelor nereușite









  2.1. | Evenimentele nereușite sunt cele în care:






  (a) | pentru motoarele care nu sunt proiectate să aibă o interfață de comunicare capabilă să furnizeze date privind cuplul și turația în conformitate cu tabelul 1 din apendicele 7, puterea instantanee aproximativă determinată în conformitate cu procedura prevăzută în apendicele 10; sau |
| --- | --- | --- | --- |

23.

La apendicele 4, punctele 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:

„2.   Procedura pentru stabilirea evenimentelor nereușite

2.1.

(a)

pentru motoarele care nu sunt proiectate să aibă o interfață de comunicare capabilă să furnizeze date privind cuplul și turația în conformitate cu tabelul 1 din apendicele 7, puterea instantanee aproximativă determinată în conformitate cu procedura prevăzută în apendicele 10; sau

| (b) | în toate celelalte cazuri, puterea instantanee a motorului,
  este mai mică de 10 % din puterea de referință a motorului, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 26 din Regulamentul (UE) 2016/1628 și enumerată în anexa I la regulamentul respectiv pentru fiecare (sub)categorie de motoare, pentru tipul de motor supus încercării ISM. |
| --- | --- |

(b)

în toate celelalte cazuri, puterea instantanee a motorului,

este mai mică de 10 % din puterea de referință a motorului, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 26 din Regulamentul (UE) 2016/1628 și enumerată în anexa I la regulamentul respectiv pentru fiecare (sub)categorie de motoare, pentru tipul de motor supus încercării ISM.

| 2.1.1. | Pentru motoarele supuse încercărilor în temeiul prezentului regulament care nu sunt proiectate pentru a avea o interfață de comunicare capabilă să furnizeze date privind cuplul și turația în conformitate cu tabelul 1 din apendicele 7, puterea instantanee aproximativă se calculează utilizând procedura descrisă în apendicele 10 înainte de aplicarea procedurii din prezentul apendice. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.2. | Se parcurg următoarele etape suplimentare: |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Evenimentele nereușite mai scurte decât D0 se consideră evenimente reușite și se combină cu evenimentele reușite din preajmă (a se vedea tabelul 2 pentru valorile D0). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Evenimentele reușite mai scurte decât D0 înconjurate de evenimente nereușite mai lungi decât D1 se consideră evenimente nereușite și se combină cu evenimentele nereușite din preajmă (a se vedea tabelul 2 pentru valorile D1). |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Etapa de demarare după evenimente îndelungate nereușite (> D2) pentru motoarele echipate cu un dispozitiv de posttratare utilizat pentru reducerea emisiilor de NOx și măsurarea temperaturii gazelor de evacuare în conformitate cu nota 4 din tabelul din apendicele 2 se consideră, de asemenea, ca fiind un eveniment nereușit până când temperatura gazelor de evacuare ajunge la 523 K. Dacă temperatura gazelor de evacuare nu ajunge la 523 K în D3 minute, toate evenimentele care urmează după D3 se consideră drept evenimente reușite (a se vedea tabelul 2 pentru valorile D2 și D3). |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | În cazul tuturor evenimentelor nereușite, primele D1 minute ale evenimentului se consideră drept un eveniment reușit. |
| --- | --- |

2.2.4.

3.   Algoritmul de marcare a «reușitei echipamentului» pentru punerea în aplicare a cerințelor de la punctul 2

Punctul 2 se pune în aplicare în ordinea stabilită la punctele 3.1-3.4.

3.1.   Etapa 1: se depistează și se clasifică evenimentele în reușite și nereușite;

| (a) | se identifică evenimentele reușite și cele nereușite conform punctului 2.1; |
| --- | --- |

(a)

se identifică evenimentele reușite și cele nereușite conform punctului 2.1;

| (b) | se calculează durata evenimentelor nereușite; |
| --- | --- |

(b)

se calculează durata evenimentelor nereușite;

| (c) | se marchează evenimentele nereușite mai scurte decât D0 ca fiind evenimente reușite; |
| --- | --- |

(c)

se marchează evenimentele nereușite mai scurte decât D0 ca fiind evenimente reușite;

| (d) | se calculează durata evenimentelor reușite. |
| --- | --- |

(d)

se calculează durata evenimentelor reușite.

3.2.   Etapa 2: Se combină evenimentele reușite scurte (≤ D0) cu evenimentele nereușite.

Se marchează drept evenimente nereușite acele evenimente reușite mai scurte decât D0 și care sunt precedate și urmate de celelalte evenimente nereușite cu o durată mai mare decât D1.

3.3.   Etapa 3: Se exclud evenimentele reușite care urmează după evenimentele nereușite îndelungate (etapa de demarare).

În cazul în care se aplică punctul 2.2.3, se marchează drept evenimente nereușite acele evenimente care au loc după evenimente nereușite cu o durată îndelungată (> D2) până când:

| (a) | temperatura gazelor de evacuare atinge 523 K; sau |
| --- | --- |

(a)

temperatura gazelor de evacuare atinge 523 K; sau

| (b) | până au trecut D3 minute,
  luându-se în calcul situația care survine mai întâi. |
| --- | --- |

(b)

până au trecut D3 minute,

luându-se în calcul situația care survine mai întâi.

3.4.   Etapa 4: Se includ evenimentele nereușite care urmează după evenimentele reușite.

Se includ D1 minute ale evenimentului nereușit în urma oricărui eveniment reușit ca parte a acelui eveniment reușit.

Tabelul 2

Valori pentru parametrii D0, D1, D2 și D3

| Parametri | Valoare |
| --- | --- |
| D0 | 2 minute |
| D1 | 2 minute |
| D2 | 10 minute |
| D3 | 4 minute |

Parametri

Valoare

D0

2 minute

D1

2 minute

D2

10 minute

D3

4 minute

”

| 24. | La apendicele 5, punctele 2.1-2.3.2 se înlocuiesc cu următorul text:
  „2.1.   Metoda stabilirii intervalului de mediere
  2.1.1.   Cerințe generale
  Intervalul de mediere reprezintă subsetul setului de date complete calculate în timpul încercării de monitorizare în circulație, al cărui lucru mecanic sau a cărui masă de CO2 este egal(ă) cu lucrul mecanic sau cu masa de CO2 a(l) motorului măsurat(ă) în cadrul ciclului de încercare de referință din laborator. Masa emisiilor de poluanți gazoși și factorii de conformitate se calculează cu ajutorul metodei de stabilire a intervalului de mediere oscilant, pe baza lucrului mecanic de referință (procedura prevăzută la punctul 2.2) și a masei de CO2 de referință (procedura prevăzută la punctul 2.3) măsurate în cadrul în cadrul ciclului de încercare de referință din laborator.
  Puterea motorului raportată la timp și intervalele de mediere a emisiilor de poluanți gazoși, începând cu primul interval de mediere.
  Calculele se efectuează în conformitate cu următoarele subpuncte:






  (a) | orice date excluse, în conformitate cu apendicele 4, nu se iau în considerare pentru calcularea lucrului mecanic sau a masei de CO2 și a emisiilor de poluanți gazoși și a factorilor de conformitate ai intervalelor de mediere, cu excepția cazului în care acest lucru este prevăzut la punctul 4 litera (f) din prezentul apendice; |
| --- | --- | --- |

24.

La apendicele 5, punctele 2.1-2.3.2 se înlocuiesc cu următorul text:

„2.1.   Metoda stabilirii intervalului de mediere

2.1.1.   Cerințe generale

Intervalul de mediere reprezintă subsetul setului de date complete calculate în timpul încercării de monitorizare în circulație, al cărui lucru mecanic sau a cărui masă de CO2 este egal(ă) cu lucrul mecanic sau cu masa de CO2 a(l) motorului măsurat(ă) în cadrul ciclului de încercare de referință din laborator. Masa emisiilor de poluanți gazoși și factorii de conformitate se calculează cu ajutorul metodei de stabilire a intervalului de mediere oscilant, pe baza lucrului mecanic de referință (procedura prevăzută la punctul 2.2) și a masei de CO2 de referință (procedura prevăzută la punctul 2.3) măsurate în cadrul în cadrul ciclului de încercare de referință din laborator.

Puterea motorului raportată la timp și intervalele de mediere a emisiilor de poluanți gazoși, începând cu primul interval de mediere.

Calculele se efectuează în conformitate cu următoarele subpuncte:

(a)

orice date excluse, în conformitate cu apendicele 4, nu se iau în considerare pentru calcularea lucrului mecanic sau a masei de CO2 și a emisiilor de poluanți gazoși și a factorilor de conformitate ai intervalelor de mediere, cu excepția cazului în care acest lucru este prevăzut la punctul 4 litera (f) din prezentul apendice;

| (b) | calculele intervalului de mediere oscilant se efectuează cu o creștere în timp Δt egală cu perioada de culegere a datelor. Începutul intervalului de mediere oscilant se extinde cu suma respectivă la fiecare iterație; |
| --- | --- |

(b)

calculele intervalului de mediere oscilant se efectuează cu o creștere în timp Δt egală cu perioada de culegere a datelor. Începutul intervalului de mediere oscilant se extinde cu suma respectivă la fiecare iterație;

| (c) | masa emisiilor de poluanți gazoși pentru fiecare interval de mediere (mg/interval de mediere) se obține prin integrarea masei emisiilor instantanee de poluanți gazoși în intervalul de mediere; |
| --- | --- |

(c)

masa emisiilor de poluanți gazoși pentru fiecare interval de mediere (mg/interval de mediere) se obține prin integrarea masei emisiilor instantanee de poluanți gazoși în intervalul de mediere;

| (d) | în cazul motoarelor cu ECU proiectate cu o interfață de comunicare destinată să permită colectarea datelor privind cuplul și turația motorului, astfel cum se specifică în tabelul 1 din apendicele 7, calculele se efectuează și rezultatele se raportează atât pentru metoda bazată pe lucrul mecanic, cât și pentru metoda bazată pe masa de CO2. În toate celelalte cazuri, calculele se efectuează și rezultatele se raportează numai pentru metoda bazată pe masa de CO2. |
| --- | --- |

(d)

în cazul motoarelor cu ECU proiectate cu o interfață de comunicare destinată să permită colectarea datelor privind cuplul și turația motorului, astfel cum se specifică în tabelul 1 din apendicele 7, calculele se efectuează și rezultatele se raportează atât pentru metoda bazată pe lucrul mecanic, cât și pentru metoda bazată pe masa de CO2. În toate celelalte cazuri, calculele se efectuează și rezultatele se raportează numai pentru metoda bazată pe masa de CO2.

Figura 4

Puterea motorului raportată la timp și intervalele de mediere a emisiilor de poluanți gazoși, începând cu primul interval de mediere raportat la timp

Image 4

2.1.2.   Valori de referință

Lucrul mecanic de referință și masa de CO2 de referință ale unui tip de motor sau ale tuturor tipurilor de motoare din aceeași familie de motoare sunt cele determinate după cum urmează:

| (a) | pentru motoarele din grupurile ISM A și C, valorile din ciclul NRTC cu pornire la cald din timpul încercării de omologare de tip a motorului-prototip, astfel cum se specifică la punctele 11.3.1 și 11.3.2 din addendumul la certificatul de omologare UE de tip pentru tipul de motor sau familia de motoare prevăzut(ă) în anexa IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/656; |
| --- | --- |

(a)

pentru motoarele din grupurile ISM A și C, valorile din ciclul NRTC cu pornire la cald din timpul încercării de omologare de tip a motorului-prototip, astfel cum se specifică la punctele 11.3.1 și 11.3.2 din addendumul la certificatul de omologare UE de tip pentru tipul de motor sau familia de motoare prevăzut(ă) în anexa IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/656;

| (b) | pentru motoarele din grupul ISM H, valorile din ciclul LSI-NRTC din timpul încercării de omologare de tip a motorului-prototip; |
| --- | --- |

(b)

pentru motoarele din grupul ISM H, valorile din ciclul LSI-NRTC din timpul încercării de omologare de tip a motorului-prototip;

| (c) | pentru motoarele din grupurile ISM care nu sunt enumerate la litera (a) sau (b), valorile determinate pe baza rezultatului încercării de omologare de tip a motorului-prototip utilizând metoda prevăzută în apendicele 9. |
| --- | --- |

(c)

pentru motoarele din grupurile ISM care nu sunt enumerate la litera (a) sau (b), valorile determinate pe baza rezultatului încercării de omologare de tip a motorului-prototip utilizând metoda prevăzută în apendicele 9.

2.2.   Metoda bazată pe lucrul mecanic

Figura 5

Metoda bazată pe lucrul mecanic

Image 5

Durata (t
  2,

  i
  – t
  1,

  i) a celui de-al i-lea interval de mediere se determină astfel:

W(t
  2,

  i) – W(t
  1,

  i) ≥ Wref

unde:

| — | W(t j,i) este lucrul mecanic al motorului măsurat între pornire și timpul t j,i, în kWh; |
| --- | --- |

—

W(t j,i) este lucrul mecanic al motorului măsurat între pornire și timpul t j,i, în kWh;

| — | Wref
  este lucrul mecanic de referință al motorului determinat în conformitate cu punctul 2.1.2, în kWh; |
| --- | --- |

—

Wref
  este lucrul mecanic de referință al motorului determinat în conformitate cu punctul 2.1.2, în kWh;

| — | t
  2,

  i
  se selectează astfel încât: |
| --- | --- |

—

t
  2,

  i
  se selectează astfel încât:

W(t
  2,

  i
  – Δt) – W(t
  1,

  i) < W ref
  ≤ W(t
  2,

  i) – W(t
  1,

  i)

unde Δt este perioada de eșantionare a datelor, egală cu cel mult 1 secundă.

2.2.1.   Calculul emisiilor de poluanți gazoși specifice frânării

Emisiile de poluanți gazoși specifice frânării egas
  (g/kWh) se calculează pentru fiecare interval de mediere și pentru fiecare poluant gazos în modul următor:

Formula

unde:

| — | mi
  este emisia masică de poluanți gazoși în timpul celui de al i-lea interval de mediere, în g/interval de mediere; |
| --- | --- |

—

mi
  este emisia masică de poluanți gazoși în timpul celui de al i-lea interval de mediere, în g/interval de mediere;

| — | W(t
  2,

  i) – W(t
  1,

  i) este lucrul mecanic al motorului în timpul celui de al i-lea interval de mediere, în kWh. |
| --- | --- |

—

W(t
  2,

  i) – W(t
  1,

  i) este lucrul mecanic al motorului în timpul celui de al i-lea interval de mediere, în kWh.

2.2.2.   Selecția intervalelor de mediere valabile

Intervalele de mediere valabile sunt intervalele de mediere a căror putere medie depășește pragul de putere de 20 % din puterea de referință, astfel cum este definită la articolul 3 punctul (26) din Regulamentul (UE) 2016/1628 și enumerată în anexa I la regulamentul respectiv pentru fiecare (sub)categorie de motoare, pentru tipul de motor supus încercării ISM, cu excepția motoarelor din categoria ATS, unde puterea de referință este puterea la turație intermediară, astfel cum este definită în secțiunea 5.2.5.4 litera (f) din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654. Procentul de intervale de mediere valabile trebuie să fie cel puțin egal cu 50 %.

| 2.2.2.1. | În cazul în care procentul de intervale valabile se situează sub 50 %, evaluarea datelor se repetă utilizând praguri de putere inferioare. Pragul de putere se reduce de la 20 % în trepte de 1 % până în momentul în care procentul de intervale valabile ajunge să fie mai mare sau egal cu 50 %. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

| 2.2.2.2. | În orice caz, pragul inferior nu trebuie să se situeze sub 10 %. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

| 2.2.2.3. | Încercarea se consideră nulă dacă procentul intervalelor de mediere valabile este mai mic de 50 % la un prag al puterii de 10 %. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

2.2.3.   Calcularea factorilor de conformitate

Factorii de conformitate se calculează pentru fiecare interval de mediere separat valabil și pentru fiecare poluant gazos separat în modul următor:

Formula

unde:

| — | egas
  este emisia de poluanți gazoși specifică frânării, în g/kWh; |
| --- | --- |

—

egas
  este emisia de poluanți gazoși specifică frânării, în g/kWh;

| — | L este limita aplicabilă, în g/kWh. |
| --- | --- |

—

L este limita aplicabilă, în g/kWh.

2.3.   Metoda bazată pe masa de CO2

Figura 6

Metoda bazată pe masa de CO2

Image 6

Durata (t
  2,

  i
  – t
  1,

  i) celui de-al i-lea interval de mediere se determină astfel:

Formula

unde:

| — | este masa de CO2 măsurată între începutul încercării și momentul t j,i, în g; |
| --- | --- |

—

Formula
  este masa de CO2 măsurată între începutul încercării și momentul t j,i, în g;

| — | este masa de CO2 de referință determinată în grame (g) în conformitate cu punctul 2.1.2; |
| --- | --- |

—

Formula
  este masa de CO2 de referință determinată în grame (g) în conformitate cu punctul 2.1.2;

| — | t
  2,

  i
  se selectează astfel încât: |
| --- | --- |

—

t
  2,

  i
  se selectează astfel încât:

Formula

unde Δt este perioada de eșantionare a datelor, egală cu cel mult 1 secundă.

Masele de CO2 se calculează în intervalele de mediere prin integrarea emisiilor instantanee de poluanți gazoși, calculate în conformitate cu cerințele introduse la punctul 1.

2.3.1.   Selecția intervalelor de mediere valabile

Intervalele de mediere valabile sunt cele a căror durată nu depășește durata maximă calculată cu:

Formula

unde:

| — | Dmax
  reprezintă durata maximă a intervalului de mediere, în s; |
| --- | --- |

—

Dmax
  reprezintă durata maximă a intervalului de mediere, în s;

| — | Pmax
  reprezintă puterea de referință, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 26 din Regulamentul (UE) 2016/1628, în kW, și enumerată în anexa I la regulamentul respectiv pentru fiecare (sub)categorie de motoare, pentru tipul de motor supus încercării ISM, cu excepția motoarelor din categoria ATS, unde puterea de referință este puterea la turație intermediară, astfel cum este definită în secțiunea 5.2.5.4 litera (f) din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654.
  Procentajul de intervale de mediere valabile trebuie să fie cel puțin egal cu 50 %. |
| --- | --- |

—

Pmax
  reprezintă puterea de referință, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 26 din Regulamentul (UE) 2016/1628, în kW, și enumerată în anexa I la regulamentul respectiv pentru fiecare (sub)categorie de motoare, pentru tipul de motor supus încercării ISM, cu excepția motoarelor din categoria ATS, unde puterea de referință este puterea la turație intermediară, astfel cum este definită în secțiunea 5.2.5.4 litera (f) din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654.

Procentajul de intervale de mediere valabile trebuie să fie cel puțin egal cu 50 %.

| 2.3.1.1. | În cazul în care procentajul intervalelor valabile este mai mic de 50 %, evaluarea datelor se repetă utilizând intervale de durate mai mari. Acest lucru se obține prin scăderea valorii de 0,2 menționată în formula de la punctul 2.3.1 în trepte de 0,01 până când procentajul de intervale valabile este mai mare sau egal cu 50 %. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

| 2.3.1.2. | În orice caz, valoarea cea mai scăzută din formula de mai sus nu trebuie să fie mai mică de 0,10. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

| 2.3.1.3. | Încercarea trebuie anulată în cazul în care procentajul de intervale valabile este mai mic de 50 % pentru o durată maximă a intervalului calculată în conformitate cu punctul 2.3.1 și cu punctele 2.3.1.1 și 2.3.1.2. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

2.3.2.   Calcularea factorilor de conformitate

Factorii de conformitate se calculează pentru fiecare interval de mediere separat și pentru fiecare poluant separat în modul următor:

Formula

Cu

Formula
  (raportul în circulație) și

Formula
  (raportul de certificare)

unde:

| — | mi
  este emisia masică de poluanți gazoși în timpul celui de al i-lea interval de mediere, în g/interval de mediere; |
| --- | --- |

—

mi
  este emisia masică de poluanți gazoși în timpul celui de al i-lea interval de mediere, în g/interval de mediere;

| — | este masa de CO2 emis în timpul celui de al i-lea interval de mediere, în g/interval de mediere; |
| --- | --- |

—

Formula
  este masa de CO2 emis în timpul celui de al i-lea interval de mediere, în g/interval de mediere;

| — | este masa de CO2 de referință a motorului determinată în conformitate cu punctul 2.1.2 litera (g); |
| --- | --- |

—

Formula
  este masa de CO2 de referință a motorului determinată în conformitate cu punctul 2.1.2 litera (g);

| — | mL
  este emisia masică de poluant gazos corespunzătoare limitei aplicabile pentru ciclul de încercare de referință, în g. |
| --- | --- |

—

mL
  este emisia masică de poluant gazos corespunzătoare limitei aplicabile pentru ciclul de încercare de referință, în g.

mL
  se determină după cum urmează:

Formula

unde:

| — | L este limita aplicabilă, în g/kWh; |
| --- | --- |

—

L este limita aplicabilă, în g/kWh;

| — | Wref
  este lucrul mecanic de referință al motorului determinat în conformitate cu punctul 2.1.2, în kWh.” |
| --- | --- |

—

Wref
  este lucrul mecanic de referință al motorului determinat în conformitate cu punctul 2.1.2, în kWh.”

| 25. | La apendicele 6, punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
  „2.   Imposibilitatea verificării conformității semnalului cuplului emis de ECU

  Atunci când producătorul îi demonstrează autorității de omologare că nu este posibil să se verifice semnalul cuplului emis de ECU în timpul încercării de monitorizare în circulație, verificarea efectuată în conformitate cu cerințele din apendicele 3 la anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 în timpul încercărilor impuse pentru omologarea de tip UE și menționată în certificatul de omologare de tip trebuie acceptată de către autoritatea de omologare.
  Pentru motoarele din alte grupuri ISM decât A, C și H, autoritatea de omologare poate accepta o demonstrație separată efectuată în conformitate cu cerințele din apendicele 3 la anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654, dar utilizând următoarele proceduri de stabilire a diagramei de funcționare din anexa respectivă:






  (a) | pentru motoarele din grupul ISM I și motoarele cu turație variabilă din grupurile ISM E, F, G, J, K, L, M și N, secțiunea 7.6.1; |
| --- | --- | --- |

25.

La apendicele 6, punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.   Imposibilitatea verificării conformității semnalului cuplului emis de ECU

Atunci când producătorul îi demonstrează autorității de omologare că nu este posibil să se verifice semnalul cuplului emis de ECU în timpul încercării de monitorizare în circulație, verificarea efectuată în conformitate cu cerințele din apendicele 3 la anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 în timpul încercărilor impuse pentru omologarea de tip UE și menționată în certificatul de omologare de tip trebuie acceptată de către autoritatea de omologare.

Pentru motoarele din alte grupuri ISM decât A, C și H, autoritatea de omologare poate accepta o demonstrație separată efectuată în conformitate cu cerințele din apendicele 3 la anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654, dar utilizând următoarele proceduri de stabilire a diagramei de funcționare din anexa respectivă:

(a)

pentru motoarele din grupul ISM I și motoarele cu turație variabilă din grupurile ISM E, F, G, J, K, L, M și N, secțiunea 7.6.1;

| (b) | pentru toate celelalte motoare, secțiunea 7.6.3. |
| --- | --- |

(b)

pentru toate celelalte motoare, secțiunea 7.6.3.

În cazul în care diagrama de funcționare se efectuează la turație constantă în conformitate cu litera (b), este suficient să se măsoare și să se compare valorile cuplului măsurate de dinamometru și semnalul cuplului transmis de ECU într-un singur punct de putere nominală netă.”

| 26. | La apendicele 7, punctele 1-1.3 se înlocuiesc cu următorul text:
  „1.   Date care trebuie transmise









  1.1. | În cazul în care se utilizează o ECU pentru a furniza cuplul, turația sau temperatura lichidului de răcire a motorului, aceste date trebuie furnizate cel puțin în conformitate cu tabelul 1.

  Tabelul 1


  Date măsurate







  Parametru | Unitatea  (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cuplul motorului  (10) | Nm |
| Turația motorului | rpm |
| Temperatura lichidului de răcire a motorului | K |

26.

La apendicele 7, punctele 1-1.3 se înlocuiesc cu următorul text:

„1.   Date care trebuie transmise

1.1.

Tabelul 1

Date măsurate

Parametru

Unitatea  (9)

Cuplul motorului  (10)

Nm

Turația motorului

rpm

Temperatura lichidului de răcire a motorului

K

| 1.2. | Atunci când nici presiunea ambiantă, nici temperatura ambiantă nu se măsoară prin senzori externi, acestea trebuie furnizate de către ECU în conformitate cu tabelul 2.

  Tabelul 2


  Date suplimentare măsurate







  Parametru | Unitatea  (11) |
| --- | --- | --- |
| Temperatură ambiantă  (12) | K |
| Presiune ambiantă | kPa |
| Debitul de combustibil al motorului | g/s |

1.2.

Tabelul 2

Date suplimentare măsurate

Parametru

Unitatea  (11)

Temperatură ambiantă  (12)

K

Presiune ambiantă

kPa

Debitul de combustibil al motorului

g/s

| 1.3. | Atunci când debitul masic la evacuare nu se măsoară direct, debitul combustibilului motorului trebuie furnizat conform tabelului din apendicele 2.” |
| --- | --- |

1.3.

| 27. | La apendicele 7, punctul 2.1.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „2.1.1. | Accesul la informații privind fluxurile de date se acordă în conformitate cu cel puțin una dintre următoarele serii de standarde:






  (a) | ISO 27145 cu ISO 15765-4 (bazat pe CAN); |
| --- | --- | --- | --- |

27.

La apendicele 7, punctul 2.1.1 se înlocuiește cu următorul text:

„2.1.1.

(a)

ISO 27145 cu ISO 15765-4 (bazat pe CAN);

| (b) | ISO 27145 cu ISO 13400 (bazat pe TCP/IP); |
| --- | --- |

(b)

ISO 27145 cu ISO 13400 (bazat pe TCP/IP);

| (c) | SAE J1939-73; |
| --- | --- |

(c)

SAE J1939-73;

| (d) | ISO 14229.” |
| --- | --- |

(d)

ISO 14229.”

| 28. | Apendicele 8 se modifică după cum urmează:






  (a) | rubricile 2-2.20 se înlocuiesc cu următorul text:
  „2.   Informații cu privire la motor









  2.1. | Grup ISM |
| --- | --- | --- | --- |

28.

Apendicele 8 se modifică după cum urmează:

(a)

rubricile 2-2.20 se înlocuiesc cu următorul text:

„2.   Informații cu privire la motor

2.1.

| 2.2. | Categoria și subcategoria tipului motorului/familiei motorului |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Numărul omologării de tip |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Denumirea (denumirile) comercială (comerciale) (dacă este cazul) |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Denumirea familiei de motoare (dacă este membru al unei familii) |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lucrul mecanic de referință [kWh] |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Masa de CO2 de referință [g] |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Denumirea tipului de motor |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Numărul de identificare al motorului |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Anul și luna de fabricație a motorului |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Motor recondiționat (da/nu) |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Capacitatea cilindrică totală a motorului [cm3] |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Număr de cilindri |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Puterea netă nominală/turația nominală declarată a motorului [kW/rpm] |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Puterea netă/turația la putere maximă a motorului [kW/rpm] |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Cuplul maxim/turația de cuplu maxim declarată a motorului [Nm/rpm] |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Turația la ralanti [rpm] |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Curba cuplului la sarcină maximă, furnizată de producător, disponibilă (da/nu) |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Număr de referință al curbei cuplului la sarcină maximă furnizat de producător |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Sistemul DeNOx instalat (de exemplu, RGE, SCR) (după caz) |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Tip de convertizor catalitic instalat (după caz) |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Tip de posttratare a particulelor instalat (după caz) |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Posttratare modificată în ceea ce privește omologarea de tip (da/nu) |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Informații provenite de la ECU instalată (numărul de etalonare al software-ului)”; |
| --- | --- |

2.24.

| (b) | rubricile 9-9.11 se înlocuiesc cu următorul text:
  „9.   Factorii de conformitate ai intervalului de mediere (13)
  (calculați în conformitate cu apendicele 3-5)


  (Percentilă minimă, maximă și 90 % cumulativă)









  9.1. | Factorul de conformitate al THC în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] (14) |
| --- | --- | --- |

(b)

rubricile 9-9.11 se înlocuiesc cu următorul text:

„9.   Factorii de conformitate ai intervalului de mediere (13)
  (calculați în conformitate cu apendicele 3-5)

(Percentilă minimă, maximă și 90 % cumulativă)

9.1.

| 9.2. | Factorul de conformitate al CO în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Factorul de conformitate al NOx în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] (15) (după caz) |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Factorul de conformitate al THC + NOx în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] (16) (după caz) |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Factorul de conformitate al THC în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] (17) |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Factorul de conformitate al CO în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | Factorul de conformitate al NOx în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] (18) (după caz) |
| --- | --- |

9.7.

| 9.8. | Factorul de conformitate al THC+NOx în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] (19) (după caz) |
| --- | --- |

9.8.

| 9.9. | Interval de mediere a lucrului mecanic: putere minimă și maximă în intervalul de mediere [%] |
| --- | --- |

9.9.

| 9.10. | Intervalul de mediere a masei de CO2: durata minimă și maximă a intervalului de mediere [s] |
| --- | --- |

9.10.

| 9.11. | Interval de mediere a lucrului mecanic: procentajul de intervale de mediere valabile |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | Intervalul de mediere a masei de CO2: procentajul de intervale de mediere valabile”; |
| --- | --- |

9.12.

| (c) | rubricile 10-10.8 se înlocuiesc cu următorul text:
  „10.   Factorii de conformitate ai intervalului de mediere (determinați conform apendicelor 3 și 5 fără determinarea evenimentelor reușite și nereușite conform apendicelui 4 și fără excluderea intervalelor nevalide prevăzute la punctele 2.2.2 și 2.3.1 din apendicele 5)


  (Percentilă minimă, maximă și 90 % cumulativă)









  10.1. | Factorul de conformitate al THC în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] (20) |
| --- | --- | --- |

(c)

rubricile 10-10.8 se înlocuiesc cu următorul text:

„10.   Factorii de conformitate ai intervalului de mediere (determinați conform apendicelor 3 și 5 fără determinarea evenimentelor reușite și nereușite conform apendicelui 4 și fără excluderea intervalelor nevalide prevăzute la punctele 2.2.2 și 2.3.1 din apendicele 5)

(Percentilă minimă, maximă și 90 % cumulativă)

10.1.

| 10.2. | Factorul de conformitate al CO în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Factorul de conformitate al NOx în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] (21) (după caz) |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Factorul de conformitate al THC+NOx în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] (22) (după caz) |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Factorul de conformitate al THC în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] (23) |
| --- | --- |

10.5.

| 10.6. | Factorul de conformitate al CO în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] |
| --- | --- |

10.6.

| 10.7. | Factorul de conformitate al NOx în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] (24) (după caz) |
| --- | --- |

10.7.

| 10.8. | Factorul de conformitate al THC+NOx în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] (25) (după caz) |
| --- | --- |

10.8.

| 10.9. | Interval de mediere a lucrului mecanic: putere minimă și maximă în intervalul de mediere [%] |
| --- | --- |

10.9.

| 10.10. | Intervalul de mediere a masei de CO2: durata minimă și maximă a intervalului de mediere [s]”; |
| --- | --- |

10.10.

| (d) | rubricile I-2-I-2.20 se înlocuiesc cu următorul text:
  „I-2.   Date instantanee calculate








  I-2.1. | Masa de THC [g/s] |
| --- | --- | --- |

(d)

rubricile I-2-I-2.20 se înlocuiesc cu următorul text:

„I-2.   Date instantanee calculate

I-2.1.

| I-2.2. | Masa de CO [g/s] |
| --- | --- |

I-2.2.

| I-2.3. | Masa NOx [g/s] (după caz) |
| --- | --- |

I-2.3.

| I-2.4. | Masa de CO2 [g/s] |
| --- | --- |

I-2.4.

| I-2.5. | Masa cumulată de THC [g] |
| --- | --- |

I-2.5.

| I-2.6. | Masa cumulată de CO [g] |
| --- | --- |

I-2.6.

| I-2.7. | Masa cumulată de NOx x[g/s] (după caz) |
| --- | --- |

I-2.7.

| I-2.8. | Masa cumulată de CO2 [g] |
| --- | --- |

I-2.8.

| I-2.9. | Debitul de combustibil calculat [g/s] |
| --- | --- |

I-2.9.

| I-2.10. | Puterea motorului [kW] |
| --- | --- |

I-2.10.

| I-2.11. | Lucrul mecanic al motorului [kWh] |
| --- | --- |

I-2.11.

| I-2.12. | Durata intervalului de mediere a lucrului mecanic [s] |
| --- | --- |

I-2.12.

| I-2.13. | Puterea medie a motorului în intervalul de mediere a lucrului mecanic [%] |
| --- | --- |

I-2.13.

| I-2.14. | Factorul de conformitate al THC în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] (26) |
| --- | --- |

I-2.14.

| I-2.15. | Factorul de conformitate al CO în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] |
| --- | --- |

I-2.15.

| I-2.16. | Factorul de conformitate al NOx în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] (27) (după caz) |
| --- | --- |

I-2.16.

| I-2.17. | Factorul de conformitate al THC+NOx în intervalul de mediere a lucrului mecanic [-] (28) (după caz) |
| --- | --- |

I-2.17.

| I-2.18. | Durata intervalului de mediere a masei de CO2 [s] |
| --- | --- |

I-2.18.

| I-2.19. | Factorul de conformitate al THC în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] (29) |
| --- | --- |

I-2.19.

| I-2.20. | Factorul de conformitate al CO în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] |
| --- | --- |

I-2.20.

| I-2.21. | Factorul de conformitate al NOx în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] (30) (după caz) |
| --- | --- |

I-2.21.

| I-2.22. | Factorul de conformitate al THC+NOx în intervalul de mediere a masei de CO2 [-] (31) (după caz)”. |
| --- | --- |

I-2.22.

| 29. | Se adaugă următoarele apendice 9 și 10:


  „Apendicele 9

  Determinarea lucrului mecanic de referință și a masei de CO2 de referință pentru tipurile de motoare în cazul cărora ciclul de încercare pentru omologarea de tip aplicabil este doar un ciclu în regim stabilizat pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră (NRSC)

  1.   Date generale

  Lucrul mecanic de referință și masa de CO2 de referință pentru grupurile ISM A și C sunt preluate din ciclul NRTC cu pornire la cald din timpul încercării de omologare de tip a motorului-prototip, iar pentru grupul ISM H, din încercarea de omologare de tip LSI-NRTC a motorului-prototip, astfel cum se prevede la punctul 2.1.2 din apendicele 5. Acest apendice definește modul de determinare a lucrului mecanic de referință și a masei de CO2 de referință pentru tipurile de motoare din toate grupurile ISM, cu excepția grupurilor A, C și H.
  În sensul acestui apendice, ciclul de încercare de laborator aplicabil este RMC NRSC sau NRSC în mod discontinuu pentru (sub)categoria de motoare corespunzătoare prevăzută în tabelele IV-1 și IV-2 și în tabelele IV-5-IV-10 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2016/1628.2.   Determinarea Wref
  și a





  din RMC NRSC








  2.1. | Lucrul mecanic de referință Wref
  , în kWh, este egal cu lucrul mecanic real Wact
  , în kWh, astfel cum se prevede în secțiunea 2.4.1.1 din anexa VII la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale. |
| --- | --- | --- |

29.

Se adaugă următoarele apendice 9 și 10:

„Apendicele 9

Determinarea lucrului mecanic de referință și a masei de CO2 de referință pentru tipurile de motoare în cazul cărora ciclul de încercare pentru omologarea de tip aplicabil este doar un ciclu în regim stabilizat pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră (NRSC)

1.   Date generale

Lucrul mecanic de referință și masa de CO2 de referință pentru grupurile ISM A și C sunt preluate din ciclul NRTC cu pornire la cald din timpul încercării de omologare de tip a motorului-prototip, iar pentru grupul ISM H, din încercarea de omologare de tip LSI-NRTC a motorului-prototip, astfel cum se prevede la punctul 2.1.2 din apendicele 5. Acest apendice definește modul de determinare a lucrului mecanic de referință și a masei de CO2 de referință pentru tipurile de motoare din toate grupurile ISM, cu excepția grupurilor A, C și H.

În sensul acestui apendice, ciclul de încercare de laborator aplicabil este RMC NRSC sau NRSC în mod discontinuu pentru (sub)categoria de motoare corespunzătoare prevăzută în tabelele IV-1 și IV-2 și în tabelele IV-5-IV-10 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2016/1628.

Formula

2.1.

| 2.2. | Masa CO2 de referință,

  , în g, este egală cu masa de CO2 pentru ciclul de încercare de laborator

  , în g, calculată în conformitate cu una din secțiunile 2.1.2, 2.2.1, 3.5.1 sau 3.6.1 din anexa VII la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale, în funcție de modul de prelevare a gazelor (în stare brută sau diluată) și de tipul de calcul utilizat (masic sau molar). |
| --- | --- |

2.2.

Formula

| 3.1. | Lucrul mecanic de referință Wref
  , în kWh, se calculează utilizând ecuația 9-1.





  (9-1)
  unde:







  Pi | este puterea motorului pentru modul i, în kW, cu Pi = Pm,i + PAUX
  [a se vedea secțiunile 6.3 și 7.7.1.3 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale]; |
| --- | --- | --- |
| WFi | este factorul de ponderare pentru modul i [-]; |
| tref | este timpul de referință, în s, (a se vedea tabelul); |
| Wref | este lucrul mecanic al ciclului de referință emis de motorul-prototip în ciclul de încercare de laborator de referință, în kWh; |
| i | este numărul modului; |
| Nmode | este numărul de moduri din cadrul ciclului de încercare. |

3.1.

Formula

(9-1)

unde:

Pi

este puterea motorului pentru modul i, în kW, cu Pi = Pm,i + PAUX
  [a se vedea secțiunile 6.3 și 7.7.1.3 din anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale];

WFi

este factorul de ponderare pentru modul i [-];

tref

este timpul de referință, în s, (a se vedea tabelul);

Wref

este lucrul mecanic al ciclului de referință emis de motorul-prototip în ciclul de încercare de laborator de referință, în kWh;

i

este numărul modului;

Nmode

este numărul de moduri din cadrul ciclului de încercare.

| 3.2. | Masa de CO2


  de referință, în kg, se determină pornind de la debitul masic mediu de CO2 q
  mCO2,i
  , în g/h, pentru fiecare mod i, calculat în conformitate cu secțiunea 2 sau 3 din anexa VII la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale utilizând ecuația 9-2.





  (9-2)
  unde: | este debitul masic mediu de CO2 pentru modul i, în g/h; |
| --- | --- | --- |
| WFi | este factorul de ponderare pentru modul i [-]; |
| tref | este timpul de referință, în s, (a se vedea tabelul); |
| | este masa de CO2 de referință emisă de motorul-prototip în ciclul de încercare de laborator de referință, în g; |
| i | este numărul modului; |
| Nmode | este numărul de moduri din cadrul ciclului de încercare. |

3.2.

Formula

(9-2)

unde:

Formula

este debitul masic mediu de CO2 pentru modul i, în g/h;

WFi

este factorul de ponderare pentru modul i [-];

tref

este timpul de referință, în s, (a se vedea tabelul);

Formula

este masa de CO2 de referință emisă de motorul-prototip în ciclul de încercare de laborator de referință, în g;

i

este numărul modului;

Nmode

este numărul de moduri din cadrul ciclului de încercare.

| 3.3. | Timpul de referință tref
  este durata totală a ciclului de încercare în regim staționar (RMC) echivalent prevăzut în apendicele 2 la anexa XVII la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale. Valorile respective sunt prezentate în tabel.

  Tabel


  Timp de referință tref
  pentru fiecare NRSC în mod discontinuu







  NRSC | tref
  [s] |
| --- | --- | --- |
| C1 | 1 800 |
| C2 | 1 800 |
| D2 | 1 200 |
| E2 | 1 200 |
| E3 | 1 200 |
| F | 1 200 |
| G1 | 1 800 |
| G2 | 1 800 |
| H | 1 200 |

3.3.

Tabel

Timp de referință tref
  pentru fiecare NRSC în mod discontinuu

NRSC

tref
  [s]

C1

1 800

C2

1 800

D2

1 200

E2

1 200

E3

1 200

F

1 200

G1

1 800

G2

1 800

H

1 200

Apendicele 10

Determinarea puterii instantanee aproximative din debitul masic de CO2

1.   Date generale

«Putere aproximativă» înseamnă o valoare obținută prin interpolare liniară simplă cu unicul scop de a determina evenimentele valide în timpul monitorizării în circulație, astfel cum se descrie în apendicele 4. Această metodologie se aplică motoarelor proiectate fără o interfață de comunicare capabilă să furnizeze date privind cuplul și turația în conformitate cu tabelul 1 din apendicele 7. Calculul se bazează pe ipoteza că, pentru toate tipurile de motoare dintr-o familie de motoare:

| (a) | raportul dintre lucrul mecanic și masa de CO2 din ciclul de încercare în laborator de referință este similar; |
| --- | --- |

(a)

raportul dintre lucrul mecanic și masa de CO2 din ciclul de încercare în laborator de referință este similar;

| (b) | există o relație liniară între putere și debitul masic de CO2; și |
| --- | --- |

(b)

există o relație liniară între putere și debitul masic de CO2; și

| (c) | un motor în funcțiune care nu produce o putere netă nu emite CO2. |
| --- | --- |

(c)

un motor în funcțiune care nu produce o putere netă nu emite CO2.

2.   Calculul puterii instantanee aproximative

| 2.1. | În scopul unic al efectuării calculelor din apendicele 4, se calculează o putere instantanee pentru motorul supus încercării ISM pornind de la debitul masic de CO2 măsurat la un interval de timp egal cu perioada de eșantionare a datelor. Pentru acest calcul se utilizează o constantă CO2 («Veline» – dreaptă de CO2 specifică vehiculului) simplificată specifică familiei motorului. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Constanta Veline se calculează pornind de la valorile de referință aplicabile stabilite la punctul 2.1.2 din apendicele 5.
  Constanta Veline, Kveline,
  se calculează împărțind masa de CO2 de referință emisă de motorul-prototip la omologarea de tip la lucrul mecanic produs de motorul-prototip la omologarea de tip folosind ecuația 10-1.





  (10-1)
  unde:







  Kveline | este constanta «Veline», în g/kWh; |
| --- | --- | --- |
| | este masa de CO2 de referință emisă de motorul-prototip în ciclul de încercare de laborator de referință, în g; |
| W

  ref | este lucrul mecanic de referință produs de motorul-prototip în timpul ciclului de încercare de laborator de referință, în kWh. |

2.2.

Constanta Veline, Kveline,
  se calculează împărțind masa de CO2 de referință emisă de motorul-prototip la omologarea de tip la lucrul mecanic produs de motorul-prototip la omologarea de tip folosind ecuația 10-1.

Formula

(10-1)

unde:

Kveline

este constanta «Veline», în g/kWh;

Formula

este masa de CO2 de referință emisă de motorul-prototip în ciclul de încercare de laborator de referință, în g;

W

  ref

este lucrul mecanic de referință produs de motorul-prototip în timpul ciclului de încercare de laborator de referință, în kWh.

| 2.3. | Puterea instantanee aproximativă a motorului în cadrul încercării ISM se calculează pornind de la debitul masic instantaneu de CO2 utilizând ecuația 10-2.





  (10-2)
  unde:







  Pi,proxy | este puterea instantanee aproximativă, în kW; |
| --- | --- | --- |
| | ste debitul masic instantaneu de CO2 emis de motorul supus încercării, în g/s. |

2.3.

Image 7

(10-2)

unde:

Pi,proxy

este puterea instantanee aproximativă, în kW;

Image 8

ste debitul masic instantaneu de CO2 emis de motorul supus încercării, în g/s.

---

(*1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/654 al Comisiei din 19 decembrie 2016 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1628 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele tehnice și generale referitoare la limitele emisiilor și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră (JO L 102, 13.4.2017, p. 1).”;”

*1

---

(1)  În cazul în care fluxul de date disponibil utilizează unități diferite față de cele prevăzute în tabel, fluxul de date respectiv trebuie transformat în unitățile necesare în timpul prelucrării prealabile a datelor prevăzute în apendicele 3.

1

(2)  Măsurat sau corectat în condiții umede.

2

(3)  Se recurge la măsurarea directă a debitului masic al gazelor de evacuare, cu excepția cazului în care este aplicabilă una dintre următoarele situații:

3

| (a) | sistemul de evacuare instalat pe echipamentul mobil fără destinație rutieră determină diluarea gazelor de evacuare prin intermediul aerului din amonte de amplasamentul în care ar putea fi instalat un DGE. În acest caz, eșantionul de gaze de evacuare trebuie colectat în amonte de punctul de diluare |
| --- | --- |

(a)

sistemul de evacuare instalat pe echipamentul mobil fără destinație rutieră determină diluarea gazelor de evacuare prin intermediul aerului din amonte de amplasamentul în care ar putea fi instalat un DGE. În acest caz, eșantionul de gaze de evacuare trebuie colectat în amonte de punctul de diluare

| (b) | sistemul de evacuare instalat pe echipamentul mobil fără destinație rutieră deviază o parte din gazele de evacuare spre o altă parte a echipamentului respectiv (de exemplu, pentru încălzire) în amonte de locul în care ar putea fi instalat un DGE; |
| --- | --- |

(b)

sistemul de evacuare instalat pe echipamentul mobil fără destinație rutieră deviază o parte din gazele de evacuare spre o altă parte a echipamentului respectiv (de exemplu, pentru încălzire) în amonte de locul în care ar putea fi instalat un DGE;

| (c) | motorul care urmează să fie supus încercării are o putere de referință mai mare de 560 kW sau este instalat pe o navă de navigație interioară sau pe un vehicul feroviar, iar producătorul demonstrează autorității de omologare că instalarea unui DGE este imposibilă din cauza dimensiunii sau a amplasării sistemului de evacuare pe NRMM; |
| --- | --- |

(c)

motorul care urmează să fie supus încercării are o putere de referință mai mare de 560 kW sau este instalat pe o navă de navigație interioară sau pe un vehicul feroviar, iar producătorul demonstrează autorității de omologare că instalarea unui DGE este imposibilă din cauza dimensiunii sau a amplasării sistemului de evacuare pe NRMM;

| (d) | motoarele sunt din categoria SMB, iar producătorul demonstrează autorității de omologare că instalarea unui DGE este imposibilă din cauza dimensiunii sau a amplasării sistemului de evacuare pe NRMM. |
| --- | --- |

(d)

motoarele sunt din categoria SMB, iar producătorul demonstrează autorității de omologare că instalarea unui DGE este imposibilă din cauza dimensiunii sau a amplasării sistemului de evacuare pe NRMM.

În aceste cazuri, atunci când producătorul poate prezenta dovezi concludente autorității de omologare cu privire la corelarea dintre debitul masic al combustibilului estimat de ECU și debitul masic al combustibilului măsurat pe standul de încercare dinamometric, DGE poate fi omis și se pot efectua măsurări indirecte ale debitului gazelor de evacuare (pe baza debitului de combustibil și de aer de admisie sau pe baza echilibrului dintre debitul de combustibil și carbon).

(4)  Pentru a stabili durata etapei de demarare după o perioadă îndelungată de inactivitate pentru un motor dotat cu un dispozitiv de posttratare utilizat pentru reducerea emisiilor de NOx, astfel cum este prevăzut la punctul 2.2.2 din apendicele 4, temperatura gazelor de evacuare trebuie măsurată în timpul secvenței de funcționare într-un punct aflat la cel mult 30 cm de la ieșirea dispozitivului de posttratare utilizat pentru reducerea emisiilor de NOx. În cazul în care instalarea unui senzor în limita a 30 cm ar duce la deteriorarea dispozitivului de posttratare, senzorul trebuie instalat cât mai aproape posibil de acest loc.

4

(5)  Se utilizează senzorul de temperatură ambiantă sau cel de temperatură a aerului de admisie. La utilizarea unui senzor de temperatură a aerului la admisie trebuie respectate cerințele prevăzute la punctul 5.1 al doilea paragraf.

5

(6)  Valoarea înregistrată trebuie să fie: (a) cuplul net sau (b) cuplul net calculat pe baza procentajului din cuplul real al motorului, cuplul de frecare și cuplul de referință, conform standardelor menționate la punctul 2.1.1 din apendicele 7. Baza pentru cuplul net o constituie cuplul net necorectat produs de motorul integrat în echipament și de echipamentele auxiliare care urmează să fie incluse pentru efectuarea unei încercări privind emisiile în conformitate cu apendicele 2 la anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale.

6

(7)  Nu este necesar în cazul motoarelor supuse încercărilor în temeiul prezentului regulament care nu sunt proiectate pentru a avea o interfață de comunicare capabilă să furnizeze aceste fluxuri de date.

7

(8)  În cazul motoarelor răcite cu aer, temperatura în punctul de referință identificat la punctul 3.7.2.2.1 din PARTEA C din apendicele 3 la anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/656 se înregistrează în locul temperaturii agentului de răcire.

8

(9)  În cazul în care fluxul de date disponibil utilizează unități diferite față de cele prevăzute în tabel, fluxul de date respectiv trebuie transformat în unitățile necesare în timpul prelucrării prealabile a datelor prevăzute în apendicele 3.

9

(10)  Valoarea furnizată trebuie să fie (a) cuplul net al motorului la frânare sau (b) cuplul net al motorului la frânare calculat pe baza altor valori adecvate ale cuplului, astfel cum sunt stabilite în standardul de protocol corespunzător prevăzut la punctul 2.1.1. Baza pentru cuplul net o constituie cuplul net necorectat produs de motorul integrat în echipament și de echipamentele auxiliare care urmează să fie incluse pentru efectuarea unei încercări privind emisiile în conformitate cu apendicele 2 la anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2017/654 privind cerințele tehnice și generale.

10

(11)  În cazul în care fluxul de date disponibil utilizează unități diferite față de cele prevăzute în tabel, fluxul de date respectiv trebuie transformat în unitățile necesare în timpul prelucrării prealabile a datelor prevăzute în apendicele 3.

11

(12)  La utilizarea unui senzor de temperatură a aerului de admisie trebuie respectate cerințele prevăzute la punctul 5.1 al doilea paragraf din apendicele 2.

12

(13)  Intervalul de mediere reprezintă subsetul setului de date complete calculate în timpul încercării de monitorizare în circulație, a cărui masă de CO2 sau al cărui lucru mecanic este egal cu masa de CO2 de referință emis de motor sau cu lucrul mecanic măsurat în cadrul NRTC sau NRSC de referință din laborator pentru motorul-prototip aplicabil.

13

2

2

(14)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

14

(15)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

15

(16)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au o limită combinată de emisii pentru HC + NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

16

(17)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

17

(18)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

18

(19)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au o limită combinată de emisii pentru HC + NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

19

(20)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

20

(21)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

21

(22)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au o limită combinată de emisii pentru HC + NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

22

(23)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

23

(24)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

24

(25)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au o limită combinată de emisii pentru HC + NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

25

(26)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

26

(27)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

27

(28)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au o limită combinată de emisii pentru HC + NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

28

(29)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

29

(30)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au limite separate pentru HC și NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

30

(31)  Se aplică numai pentru (sub)categoriile de motoare care au o limită combinată de emisii pentru HC + NOx în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) 2016/1628.

31

---

| 8.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 316/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 316/38

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/2388 AL COMISIEI

din 7 decembrie 2022

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 în ceea ce privește nivelurile maxime de substanțe perfluoroalchilate din anumite produse alimentare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (1), în special articolul 2 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (2) stabilește nivelurile maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (2) stabilește nivelurile maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare.

| (2) | Acidul perfluorooctan sulfonic (PFOS), acidul perfluorooctanoic (PFOA), acidul perfluorononanoic (PFNA) și acidul perfluorohexan sulfonic (PFHxS) sunt substanțe perfluoroalchilate (PFAS), care sunt sau au fost utilizate în numeroase aplicații comerciale și industriale. Utilizarea lor pe scară largă, împreună cu persistența lor în mediu, au condus la o contaminare vastă a mediului. Contaminarea alimentelor cu aceste substanțe este în principal rezultatul bioacumulării în lanțurile alimentare acvatice și terestre, iar alimentația este principala sursă de expunere la PFAS. Cu toate acestea, este posibil ca și utilizarea materialelor care intră în contact cu alimentele și care conțin PFAS să contribuie la expunerea umană la acestea. |
| --- | --- |

(2)

Acidul perfluorooctan sulfonic (PFOS), acidul perfluorooctanoic (PFOA), acidul perfluorononanoic (PFNA) și acidul perfluorohexan sulfonic (PFHxS) sunt substanțe perfluoroalchilate (PFAS), care sunt sau au fost utilizate în numeroase aplicații comerciale și industriale. Utilizarea lor pe scară largă, împreună cu persistența lor în mediu, au condus la o contaminare vastă a mediului. Contaminarea alimentelor cu aceste substanțe este în principal rezultatul bioacumulării în lanțurile alimentare acvatice și terestre, iar alimentația este principala sursă de expunere la PFAS. Cu toate acestea, este posibil ca și utilizarea materialelor care intră în contact cu alimentele și care conțin PFAS să contribuie la expunerea umană la acestea.

| (3) | La 9 iulie 2020, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) a adoptat un aviz privind riscul pentru sănătatea umană determinat de prezența substanțelor perfluoroalchilate în produsele alimentare (3). Autoritatea a concluzionat că PFOS, PFOA, PFNA și PFHxS pot cauza efecte asupra dezvoltării și pot avea efecte adverse asupra colesterolului seric, ficatului, sistemului imunitar și greutății la naștere. Ea a luat în considerare efectele asupra sistemului imunitar ca fiind efectul cel mai critic și a stabilit o doză săptămânală tolerabilă (TWI) de grup de 4,4 ng/kg de greutate corporală per săptămână pentru suma dintre PFOS, PFOA, PFNA și PFHxS, care protejează și împotriva celorlalte efecte ale acestor substanțe. Ea a concluzionat că expunerea unor părți ale populației europene la respectivele substanțe depășește TWI, ceea ce constituie un motiv de îngrijorare. |
| --- | --- |

(3)

La 9 iulie 2020, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) a adoptat un aviz privind riscul pentru sănătatea umană determinat de prezența substanțelor perfluoroalchilate în produsele alimentare (3). Autoritatea a concluzionat că PFOS, PFOA, PFNA și PFHxS pot cauza efecte asupra dezvoltării și pot avea efecte adverse asupra colesterolului seric, ficatului, sistemului imunitar și greutății la naștere. Ea a luat în considerare efectele asupra sistemului imunitar ca fiind efectul cel mai critic și a stabilit o doză săptămânală tolerabilă (TWI) de grup de 4,4 ng/kg de greutate corporală per săptămână pentru suma dintre PFOS, PFOA, PFNA și PFHxS, care protejează și împotriva celorlalte efecte ale acestor substanțe. Ea a concluzionat că expunerea unor părți ale populației europene la respectivele substanțe depășește TWI, ceea ce constituie un motiv de îngrijorare.

| (4) | Prin urmare, este necesar să fie stabilite niveluri maxime în produsele alimentare pentru substanțele respective, pentru a se asigura un nivel înalt de protecție a sănătății umane. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, este necesar să fie stabilite niveluri maxime în produsele alimentare pentru substanțele respective, pentru a se asigura un nivel înalt de protecție a sănătății umane.

| (5) | Este necesar să se prevadă o perioadă rezonabilă de timp pentru a permite operatorilor din sectorul alimentar să se adapteze la nivelurile maxime stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar să se prevadă o perioadă rezonabilă de timp pentru a permite operatorilor din sectorul alimentar să se adapteze la nivelurile maxime stabilite în prezentul regulament.

| (6) | Ținând seama de faptul că anumite produse alimentare care intră sub incidența prezentului regulament au o perioadă lungă de valabilitate, este necesar ca produsele alimentare care au fost introduse pe piață în mod legal înainte de data aplicării prezentului regulament să poată să rămână pe piață. |
| --- | --- |

(6)

Ținând seama de faptul că anumite produse alimentare care intră sub incidența prezentului regulament au o perioadă lungă de valabilitate, este necesar ca produsele alimentare care au fost introduse pe piață în mod legal înainte de data aplicării prezentului regulament să poată să rămână pe piață.

| (7) | Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 să fie modificat în consecință.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Produsele alimentare menționate în anexă, introduse pe piață în mod legal înainte de 1 ianuarie 2023, pot rămâne pe piață până la data durabilității lor minimale sau până la data-limită de consum.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2023.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 decembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 37, 13.2.1993, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5).

2

(3)  Grupul EFSA pentru contaminanții din lanțul alimentar (CONTAM); Scientific opinion on the risk to human health related to the presence of perfluoroalkyl substances in food (Aviz științific privind riscul pentru sănătatea umană determinat de prezența substanțelor perfluoroalchilate în produsele alimentare). EFSA Journal 2020; 18(9):6223, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2020,6223.

3

Scientific opinion on the risk to human health related to the presence of perfluoroalkyl substances in food

EFSA Journal

---

ANEXĂ

În anexa la Regulamentul (CE) nr. 1881/2006, se adaugă următorul text:

„
  Secțiunea 10: Substanțe perfluoroalchilate

| Produse alimentare
  (1) | Niveluri maxime μg/kg de greutate umedă |
| --- | --- |
| PFOS  (*) | PFOA  (*) | PFNA  (*) | PFHxS  (*) | Sumă dintre PFOS, PFOA, PFNA și PFHxS (*)
   (**) |
| 10.1 | Ouă | 1,0 | 0,30 | 0,70 | 0,30 | 1,7 |
| 10.2 | Produse pescărești (26) și moluște bivalve (26) | | | | | |
| 10.2.1 | Carne de pește (24) (25) | | | | | |
| 10.2.1.1 | Mușchi file de pește, cu excepția celor enumerați la punctele 10.2.1.2 și 10.2.1.3.
  Mușchii file de pește menționați la 10.2.1.2 și 10.2.1.3, în cazul în care sunt destinați producției de alimente pentru sugari și copii cu vârstă mică. | 2,0 | 0,20 | 0,50 | 0,20 | 2,0 |
| 10.2.1.2 | Mușchii file de pește proveniți de la următorii pești, în cazul în care nu sunt destinați producției de alimente pentru sugari și copii cu vârstă mică:
  Herring baltic (Clupea harengus membras)
  Ton mic (specii de Sarda și specia de Orcynopsis)
  Mihalț (Lota lota)
  Șprotul european (Sprattus sprattus)
  Cambulă (Platichthys flesus și Glyptocephalus cynoglossus)
  Chefal mare (Mugil cephalus)
  Stavrid (Trachurus trachurus)

  Știucă (specii de Esox)
  Cambulă de Baltică (specii de Pleuronectes și de Lepidopsetta)
  Sardine (specia de Sardina)
  Biban de mare (specii de Dicentrarchus)
  Somni de mare (specii de Silurus și Pangasius)
  Chișcar de mare (Petromyzon marinus)
  Lin (Tinca tinca)

  Păstrăv argintiu (Coregonus albula și Coregonus vandesius)
  Pești din specia Phosichthys argenteus

  Somon sălbatic și păstrăv sălbatic (specii sălbatice de Salmo și de Oncorhynchus)
  Pește-lup (specii de Anarhichas) | 7,0 | 1,0 | 2,5 | 0,20 | 8,0 |
| 10.2.1.3 | Mușchii file de pește proveniți de la următorii pești, în cazul în care nu sunt destinați producției de alimente pentru sugari și copii cu vârstă mică:
  Hamsie (specii de Engraulis)
  Mreană (Barbus barbus)
  Plătică (specia de Abramis)
  Păstrăv de lac (specii de Salvelinus)
  Anghilă (specii de Anguilla)
  Șalău (specii de Sander)
  Biban (Perca fluviatilis)
  Babușcă (Rutilus rutilus)
  Pești din speciile de Osmerus

  Păstrăv argintiu (specii de Coregonus) | 35 | 8,0 | 8,0 | 1,5 | 45 |
| 10.2.2 | Crustacee (26) (47) și moluște bivalve (26).
  Pentru crustacee, nivelul maxim se aplică mușchiului file provenit de la nivelul apendicelor și abdomenului44. În cazul crabilor și al crustaceelor similare (Brachyura și Anomura) mușchiul file de la nivelul apendicelor. | 3,0 | 0,70 | 1,0 | 1,5 | 5,0 |
| 10.3 | Carne și organe comestibile (6) | | | | | |
| 10.3.1 | Carne de bovine, porcine și păsări de curte | 0,30 | 0,80 | 0,20 | 0,20 | 1,3 |
| 10.3.2 | Carne de oaie | 1,0 | 0,20 | 0,20 | 0,20 | 1,6 |
| 10.3.3 | Organe de bovine, ovine, porcine și păsări de curte | 6,0 | 0,70 | 0,40 | 0,50 | 8,0 |
| 10.3.4 | Carne de vânat, cu excepția celei provenite de la urși | 5,0 | 3,5 | 1,5 | 0,60 | 9,0 |
| 10.3.5 | Organe de vânat, cu excepția celor provenite de la urși | 50 | 25 | 45 | 3,0 | 50 |

Produse alimentare
  (1)

Niveluri maxime μg/kg de greutate umedă

PFOS  (*)

PFOA  (*)

PFNA  (*)

PFHxS  (*)

Sumă dintre PFOS, PFOA, PFNA și PFHxS (*)
   (**)

10.1

Ouă

1,0

0,30

0,70

0,30

1,7

10.2

Produse pescărești (26) și moluște bivalve (26)

10.2.1

Carne de pește (24) (25)

10.2.1.1

Mușchi file de pește, cu excepția celor enumerați la punctele 10.2.1.2 și 10.2.1.3.

Mușchii file de pește menționați la 10.2.1.2 și 10.2.1.3, în cazul în care sunt destinați producției de alimente pentru sugari și copii cu vârstă mică.

2,0

0,20

0,50

0,20

2,0

10.2.1.2

Mușchii file de pește proveniți de la următorii pești, în cazul în care nu sunt destinați producției de alimente pentru sugari și copii cu vârstă mică:

Herring baltic (Clupea harengus membras)

Ton mic (specii de Sarda și specia de Orcynopsis)

Mihalț (Lota lota)

Șprotul european (Sprattus sprattus)

Cambulă (Platichthys flesus și Glyptocephalus cynoglossus)

Chefal mare (Mugil cephalus)

Stavrid (Trachurus trachurus)

Știucă (specii de Esox)

Cambulă de Baltică (specii de Pleuronectes și de Lepidopsetta)

Sardine (specia de Sardina)

Biban de mare (specii de Dicentrarchus)

Somni de mare (specii de Silurus și Pangasius)

Chișcar de mare (Petromyzon marinus)

Lin (Tinca tinca)

Păstrăv argintiu (Coregonus albula și Coregonus vandesius)

Pești din specia Phosichthys argenteus

Somon sălbatic și păstrăv sălbatic (specii sălbatice de Salmo și de Oncorhynchus)

Pește-lup (specii de Anarhichas)

7,0

1,0

2,5

0,20

8,0

10.2.1.3

Mușchii file de pește proveniți de la următorii pești, în cazul în care nu sunt destinați producției de alimente pentru sugari și copii cu vârstă mică:

Hamsie (specii de Engraulis)

Mreană (Barbus barbus)

Plătică (specia de Abramis)

Păstrăv de lac (specii de Salvelinus)

Anghilă (specii de Anguilla)

Șalău (specii de Sander)

Biban (Perca fluviatilis)

Babușcă (Rutilus rutilus)

Pești din speciile de Osmerus

Păstrăv argintiu (specii de Coregonus)

35

8,0

8,0

1,5

45

10.2.2

Crustacee (26) (47) și moluște bivalve (26).

Pentru crustacee, nivelul maxim se aplică mușchiului file provenit de la nivelul apendicelor și abdomenului44. În cazul crabilor și al crustaceelor similare (Brachyura și Anomura) mușchiul file de la nivelul apendicelor.

3,0

0,70

1,0

1,5

5,0

10.3

Carne și organe comestibile (6)

10.3.1

Carne de bovine, porcine și păsări de curte

0,30

0,80

0,20

0,20

1,3

10.3.2

Carne de oaie

1,0

0,20

0,20

0,20

1,6

10.3.3

Organe de bovine, ovine, porcine și păsări de curte

6,0

0,70

0,40

0,50

8,0

10.3.4

Carne de vânat, cu excepția celei provenite de la urși

5,0

3,5

1,5

0,60

9,0

10.3.5

Organe de vânat, cu excepția celor provenite de la urși

50

25

45

3,0

50

---

(*)  Nivelul maxim se aplică sumei stereoizomerilor liniari și ramificați, indiferent dacă sunt separați cromatografic sau nu.

*

(**)  Pentru suma dintre PFOS, PFOA, PFNA și PFHxS, limita inferioară a concentrațiilor se calculează pornind de la ipoteza că toate valorile sub limita de cuantificare sunt zero.”

**

---

| 8.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 316/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 316/42

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2389 AL COMISIEI

din 7 decembrie 2022

de stabilire a unor norme pentru aplicarea uniformă a ratelor frecvenței controalelor de identitate și fizice care vizează transporturile de plante, de produse vegetale și de alte mărfuri care intră în Uniune

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2017 privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) (1), în special articolul 54 alineatul (3) primul paragraf literele (a) și (c),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2017/625 stabilește norme privind efectuarea controalelor oficiale de către autoritățile competente ale statelor membre vizând mărfurile care intră în Uniune, în vederea verificării conformității cu legislația Uniunii privind lanțul agroalimentar. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2017/625 stabilește norme privind efectuarea controalelor oficiale de către autoritățile competente ale statelor membre vizând mărfurile care intră în Uniune, în vederea verificării conformității cu legislația Uniunii privind lanțul agroalimentar.

| (2) | Normele Directivei 2000/29/CE a Consiliului (2) privind ratele frecvenței controalelor de identitate și fizice vizând plantele, produsele vegetale și alte obiecte care intră în Uniune vor înceta să se aplice de la 14 decembrie 2022. Prin urmare, este adecvat să se stabilească noi norme, ținând seama de cadrul instituit prin Regulamentul (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și prin Regulamentul (UE) 2017/625, pentru a asigura continuitatea dispozițiilor relevante începând cu 14 decembrie 2022. |
| --- | --- |

(2)

Normele Directivei 2000/29/CE a Consiliului (2) privind ratele frecvenței controalelor de identitate și fizice vizând plantele, produsele vegetale și alte obiecte care intră în Uniune vor înceta să se aplice de la 14 decembrie 2022. Prin urmare, este adecvat să se stabilească noi norme, ținând seama de cadrul instituit prin Regulamentul (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și prin Regulamentul (UE) 2017/625, pentru a asigura continuitatea dispozițiilor relevante începând cu 14 decembrie 2022.

| (3) | Este necesar ca ratele frecvenței controalelor de identitate și fizice să fie stabilite în funcție de riscul generat de fiecare marfă sau categorie de mărfuri pentru sănătatea plantelor. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar ca ratele frecvenței controalelor de identitate și fizice să fie stabilite în funcție de riscul generat de fiecare marfă sau categorie de mărfuri pentru sănătatea plantelor.

| (4) | Pentru a se asigura faptul că ratele frecvenței controalelor fizice necesare în temeiul prezentului regulament sunt respectate în mod uniform, este necesar să se prevadă în prezentul regulament utilizarea sistemului de gestionare a informațiilor pentru controalele oficiale (IMSOC) menționat la articolul 131 din Regulamentul (UE) 2017/625 pentru selectarea transporturilor în vederea efectuării controalelor fizice. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura faptul că ratele frecvenței controalelor fizice necesare în temeiul prezentului regulament sunt respectate în mod uniform, este necesar să se prevadă în prezentul regulament utilizarea sistemului de gestionare a informațiilor pentru controalele oficiale (IMSOC) menționat la articolul 131 din Regulamentul (UE) 2017/625 pentru selectarea transporturilor în vederea efectuării controalelor fizice.

| (5) | Este necesar ca ratele frecvenței stabilite prin prezentul regulament să se aplice mărfurilor menționate la articolul 47 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2017/625 care intră în Uniune, cu excepția mărfurilor aflate în tranzit. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar ca ratele frecvenței stabilite prin prezentul regulament să se aplice mărfurilor menționate la articolul 47 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2017/625 care intră în Uniune, cu excepția mărfurilor aflate în tranzit.

| (6) | Pentru a asigura cel mai înalt nivel posibil de protecție fitosanitară, este necesar ca rata de bază a frecvenței controalelor de identitate și fizice care vizează transporturile de mărfuri menționate la articolul 47 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2017/625 să fie de 100 %. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a asigura cel mai înalt nivel posibil de protecție fitosanitară, este necesar ca rata de bază a frecvenței controalelor de identitate și fizice care vizează transporturile de mărfuri menționate la articolul 47 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2017/625 să fie de 100 %.

| (7) | Totuși, din motive de răspuns proporțional la riscul fitosanitar respectiv, este necesar să fie posibil să se stabilească rata frecvenței controalelor de identitate și fizice ale transporturilor de anumite plante, produse vegetale și alte obiecte la un nivel mai mic de 100 %. |
| --- | --- |

(7)

Totuși, din motive de răspuns proporțional la riscul fitosanitar respectiv, este necesar să fie posibil să se stabilească rata frecvenței controalelor de identitate și fizice ale transporturilor de anumite plante, produse vegetale și alte obiecte la un nivel mai mic de 100 %.

| (8) | Cu toate acestea, este necesar ca rata frecvenței de 100 % să se aplice controalelor de identitate și fizice ale tuturor plantelor destinate plantării, precum și oricărei plante, oricărui produs vegetal sau oricărui alt obiect care face obiectul unei măsuri prevăzute în actele adoptate în conformitate cu articolul 28 alineatul (1), cu articolul 30 alineatul (1) și cu articolul 49 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031, din cauza riscului fitosanitar crescut al mărfurilor respective. |
| --- | --- |

(8)

Cu toate acestea, este necesar ca rata frecvenței de 100 % să se aplice controalelor de identitate și fizice ale tuturor plantelor destinate plantării, precum și oricărei plante, oricărui produs vegetal sau oricărui alt obiect care face obiectul unei măsuri prevăzute în actele adoptate în conformitate cu articolul 28 alineatul (1), cu articolul 30 alineatul (1) și cu articolul 49 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031, din cauza riscului fitosanitar crescut al mărfurilor respective.

| (9) | Deoarece condițiile și criteriile pentru stabilirea tipului și ratelor frecvenței controalelor de identitate și fizice care vizează plante, produse vegetale și alte mărfuri, aplicabile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1756/2004 al Comisiei (4), s-au dovedit a fi eficace, este necesar ca ele să fie stabilite în mod corespunzător în prezentul regulament. Respectivele condiții și criterii includ, în particular, selectarea transporturilor pentru controale fizice, ratele frecvenței controalelor de identitate și fizice și criteriile pentru stabilirea și modificarea ratelor frecvenței controalelor de identitate și fizice pentru plante, produse vegetale și alte obiecte sau categorii ale acestora. |
| --- | --- |

(9)

Deoarece condițiile și criteriile pentru stabilirea tipului și ratelor frecvenței controalelor de identitate și fizice care vizează plante, produse vegetale și alte mărfuri, aplicabile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1756/2004 al Comisiei (4), s-au dovedit a fi eficace, este necesar ca ele să fie stabilite în mod corespunzător în prezentul regulament. Respectivele condiții și criterii includ, în particular, selectarea transporturilor pentru controale fizice, ratele frecvenței controalelor de identitate și fizice și criteriile pentru stabilirea și modificarea ratelor frecvenței controalelor de identitate și fizice pentru plante, produse vegetale și alte obiecte sau categorii ale acestora.

| (10) | Pe baza informațiilor colectate de Comisie în conformitate cu articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/625, a rezultatelor controalelor efectuate de experții Comisiei în țări terțe în conformitate cu articolul 120 alineatul (1) din regulamentul respectiv și a informațiilor colectate prin intermediul IMSOC, este necesar să fie posibilă modificarea ratelor frecvenței controalelor fizice pe baza criteriilor de stabilire și de modificare a ratelor frecvenței controalelor de identitate și fizice pentru plante, produse vegetale și alte obiecte sau categorii ale acestora, stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza informațiilor colectate de Comisie în conformitate cu articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/625, a rezultatelor controalelor efectuate de experții Comisiei în țări terțe în conformitate cu articolul 120 alineatul (1) din regulamentul respectiv și a informațiilor colectate prin intermediul IMSOC, este necesar să fie posibilă modificarea ratelor frecvenței controalelor fizice pe baza criteriilor de stabilire și de modificare a ratelor frecvenței controalelor de identitate și fizice pentru plante, produse vegetale și alte obiecte sau categorii ale acestora, stabilite în prezentul regulament.

| (11) | Este necesar ca statele membre să aibă posibilitatea de a transmite Comisiei o cerere de modificare a ratei frecvenței controalelor de identitate și fizice vizând transporturile de plante, produse vegetale sau alte obiecte sau categorii ale acestora, pentru a asigura actualizarea respectivelor frecvențe pe baza celor mai recente evoluții din domeniu și pentru a permite Comisiei să stabilească dacă o astfel de modificare ar fi adecvată. |
| --- | --- |

(11)

Este necesar ca statele membre să aibă posibilitatea de a transmite Comisiei o cerere de modificare a ratei frecvenței controalelor de identitate și fizice vizând transporturile de plante, produse vegetale sau alte obiecte sau categorii ale acestora, pentru a asigura actualizarea respectivelor frecvențe pe baza celor mai recente evoluții din domeniu și pentru a permite Comisiei să stabilească dacă o astfel de modificare ar fi adecvată.

| (12) | Este necesar ca ratele frecvenței să fie revizuite anual, având în vedere elementele de la articolul 54 alineatul (3) litera (a) punctele (i), (ii), (iv), (v) și (vi) din Regulamentul (UE) 2017/625, pentru a se asigura conformitatea cu dispozițiile regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

(12)

Este necesar ca ratele frecvenței să fie revizuite anual, având în vedere elementele de la articolul 54 alineatul (3) litera (a) punctele (i), (ii), (iv), (v) și (vi) din Regulamentul (UE) 2017/625, pentru a se asigura conformitatea cu dispozițiile regulamentului respectiv.

| (13) | În interesul eficienței controalelor oficiale, este necesar ca ratele frecvenței stabilite în conformitate cu prezentul regulament să fie comunicate prin intermediul IMSOC. |
| --- | --- |

(13)

În interesul eficienței controalelor oficiale, este necesar ca ratele frecvenței stabilite în conformitate cu prezentul regulament să fie comunicate prin intermediul IMSOC.

| (14) | Este necesar ca efectuarea controalelor oficiale, de identitate și fizice să fie astfel realizată încât operatorul responsabil de transport să nu poată prevedea dacă un anumit transport va face sau nu obiectul unor controale fizice. |
| --- | --- |

(14)

Este necesar ca efectuarea controalelor oficiale, de identitate și fizice să fie astfel realizată încât operatorul responsabil de transport să nu poată prevedea dacă un anumit transport va face sau nu obiectul unor controale fizice.

| (15) | Întrucât prezentul regulament stabilește dispoziții în domeniile reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 1756/2004, este necesar ca regulamentul respectiv să fie abrogat cu efect de la data specificată în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(15)

Întrucât prezentul regulament stabilește dispoziții în domeniile reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 1756/2004, este necesar ca regulamentul respectiv să fie abrogat cu efect de la data specificată în prezentul regulament.

| (16) | Întrucât normele Directivei 2000/29/CE încetează să se aplice de la 14 decembrie 2022, este necesar ca normele prevăzute în prezentul regulament să se aplice de la 14 decembrie 2022. Din acest motiv, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare în prima zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, pentru a se asigura respectiva dată de aplicare. |
| --- | --- |

(16)

Întrucât normele Directivei 2000/29/CE încetează să se aplice de la 14 decembrie 2022, este necesar ca normele prevăzute în prezentul regulament să se aplice de la 14 decembrie 2022. Din acest motiv, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare în prima zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, pentru a se asigura respectiva dată de aplicare.

| (17) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(17)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

Prezentul regulament stabilește norme pentru aplicarea uniformă a ratei adecvate a frecvenței și a modificărilor ratei respective, în ceea ce privește controalele de identitate și fizice care vizează transporturile de mărfuri care intră în Uniune, menționate la articolul 47 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2017/625.

Articolul 2

Definiție

În sensul prezentului regulament:

| 1. | „rata frecvenței” înseamnă procentul minim de transporturi de mărfuri menționate la articolul 1, determinat în conformitate cu prezentul regulament, raportat la numărul de transporturi sosite la postul de control la frontieră sau la punctul de control în cursul anului calendaristic, pentru care autoritățile competente efectuează controale de identitate și fizice; |
| --- | --- |

1.

„rata frecvenței” înseamnă procentul minim de transporturi de mărfuri menționate la articolul 1, determinat în conformitate cu prezentul regulament, raportat la numărul de transporturi sosite la postul de control la frontieră sau la punctul de control în cursul anului calendaristic, pentru care autoritățile competente efectuează controale de identitate și fizice;

| 2. | „IMSOC” înseamnă sistemul de gestionare a informațiilor pentru controale oficiale, menționat la articolul 131 din Regulamentul (UE) 2017/625. |
| --- | --- |

2.

„IMSOC” înseamnă sistemul de gestionare a informațiilor pentru controale oficiale, menționat la articolul 131 din Regulamentul (UE) 2017/625.

Articolul 3

Selectarea transporturilor în vederea controalelor fizice

(1)   Autoritățile competente selectează transporturile în vederea efectuării controalelor fizice în conformitate cu procedura următoare:

| (a) | o selectare aleatorie a unui transport se generează automat de IMSOC; |
| --- | --- |

(a)

o selectare aleatorie a unui transport se generează automat de IMSOC;

| (b) | autoritățile competente pot decide să selecteze transportul generat în conformitate cu litera (a) sau să selecteze un transport diferit de aceeași categorie de mărfuri și cu aceeași origine a lor. |
| --- | --- |

(b)

autoritățile competente pot decide să selecteze transportul generat în conformitate cu litera (a) sau să selecteze un transport diferit de aceeași categorie de mărfuri și cu aceeași origine a lor.

(2)   Pentru fiecare transport selectat pentru controale fizice în conformitate cu alineatul (1), autoritățile competente efectuează controale de identitate, astfel cum se menționează la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2130 al Comisiei (5).

Articolul 4

Ratele frecvenței controalelor de identitate și fizice

(1)   Autoritățile competente efectuează controale de identitate și fizice vizând transporturile de plante, de produse vegetale și de alte obiecte, corespunzător ratelor frecvenței stabilite în conformitate cu alineatele (2)-(6).

(2)   Rata de bază a frecvenței pentru controalele de identitate și pentru cele fizice care vizează transporturile de mărfuri menționate la articolul 1 este de 100 %.

(3)   Prin derogare de la alineatul (2), controalele de identitate și cele fizice care vizează transporturile de anumite plante, produse vegetale și alte obiecte, astfel cum sunt menționate în anexa I, cu originea lor respectivă, provenind din toate țările terțe sau din anumite țări terțe, fac obiectul ratelor frecvențelor respective specificate în anexa respectivă.

(4)   Ratele frecvenței în conformitate cu alineatul (3) nu se aplică:

| (a) | plantelor destinate plantării; |
| --- | --- |

(a)

plantelor destinate plantării;

| (b) | oricărei plante, oricărui produs vegetal sau oricărui alt obiect care face obiectul unei măsuri prevăzute în actele adoptate în conformitate cu articolul 28 alineatul (1), cu articolul 30 alineatul (1) și cu articolul 49 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031. |
| --- | --- |

(b)

oricărei plante, oricărui produs vegetal sau oricărui alt obiect care face obiectul unei măsuri prevăzute în actele adoptate în conformitate cu articolul 28 alineatul (1), cu articolul 30 alineatul (1) și cu articolul 49 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031.

(5)   Ratele frecvenței în conformitate cu alineatul (3) se determină în conformitate cu criteriile menționate în anexa II.

(6)   În cazul în care importurile unei plante, ale unui produs vegetal sau ale unui alt obiect sau ale unei categorii a acestora, nu mai îndeplinesc criteriile stabilite în anexa II, planta respectivă, produsul vegetal respectiv sau respectivul alt obiect se elimină din anexa I, în conformitate cu revizuirea prevăzută la articolul 6 alineatul (2).

Articolul 5

Cereri de modificare a ratelor frecvenței controalelor de identitate și fizice efectuate asupra anumitor plante, produse vegetale și alte obiecte

Statele membre pot transmite Comisiei o cerere de modificare a ratei frecvenței controalelor de identitate și fizice care să vizeze transporturile de plante, de produse vegetale sau de alte obiecte sau o categorie a acestora, care intră în Uniune, pentru o oferi Comisiei posibilitatea de a stabili dacă o astfel de modificare este adecvată. Cererea trebuie să conțină informațiile prevăzute în anexa III.

Articolul 6

Modificare ratelor frecvenței controalelor de identitate și fizice efectuate asupra anumitor plante, produse vegetale și alte obiecte

(1)   Ratele frecvenței stabilite în anexa I se modifică în ceea ce privește criteriile stabilite la articolul 54 alineatul (3) litera (a) punctele (i), (ii), (iv), (v) și (vi) din Regulamentul (UE) 2017/625, criteriile stabilite în anexa II și, dacă este cazul, informațiile prevăzute în anexa III.

(2)   Ratele frecvenței controalelor de identitate și fizice care vizează plante, produse vegetale și alte obiecte sau categorii ale acestora se revizuiesc cel puțin o dată pe an, pentru a se ține seama de noile informații colectate prin intermediul IMSOC sau furnizate de state membre, și se modifică în consecință.

(3)   Comisia introduce, dacă este cazul, în IMSOC toate modificările efectuate listei de plante, de produse vegetale și de alte obiecte sau categorii ale acestora, precum și ratelor frecvenței, astfel cum se prevede în anexa I.

Articolul 7

Abrogări

Regulamentul (CE) nr. 1756/2004 se abrogă începând cu 14 decembrie 2022.

Articolul 8

Intrare în vigoare și data aplicării

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 14 decembrie 2022.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 decembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 95, 7.4.2017, p. 1.

1

(2)  Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (JO L 169, 10.7.2000, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 octombrie 2016 privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 228/2013, (UE) nr. 652/2014 și (UE) nr. 1143/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivelor 69/464/CEE, 74/647/CEE, 93/85/CEE, 98/57/CE, 2000/29/CE, 2006/91/CE și 2007/33/CE ale Consiliului (JO L 317, 23.11.2016, p. 4).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1756/2004 al Comisiei din 11 octombrie 2004 de stabilire a condițiilor specifice privind mijloacele de probă solicitate și criteriile referitoare la tipul și nivelul de reducere a controalelor fitosanitare ale anumitor plante, produse vegetale sau alte obiecte enumerate la anexa V partea B la Directiva 2000/29/CE a Consiliului (JO L 313, 12.10.2004, p. 6).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2130 al Comisiei din 25 noiembrie 2019 de instituire a unor norme detaliate privind operațiunile care trebuie efectuate în timpul și în urma controalelor documentare, de identitate și fizice asupra animalelor și bunurilor care fac obiectul controalelor oficiale la posturile de inspecție la frontieră (JO L 321, 12.12.2019, p. 128).

5

---

ANEXA I

Ratele frecvenței controalelor de identitate și fizice ale transporturilor de anumite plante, produse vegetale și alte obiecte sau categorii ale acestora, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (3)

| Plante, produse vegetale sau alte obiecte sau o categorie a acestora | Țara de origine | Rata frecvenței minime a controalelor de identitate și fizice [%] |
| --- | --- | --- |
| Flori tăiate |
| Asteracee | Zimbabwe | 75 |
| Dianthus | Columbia | 3 |
| Dianthus | Ecuador | 15 |
| Dianthus | Kenya | 5 |
| Dianthus | Turcia | 50 |
| Gypsophila | Ecuador | 5 |
| Gypsophila | Kenya | 10 |
| Phoenix | Costa Rica | 50 |
| Rosa | Columbia | 5 |
| Rosa | Ecuador | 1 |
| Rosa | Etiopia | 5 |
| Rosa | Kenya | 10 |
| Rosa | Tanzania | 100 |
| Rosa | Zambia | 50 |
| Fructe |
| Actinidia | Toate țările terțe | 10 |
| Carica papaya | Toate țările terțe | 10 |
| Fragaria | Toate țările terțe | 5 |
| Persea americana | Toate țările terțe | 3 |
| Rubus | Toate țările terțe | 5 |
| Vitis | Toate țările terțe | 1 |
| Malus | Țări terțe europene (1) | 15 |
| Prunus | Țări terțe europene (1)
   (2) | 15 |
| Pyrus | Țări terțe europene (1) | 100 |
| Vaccinium | Țări terțe europene (1) | 50 |
| Citrice | Egipt | 50 |
| Citrice | Israel | 35 |
| Citrice | Mexic | 25 |
| Citrice | Maroc | 3 |
| Citrice | Peru | 10 |
| Citrice | Turcia | 7 |
| Citrice | SUA | 50 |
| Malus | Argentina | 35 |
| Malus | Brazilia | 100 |
| Malus | Chile | 5 |
| Malus | Noua Zeelandă | 10 |
| Malus | Africa de Sud | 15 |
| Mangifera | Brazilia | 75 |
| Passiflora | Columbia | 5 |
| Passiflora | Kenya | 75 |
| Passiflora | La Réunion | 10 |
| Passiflora | Africa de Sud | 75 |
| Passiflora | Vietnam | 15 |
| Passiflora | Zimbabwe | 100 |
| Prunus | Argentina | 100 |
| Prunus | Chile | 10 |
| Prunus | Maroc | 100 |
| Prunus persica | Africa de Sud | 50 |
| Prunus – altele | 10 |
| Prunus | Turcia | 35 |
| Prunus | SUA | 100 |
| Psidium | Brazilia | 100 |
| Pyrus | Argentina | 25 |
| Pyrus | Chile | 15 |
| Pyrus | China | 100 |
| Pyrus | Africa de Sud | 10 |
| Vaccinium | Argentina | 25 |
| Vaccinium | Chile | 10 |
| Vaccinium | Peru | 10 |
| Legume |
| Capsicum | Israel | 100 |
| Capsicum | Maroc | 100 |
| Solanum lycopersicum | Insulele Canare | 25 |
| Solanum lycopersicum | Maroc | 1 |
| Solanum melongena | Kenya | 100 |
| Solanum melongena | Turcia | 100 |
| Legume rădăcinoase și cu tuberculi, cu excepția tuberculilor de Solanum tuberosum L  (3) | Toate țările terțe  (4) | 5 |
| Lemn |
| Lemn de conifere (cu excepția Larix) | Rusia (numai următoarele părți: Districtul Federal Central (Tsentralny federalny okrug), Districtul Federal de Nord-Vest (Severo-Zapadny federalny okrug), Districtul Federal de Sud (Yuzhny federalny okrug), Districtul Federal al Caucazului de Nord (Severo-Kavkazsky federalny okrug) și Districtul Federal Volga (Privolzhsky federalny okrug)] | 1 |
| Mașini uzate |
| Mașinile și vehiculele care au fost utilizate în scopuri agricole sau silvicole | Toate țările terțe | 10 |

Plante, produse vegetale sau alte obiecte sau o categorie a acestora

Țara de origine

Rata frecvenței minime a controalelor de identitate și fizice [%]

Flori tăiate

Asteracee

Zimbabwe

75

Dianthus

Columbia

3

Dianthus

Ecuador

15

Dianthus

Kenya

5

Dianthus

Turcia

50

Gypsophila

Ecuador

5

Gypsophila

Kenya

10

Phoenix

Costa Rica

50

Rosa

Columbia

5

Rosa

Ecuador

1

Rosa

Etiopia

5

Rosa

Kenya

10

Rosa

Tanzania

100

Rosa

Zambia

50

Fructe

Actinidia

Toate țările terțe

10

Carica papaya

Toate țările terțe

10

Fragaria

Toate țările terțe

5

Persea americana

Toate țările terțe

3

Rubus

Toate țările terțe

5

Vitis

Toate țările terțe

1

Malus

Țări terțe europene (1)

15

Prunus

Țări terțe europene (1)
   (2)

15

Pyrus

Țări terțe europene (1)

100

Vaccinium

Țări terțe europene (1)

50

Citrice

Egipt

50

Citrice

Israel

35

Citrice

Mexic

25

Citrice

Maroc

3

Citrice

Peru

10

Citrice

Turcia

7

Citrice

SUA

50

Malus

Argentina

35

Malus

Brazilia

100

Malus

Chile

5

Malus

Noua Zeelandă

10

Malus

Africa de Sud

15

Mangifera

Brazilia

75

Passiflora

Columbia

5

Passiflora

Kenya

75

Passiflora

La Réunion

10

Passiflora

Africa de Sud

75

Passiflora

Vietnam

15

Passiflora

Zimbabwe

100

Prunus

Argentina

100

Prunus

Chile

10

Prunus

Maroc

100

Prunus persica

Africa de Sud

50

Prunus – altele

10

Prunus

Turcia

35

Prunus

SUA

100

Psidium

Brazilia

100

Pyrus

Argentina

25

Pyrus

Chile

15

Pyrus

China

100

Pyrus

Africa de Sud

10

Vaccinium

Argentina

25

Vaccinium

Chile

10

Vaccinium

Peru

10

Legume

Capsicum

Israel

100

Capsicum

Maroc

100

Solanum lycopersicum

Insulele Canare

25

Solanum lycopersicum

Maroc

1

Solanum melongena

Kenya

100

Solanum melongena

Turcia

100

Legume rădăcinoase și cu tuberculi, cu excepția tuberculilor de Solanum tuberosum L  (3)

Toate țările terțe  (4)

5

Lemn

Lemn de conifere (cu excepția Larix)

Rusia (numai următoarele părți: Districtul Federal Central (Tsentralny federalny okrug), Districtul Federal de Nord-Vest (Severo-Zapadny federalny okrug), Districtul Federal de Sud (Yuzhny federalny okrug), Districtul Federal al Caucazului de Nord (Severo-Kavkazsky federalny okrug) și Districtul Federal Volga (Privolzhsky federalny okrug)]

1

Mașini uzate

Mașinile și vehiculele care au fost utilizate în scopuri agricole sau silvicole

Toate țările terțe

10

---

(1)  Albania, Andorra, Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Bosnia și Herțegovina, Insulele Canare, Insulele Feroe, Georgia, Islanda, Liechtenstein, Moldova, Monaco, Muntenegru, Macedonia de Nord, Norvegia, Rusia [numai următoarele părți: Districtul Federal Central (Tsentralny federalny okrug), Districtul Federal de Nord-Vest (Severo-Zapadny federalny okrug), Districtul Federal de Sud (Yuzhny federalny okrug), Districtul Federal al Caucazului de Nord (Severo-Kavkazsky federalny okrug) și Districtul Federal Volga (Privolzhsky federalny okrug)], San Marino, Serbia, Turcia, Ucraina și Regatul Unit.

(2)  Altele decât Turcia.

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2072 al Comisiei din 28 noiembrie 2019 de stabilire a unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 690/2008 al Comisiei și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/2019 al Comisiei (JO L 319, 10.12.2019, p. 103).

(4)  Altele decât Camerun.

---

ANEXA II

Criterii pentru stabilirea și modificarea ratelor frecvenței pentru plante, produse vegetale și alte obiecte sau categorii ale acestora, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (5) și alineatul (6)

1.

| (a) | numărul mediu de transporturi care intră în Uniune în ultimii trei ani este de cel puțin 200 per an; |
| --- | --- |

(a)

numărul mediu de transporturi care intră în Uniune în ultimii trei ani este de cel puțin 200 per an;

| (b) | numărul minim de transporturi de plante, de produse vegetale și de alte obiecte sau categorii ale acestora, care intră în Uniune, pentru care au fost efectuate controale documentare, de identitate și fizice în ultimii trei ani este de cel puțin 600; |
| --- | --- |

(b)

numărul minim de transporturi de plante, de produse vegetale și de alte obiecte sau categorii ale acestora, care intră în Uniune, pentru care au fost efectuate controale documentare, de identitate și fizice în ultimii trei ani este de cel puțin 600;

| (c) | numărul de transporturi de plante, de produse vegetale și de alte obiecte sau categorii ale acestora care au fost depistate ca fiind infestate cu organisme dăunătoare de carantină pentru Uniune reprezintă în fiecare an mai puțin de 1 % din numărul total de transporturi de respectivele plante, produse vegetale și alte obiecte sau categorii ale acestora importate în Uniune. |
| --- | --- |

(c)

numărul de transporturi de plante, de produse vegetale și de alte obiecte sau categorii ale acestora care au fost depistate ca fiind infestate cu organisme dăunătoare de carantină pentru Uniune reprezintă în fiecare an mai puțin de 1 % din numărul total de transporturi de respectivele plante, produse vegetale și alte obiecte sau categorii ale acestora importate în Uniune.

2.

| (a) | indicele de mobilitate estimat al organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune în etapa cea mai mobilă la care ar putea evolua pe plantele, produsele vegetale sau alte obiecte relevante sau categorii ale acestora; |
| --- | --- |

(a)

indicele de mobilitate estimat al organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune în etapa cea mai mobilă la care ar putea evolua pe plantele, produsele vegetale sau alte obiecte relevante sau categorii ale acestora;

| (b) | numărul de transporturi de plante, de produse vegetale și de alte obiecte sau categorii ale acestora, care au făcut obiectul unor controale de identitate și fizice în cursul anului precedent; |
| --- | --- |

(b)

numărul de transporturi de plante, de produse vegetale și de alte obiecte sau categorii ale acestora, care au făcut obiectul unor controale de identitate și fizice în cursul anului precedent;

| (c) | numărul total și detaliile neconformităților cauzate de prezența organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune legate de transporturile importate în temeiul prezentului regulament; |
| --- | --- |

(c)

numărul total și detaliile neconformităților cauzate de prezența organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune legate de transporturile importate în temeiul prezentului regulament;

| (d) | numărul total de transporturi de mărfuri în cauză notificate din alte motive decât prezența organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune și detaliile aferente; și |
| --- | --- |

(d)

numărul total de transporturi de mărfuri în cauză notificate din alte motive decât prezența organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune și detaliile aferente; și

| (e) | orice alt factor relevant pentru determinarea riscului fitosanitar asociat comerțului în cauză. |
| --- | --- |

(e)

orice alt factor relevant pentru determinarea riscului fitosanitar asociat comerțului în cauză.

---

ANEXA IΙΙ

Informații necesare pentru transmiterea cererilor la Comisie, astfel cum se menționează la articolul 5

Informațiile menționate la articolul 5 cuprind:

| (a) | o descriere a mărfurilor în cauză; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a mărfurilor în cauză;

| (b) | originea mărfurilor în cauză; |
| --- | --- |

(b)

originea mărfurilor în cauză;

| (c) | volumul importurilor în statele membre ale mărfurilor în cauză, exprimat în număr de transporturi, greutate, număr de bucăți sau de unități; |
| --- | --- |

(c)

volumul importurilor în statele membre ale mărfurilor în cauză, exprimat în număr de transporturi, greutate, număr de bucăți sau de unități;

| (d) | lista organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune care ar putea fi purtate de produsul în cauză; |
| --- | --- |

(d)

lista organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune care ar putea fi purtate de produsul în cauză;

| (e) | numărul de transporturi de mărfuri în cauză considerate neconforme din cauza prezenței organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune menționate la litera (d); |
| --- | --- |

(e)

numărul de transporturi de mărfuri în cauză considerate neconforme din cauza prezenței organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune menționate la litera (d);

| (f) | indicele de mobilitate estimat al organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune menționate la litera (d) în stadiul cel mai mobil în care organismul ar putea evolua pe planta relevantă, pe produsul vegetal relevant sau pe alt obiect relevant; |
| --- | --- |

(f)

indicele de mobilitate estimat al organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune menționate la litera (d) în stadiul cel mai mobil în care organismul ar putea evolua pe planta relevantă, pe produsul vegetal relevant sau pe alt obiect relevant;

| (g) | numărul de transporturi de mărfuri în cauză interceptate din alte motive decât prezenței organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune menționate la litera (d); |
| --- | --- |

(g)

numărul de transporturi de mărfuri în cauză interceptate din alte motive decât prezenței organismelor dăunătoare de carantină pentru Uniune menționate la litera (d);

| (h) | numărul de transporturi de mărfuri în cauză care au făcut obiectul unui control fitosanitar de identitate și fizic. |
| --- | --- |

(h)

numărul de transporturi de mărfuri în cauză care au făcut obiectul unui control fitosanitar de identitate și fizic.

În ceea ce privește informațiile menționate la literele (c), (e), (g) și (h), dosarul trebuie să furnizeze date pentru perioada de cel puțin trei ani care precedă anul în cursul căruia este transmis.

---

| 8.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 316/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 316/52

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2390 AL COMISIEI

din 7 decembrie 2022

de modificare a taxei compensatorii definitive instituite la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823 în urma unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 19,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Investigațiile precedente și măsurile în vigoare

Investigațiile precedente și măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/309 al Comisiei (2), Comisia a instituit taxe compensatorii definitive la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia („investigația inițială”). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/309 al Comisiei (2), Comisia a instituit taxe compensatorii definitive la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia („investigația inițială”).

2

| (2) | La 4 iunie 2018, în urma unei reexaminări intermediare parțiale („prima reexaminare intermediară”) privind subvenționarea tuturor producătorilor-exportatori în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, Comisia a decis, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/823 al Comisiei (3) („regulamentul privind prima reexaminare intermediară”), să mențină măsurile stabilite în investigația inițială. |
| --- | --- |

(2)

La 4 iunie 2018, în urma unei reexaminări intermediare parțiale („prima reexaminare intermediară”) privind subvenționarea tuturor producătorilor-exportatori în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, Comisia a decis, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/823 al Comisiei (3) („regulamentul privind prima reexaminare intermediară”), să mențină măsurile stabilite în investigația inițială.

3

| (3) | La 15 mai 2020, în urma unei reexaminări intermediare parțiale („a doua reexaminare intermediară”) în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/658 al Comisiei (4) („regulamentul privind a doua reexaminare intermediară”), Comisia a modificat nivelul taxei compensatorii pentru un producător-exportator. |
| --- | --- |

(3)

La 15 mai 2020, în urma unei reexaminări intermediare parțiale („a doua reexaminare intermediară”) în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/658 al Comisiei (4) („regulamentul privind a doua reexaminare intermediară”), Comisia a modificat nivelul taxei compensatorii pentru un producător-exportator.

4

| (4) | La 25 mai 2021, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază („reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor”), Comisia a prelungit măsurile stabilite în investigația inițială [și modificate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/658] cu încă cinci ani prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823 al Comisiei (5) („regulamentul privind reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor”). |
| --- | --- |

(4)

La 25 mai 2021, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază („reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor”), Comisia a prelungit măsurile stabilite în investigația inițială [și modificate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/658] cu încă cinci ani prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823 al Comisiei (5) („regulamentul privind reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor”).

5

| (5) | Nivelul taxelor compensatorii definitive în vigoare în prezent variază între 1,5 % și 9,5 %. |
| --- | --- |

(5)

Nivelul taxelor compensatorii definitive în vigoare în prezent variază între 1,5 % și 9,5 %.

1.2.   Deschiderea unei reexaminări

Deschiderea unei reexaminări

| (6) | Comisia a decis din proprie inițiativă să inițieze o reexaminare intermediară parțială, având suficiente elemente de probă care atestă că circumstanțele privind subvenționarea pe baza cărora au fost instituite măsurile existente s-au schimbat și că aceste modificări au un caracter durabil. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a decis din proprie inițiativă să inițieze o reexaminare intermediară parțială, având suficiente elemente de probă care atestă că circumstanțele privind subvenționarea pe baza cărora au fost instituite măsurile existente s-au schimbat și că aceste modificări au un caracter durabil.

| (7) | Mai precis, din 2016 au avut loc schimbări semnificative în ceea ce privește structura și condițiile de punere în aplicare a subvențiilor acordate de Guvernul Turciei producătorilor de păstrăvi-curcubeu. Se pare că aceste schimbări au condus la o scădere a subvențiilor directe primite de producătorii turci de păstrăvi-curcubeu. |
| --- | --- |

(7)

Mai precis, din 2016 au avut loc schimbări semnificative în ceea ce privește structura și condițiile de punere în aplicare a subvențiilor acordate de Guvernul Turciei producătorilor de păstrăvi-curcubeu. Se pare că aceste schimbări au condus la o scădere a subvențiilor directe primite de producătorii turci de păstrăvi-curcubeu.

| (8) | Comisia a considerat că au existat suficiente elemente de probă conform cărora circumstanțele privind subvenționarea s-au schimbat considerabil, că aceste schimbări sunt de durată și că, prin urmare, măsurile ar trebui reexaminate în cazul tuturor producătorilor-exportatori. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a considerat că au existat suficiente elemente de probă conform cărora circumstanțele privind subvenționarea s-au schimbat considerabil, că aceste schimbări sunt de durată și că, prin urmare, măsurile ar trebui reexaminate în cazul tuturor producătorilor-exportatori.

| (9) | Întrucât a stabilit, după informarea statelor membre, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 20 septembrie 2021 (6) („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(9)

Întrucât a stabilit, după informarea statelor membre, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 20 septembrie 2021 (6) („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

6

1.3.   Perioada investigației de reexaminare

Perioada investigației de reexaminare

| (10) | Investigația privind subvenționarea a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020 („perioada investigației de reexaminare” sau „PIR”). |
| --- | --- |

(10)

Investigația privind subvenționarea a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020 („perioada investigației de reexaminare” sau „PIR”).

1.4.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (11) | În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la investigație. În plus, Comisia a informat în mod specific industria Uniunii, producătorii-exportatori cunoscuți și Guvernul Turciei („GT”) cu privire la deschiderea investigației și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(11)

În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la investigație. În plus, Comisia a informat în mod specific industria Uniunii, producătorii-exportatori cunoscuți și Guvernul Turciei („GT”) cu privire la deschiderea investigației și i-a invitat să participe.

| (12) | Toate părțile au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. De asemenea, părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea investigației și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(12)

Toate părțile au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. De asemenea, părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea investigației și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

1.5.   Eșantionarea exportatorilor

Eșantionarea exportatorilor

| (13) | În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că ar putea constitui un eșantion de producători-exportatori în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(13)

În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că ar putea constitui un eșantion de producători-exportatori în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

| (14) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Turcia să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Turcia să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (15) | În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Turcia pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la investigație. |
| --- | --- |

(15)

În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Turcia pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la investigație.

| (16) | Treisprezece producători-exportatori și grupuri de producători-exportatori din Turcia au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Volumul total declarat al exporturilor de păstrăvi-curcubeu de tipul în cauză realizate de aceste societăți către Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare a reprezentat 100 % din exporturile realizate din Turcia către Uniune. |
| --- | --- |

(16)

Treisprezece producători-exportatori și grupuri de producători-exportatori din Turcia au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Volumul total declarat al exporturilor de păstrăvi-curcubeu de tipul în cauză realizate de aceste societăți către Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare a reprezentat 100 % din exporturile realizate din Turcia către Uniune.

| (17) | În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion format din trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care putea fi analizat în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Eșantionul a reprezentat peste 60 % din volumul declarat al vânzărilor la export către Uniune din cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion format din trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care putea fi analizat în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Eșantionul a reprezentat peste 60 % din volumul declarat al vânzărilor la export către Uniune din cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (18) | În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori interesați cunoscuți, precum și autoritățile turce. |
| --- | --- |

(18)

În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori interesați cunoscuți, precum și autoritățile turce.

1.6.   Observații cu privire la selectarea eșantionului

Observații cu privire la selectarea eșantionului

| (19) | Comisia a primit observații de la exportatorii cooperanți, Selina Balık İşleme Tesisi İthalat İhracat ve Ticaret A.Ş, („Selina Balik”) și Kılıç Deniz Ürünleri Üretimi İhracat İthalat ve Ticaret A.Ş. („Kilic Deniz”), care au solicitat să fie incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a primit observații de la exportatorii cooperanți, Selina Balık İşleme Tesisi İthalat İhracat ve Ticaret A.Ş, („Selina Balik”) și Kılıç Deniz Ürünleri Üretimi İhracat İthalat ve Ticaret A.Ş. („Kilic Deniz”), care au solicitat să fie incluși în eșantion.

| (20) | Comisia a dat curs acestor cereri într-o notă care a fost inclusă în dosarul deschis la 22 octombrie 2021. Astfel cum se explica în nota respectivă, ambele cereri au fost respinse, întrucât eșantionul fusese selectat pe baza celei mai mari cantități reprezentative de exporturi care putea fi analizată în mod rezonabil în timpul disponibil. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a dat curs acestor cereri într-o notă care a fost inclusă în dosarul deschis la 22 octombrie 2021. Astfel cum se explica în nota respectivă, ambele cereri au fost respinse, întrucât eșantionul fusese selectat pe baza celei mai mari cantități reprezentative de exporturi care putea fi analizată în mod rezonabil în timpul disponibil.

| (21) | Selina Balik și Kilic Deniz nu s-au numărat printre cei mai mari producători-exportatori și, prin urmare, adăugarea acestor societăți la eșantion nu ar fi crescut în mod semnificativ reprezentativitatea eșantionului, dar ar fi putut împiedica finalizarea la timp a investigației. |
| --- | --- |

(21)

Selina Balik și Kilic Deniz nu s-au numărat printre cei mai mari producători-exportatori și, prin urmare, adăugarea acestor societăți la eșantion nu ar fi crescut în mod semnificativ reprezentativitatea eșantionului, dar ar fi putut împiedica finalizarea la timp a investigației.

| (22) | La 11 noiembrie 2021, Organizația Daneză pentru Acvacultură (Danish Aquaculture Organisation – „DAO”), care reprezintă producătorii de păstrăvi-curcubeu din Uniune, a trimis o cerere prin care solicita Comisiei să includă în eșantion și crescători de păstrăvi de dimensiuni mai mici din Turcia, întrucât schemele de subvenționare s-au modificat și avantajează mai mult piscicultorii mici decât pe cei mari. În acest sens, DAO a observat că modificările aduse schemelor de subvenționare directă, în special impunerea unor plafoane de producție, au sporit în mod eficient subvenționarea piscicultorilor mai mici. |
| --- | --- |

(22)

La 11 noiembrie 2021, Organizația Daneză pentru Acvacultură (Danish Aquaculture Organisation – „DAO”), care reprezintă producătorii de păstrăvi-curcubeu din Uniune, a trimis o cerere prin care solicita Comisiei să includă în eșantion și crescători de păstrăvi de dimensiuni mai mici din Turcia, întrucât schemele de subvenționare s-au modificat și avantajează mai mult piscicultorii mici decât pe cei mari. În acest sens, DAO a observat că modificările aduse schemelor de subvenționare directă, în special impunerea unor plafoane de producție, au sporit în mod eficient subvenționarea piscicultorilor mai mici.

Danish Aquaculture Organisation

| (23) | Prin urmare, DAO a solicitat Comisiei să modifice metodologia de selectare a eșantionului, să renunțe la criteriul celei mai mari cantități de exporturi care ar putea fi analizată în mod rezonabil și să selecteze, în schimb, un eșantion valabil din punct de vedere statistic care, în opinia sa, ar reprezenta cu mai multă acuratețe diversitatea producătorilor de păstrăvi din Turcia. Cu toate acestea, DAO nu a propus niciun exportator cooperant specific care ar trebui inclus în eșantion. |
| --- | --- |

(23)

Prin urmare, DAO a solicitat Comisiei să modifice metodologia de selectare a eșantionului, să renunțe la criteriul celei mai mari cantități de exporturi care ar putea fi analizată în mod rezonabil și să selecteze, în schimb, un eșantion valabil din punct de vedere statistic care, în opinia sa, ar reprezenta cu mai multă acuratețe diversitatea producătorilor de păstrăvi din Turcia. Cu toate acestea, DAO nu a propus niciun exportator cooperant specific care ar trebui inclus în eșantion.

| (24) | Comisia a respins această cerere, deoarece informațiile privind eșantionarea solicitate exportatorilor nu au cuprins informații care să permită Comisiei să selecteze un eșantion în acest mod. |
| --- | --- |

(24)

Comisia a respins această cerere, deoarece informațiile privind eșantionarea solicitate exportatorilor nu au cuprins informații care să permită Comisiei să selecteze un eșantion în acest mod.

| (25) | Modificările aduse schemelor de subvenționare directă, prezentate în secțiunea 4 de mai jos, au fost reflectate în calculul avantajului. |
| --- | --- |

(25)

Modificările aduse schemelor de subvenționare directă, prezentate în secțiunea 4 de mai jos, au fost reflectate în calculul avantajului.

1.7.   Cereri de stabilire a unei valori individuale a subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii pentru societățile neincluse în eșantion („examinare individuală”)

Cereri de stabilire a unei valori individuale a subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii pentru societățile neincluse în eșantion („examinare individuală”)

| (26) | În urma deschiderii investigației în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a primit două cereri de stabilire a unei valori individuale a subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. Aceste cereri au fost formulate sub forma unui răspuns completat la chestionar. |
| --- | --- |

(26)

În urma deschiderii investigației în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a primit două cereri de stabilire a unei valori individuale a subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. Aceste cereri au fost formulate sub forma unui răspuns completat la chestionar.

| (27) | Prima cerere a venit din partea societății Selina Balik. |
| --- | --- |

(27)

Prima cerere a venit din partea societății Selina Balik.

| (28) | Comisia a acceptat cererea acesteia de examinare individuală, deoarece reexamina deja situația societății în cadrul unei reexaminări intermediare paralele privind același produs. Respectiva reexaminare intermediară a fost deschisă la 5 februarie 2021 (7). Cu toate acestea, Selina Balik și-a retras cererea de reexaminare, iar Comisia a încheiat reexaminarea la 10 martie 2022 (8). |
| --- | --- |

(28)

Comisia a acceptat cererea acesteia de examinare individuală, deoarece reexamina deja situația societății în cadrul unei reexaminări intermediare paralele privind același produs. Respectiva reexaminare intermediară a fost deschisă la 5 februarie 2021 (7). Cu toate acestea, Selina Balik și-a retras cererea de reexaminare, iar Comisia a încheiat reexaminarea la 10 martie 2022 (8).

7

8

| (29) | Selina Balik a transmis un răspuns complet la chestionar cu aceeași perioadă a investigației de reexaminare ca și PIR (anul calendaristic 2020) a prezentei reexaminări intermediare. Societatea a fost de acord ca informațiile furnizate să fie utilizate în cadrul prezentei reexaminări. Comisia verificase deja în mare măsură informațiile transmise și numai verificarea încrucișată de la distanță nu fusese efectuată. |
| --- | --- |

(29)

Selina Balik a transmis un răspuns complet la chestionar cu aceeași perioadă a investigației de reexaminare ca și PIR (anul calendaristic 2020) a prezentei reexaminări intermediare. Societatea a fost de acord ca informațiile furnizate să fie utilizate în cadrul prezentei reexaminări. Comisia verificase deja în mare măsură informațiile transmise și numai verificarea încrucișată de la distanță nu fusese efectuată.

| (30) | Prin urmare, la deschiderea prezentei investigații erau deja disponibile informații complete și nu s-ar fi putut considera că analiza situației Selina Balik în scopul prezentei reexaminări ar fi fost prea împovărătoare. |
| --- | --- |

(30)

Prin urmare, la deschiderea prezentei investigații erau deja disponibile informații complete și nu s-ar fi putut considera că analiza situației Selina Balik în scopul prezentei reexaminări ar fi fost prea împovărătoare.

| (31) | A doua cerere a venit din partea societății Kilic Deniz. |
| --- | --- |

(31)

A doua cerere a venit din partea societății Kilic Deniz.

| (32) | Aceasta avea o situație diferită de cea a societății Selina Balik. Nu era disponibil niciun răspuns la chestionar transmis în prealabil și, prin urmare, colectarea informațiilor necesare și analiza datelor furnizate ar fi fost efectuate în întregime în cursul prezentei investigații și în plus față de colectarea și analiza datelor de la producătorii-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(32)

Aceasta avea o situație diferită de cea a societății Selina Balik. Nu era disponibil niciun răspuns la chestionar transmis în prealabil și, prin urmare, colectarea informațiilor necesare și analiza datelor furnizate ar fi fost efectuate în întregime în cursul prezentei investigații și în plus față de colectarea și analiza datelor de la producătorii-exportatori incluși în eșantion.

| (33) | Prin urmare, Comisia a considerat că acceptarea acestei cereri ar complica inutil procedura și, într-adevăr, ar împiedica finalizarea investigației în timp util. Prin urmare, această cerere de examinare individuală nu a fost acceptată. |
| --- | --- |

(33)

Prin urmare, Comisia a considerat că acceptarea acestei cereri ar complica inutil procedura și, într-adevăr, ar împiedica finalizarea investigației în timp util. Prin urmare, această cerere de examinare individuală nu a fost acceptată.

| (34) | În urma comunicării constatărilor, Kilic Deniz a prezentat observații potrivit cărora cererea sa de examinare individuală ar fi trebuit să fie acceptată, susținând că aceasta se baza pe aceleași motive ca și cea a societății Selina Balik. Kilic Deniz a afirmat, de asemenea, că faptul că Selina Balik a prezentat deja informații în cadrul unei investigații paralele aflate în curs nu ar trebui să fie luat în considerare, deoarece acest lucru ar fi discriminatoriu, și că, pentru actuala reexaminare intermediară parțială, Comisia a primit în același timp răspunsurile la chestionar din partea Kilic Deniz și Selina Balik. |
| --- | --- |

(34)

În urma comunicării constatărilor, Kilic Deniz a prezentat observații potrivit cărora cererea sa de examinare individuală ar fi trebuit să fie acceptată, susținând că aceasta se baza pe aceleași motive ca și cea a societății Selina Balik. Kilic Deniz a afirmat, de asemenea, că faptul că Selina Balik a prezentat deja informații în cadrul unei investigații paralele aflate în curs nu ar trebui să fie luat în considerare, deoarece acest lucru ar fi discriminatoriu, și că, pentru actuala reexaminare intermediară parțială, Comisia a primit în același timp răspunsurile la chestionar din partea Kilic Deniz și Selina Balik.

| (35) | Astfel cum se explică în considerentul 32, Comisia a considerat că situația celor două societăți era diferită și, prin urmare, era, de asemenea, justificat ca ele să fie tratate în mod diferit. |
| --- | --- |

(35)

Astfel cum se explică în considerentul 32, Comisia a considerat că situația celor două societăți era diferită și, prin urmare, era, de asemenea, justificat ca ele să fie tratate în mod diferit.

| (36) | Faptul că a existat o reexaminare paralelă în curs care analiza situația individuală a societății Selina Balik și care acoperea aceeași PIR ca și actuala reexaminare a permis Comisiei ca, încă dintr-un stadiu incipient, să se afle în posesia aceluiași set de date care ar fi fost necesar în cadrul reexaminării actuale. |
| --- | --- |

(36)

Faptul că a existat o reexaminare paralelă în curs care analiza situația individuală a societății Selina Balik și care acoperea aceeași PIR ca și actuala reexaminare a permis Comisiei ca, încă dintr-un stadiu incipient, să se afle în posesia aceluiași set de date care ar fi fost necesar în cadrul reexaminării actuale.

| (37) | Astfel cum se menționează în considerentul 29, Selina Balik și societățile sale afiliate au transmis deja un răspuns la chestionar în cadrul propriei reexaminări intermediare și a fost finalizat un proces de clarificare a datelor furnizate. Procesul de clarificare a implicat resurse semnificative, deoarece răspunsul la chestionar a trebuit să fie examinat în detaliu, iar deficiențele au fost identificate și soluționate împreună cu societățile. |
| --- | --- |

(37)

Astfel cum se menționează în considerentul 29, Selina Balik și societățile sale afiliate au transmis deja un răspuns la chestionar în cadrul propriei reexaminări intermediare și a fost finalizat un proces de clarificare a datelor furnizate. Procesul de clarificare a implicat resurse semnificative, deoarece răspunsul la chestionar a trebuit să fie examinat în detaliu, iar deficiențele au fost identificate și soluționate împreună cu societățile.

| (38) | Întrucât Selina Balik a autorizat Comisia să utilizeze datele prezentate în cadrul reexaminării intermediare paralele, Comisia a fost în măsură să ia în considerare pe deplin aceste date în cadrul prezentei reexaminări. Prin urmare, Comisia a respins afirmația privind tratamentul discriminatoriu. |
| --- | --- |

(38)

Întrucât Selina Balik a autorizat Comisia să utilizeze datele prezentate în cadrul reexaminării intermediare paralele, Comisia a fost în măsură să ia în considerare pe deplin aceste date în cadrul prezentei reexaminări. Prin urmare, Comisia a respins afirmația privind tratamentul discriminatoriu.

| (39) | Kilic Deniz a susținut, de asemenea, că Comisia ar fi trebuit să considere că societatea sa avea deja experiență în ceea ce privește cooperarea în cadrul investigațiilor antisubvenție, deoarece a participat la investigația inițială, la a doua reexaminare intermediară și la investigația privind subvențiile referitoare la importurile de biban-de-mare și doradă din Turcia din 2015, care a fost încheiată deoarece schema de subvenții în cauză a fost retrasă. |
| --- | --- |

(39)

Kilic Deniz a susținut, de asemenea, că Comisia ar fi trebuit să considere că societatea sa avea deja experiență în ceea ce privește cooperarea în cadrul investigațiilor antisubvenție, deoarece a participat la investigația inițială, la a doua reexaminare intermediară și la investigația privind subvențiile referitoare la importurile de biban-de-mare și doradă din Turcia din 2015, care a fost încheiată deoarece schema de subvenții în cauză a fost retrasă.

| (40) | În ceea ce privește această afirmație, Comisia a observat că acordarea examinării individuale se referă la sarcina asupra investigației, nu la sarcina sau experiența societății care solicită acest tratament. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește această afirmație, Comisia a observat că acordarea examinării individuale se referă la sarcina asupra investigației, nu la sarcina sau experiența societății care solicită acest tratament.

| (41) | Kilic Deniz a afirmat, de asemenea, că în cursul PIR era al patrulea cel mai mare producător-exportator din Turcia și că avea mai multe vânzări la export către Uniunea Europeană decât Selina Balik, aspecte pe care Comisia ar fi trebuit să le ia în considerare în alegerea efectuată privind examinarea individuală. |
| --- | --- |

(41)

Kilic Deniz a afirmat, de asemenea, că în cursul PIR era al patrulea cel mai mare producător-exportator din Turcia și că avea mai multe vânzări la export către Uniunea Europeană decât Selina Balik, aspecte pe care Comisia ar fi trebuit să le ia în considerare în alegerea efectuată privind examinarea individuală.

| (42) | Comisia a respins observația, deoarece aceasta nu este o condiție pentru acordarea unei examinări individuale, ci mai degrabă pentru decizia ca o societate să fie inclusă sau nu în eșantionul de exportatori. Astfel cum se explică în considerentul 17 de mai sus, eșantionul respectiv a trebuit să fie limitat. |
| --- | --- |

(42)

Comisia a respins observația, deoarece aceasta nu este o condiție pentru acordarea unei examinări individuale, ci mai degrabă pentru decizia ca o societate să fie inclusă sau nu în eșantionul de exportatori. Astfel cum se explică în considerentul 17 de mai sus, eșantionul respectiv a trebuit să fie limitat.

| (43) | Kilic Deniz a solicitat, de asemenea, ca taxa modificată de 1,5 % care îi este aplicabilă să fie în vigoare timp de cinci ani de la data modificării și, prin urmare, să nu poată fi modificată prin prezenta reexaminare. |
| --- | --- |

(43)

Kilic Deniz a solicitat, de asemenea, ca taxa modificată de 1,5 % care îi este aplicabilă să fie în vigoare timp de cinci ani de la data modificării și, prin urmare, să nu poată fi modificată prin prezenta reexaminare.

| (44) | Comisia a observat că articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că o măsură compensatorie definitivă expiră la cinci ani de la impunerea ei. Taxa percepută pentru importurile provenite de la Kilic Deniz a fost instituită la 28 februarie 2015 și, prin urmare, perioada de cinci ani începe de la data respectivă. |
| --- | --- |

(44)

Comisia a observat că articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că o măsură compensatorie definitivă expiră la cinci ani de la impunerea ei. Taxa percepută pentru importurile provenite de la Kilic Deniz a fost instituită la 28 februarie 2015 și, prin urmare, perioada de cinci ani începe de la data respectivă.

| (45) | Regulamentul privind a doua reexaminare intermediară, care a actualizat nivelul individual al taxei pentru Kilic Deniz de la 9,5 % la 1,5 %, nu a făcut decât să modifice tabelul de la articolul 2 din regulamentul inițial și nu are niciun efect asupra duratei măsurilor, care rămân în vigoare la un anumit nivel. Prin urmare, cererea a fost respinsă. |
| --- | --- |

(45)

Regulamentul privind a doua reexaminare intermediară, care a actualizat nivelul individual al taxei pentru Kilic Deniz de la 9,5 % la 1,5 %, nu a făcut decât să modifice tabelul de la articolul 2 din regulamentul inițial și nu are niciun efect asupra duratei măsurilor, care rămân în vigoare la un anumit nivel. Prin urmare, cererea a fost respinsă.

| (46) | Kilic Deniz a afirmat, de asemenea, că taxa sa individuală curentă de 1,5 %, rezultată în urma celei de a doua reexaminări intermediare, ar trebui menținută indiferent de rezultatele actualei reexaminări intermediare, deoarece motivele pentru deschiderea ambelor reexaminări au fost aceleași, iar Comisia nu a demonstrat că circumstanțele modificate în ceea ce privește Kilic Deniz în cursul PIR actuale au avut caracter durabil, astfel încât să justifice o modificare a nivelului taxei sale. |
| --- | --- |

(46)

Kilic Deniz a afirmat, de asemenea, că taxa sa individuală curentă de 1,5 %, rezultată în urma celei de a doua reexaminări intermediare, ar trebui menținută indiferent de rezultatele actualei reexaminări intermediare, deoarece motivele pentru deschiderea ambelor reexaminări au fost aceleași, iar Comisia nu a demonstrat că circumstanțele modificate în ceea ce privește Kilic Deniz în cursul PIR actuale au avut caracter durabil, astfel încât să justifice o modificare a nivelului taxei sale.

| (47) | Comisia respinge și această afirmație a Kilic Deniz, potrivit căreia motivele de reexaminare din prezenta investigație sunt identice cu cele ale reexaminării care a condus la regulamentul privind a doua reexaminare intermediară. |
| --- | --- |

(47)

Comisia respinge și această afirmație a Kilic Deniz, potrivit căreia motivele de reexaminare din prezenta investigație sunt identice cu cele ale reexaminării care a condus la regulamentul privind a doua reexaminare intermediară.

| (48) | Astfel cum se menționează în secțiunea 4 din avizul său de deschidere (9), motivele celei de a doua reexaminări intermediare sunt specifice pentru Kilic Deniz și nivelul avantajului primit. Prezenta reexaminare a fost deschisă pe baza modificărilor care au afectat toți producătorii din Turcia. |
| --- | --- |

(48)

Astfel cum se menționează în secțiunea 4 din avizul său de deschidere (9), motivele celei de a doua reexaminări intermediare sunt specifice pentru Kilic Deniz și nivelul avantajului primit. Prezenta reexaminare a fost deschisă pe baza modificărilor care au afectat toți producătorii din Turcia.

9

| (49) | În considerentul 285 și următoarele, Comisia a efectuat o analiză a caracterului durabil al modificării circumstanțelor în ceea ce privește perioada de investigație din regulamentul inițial. |
| --- | --- |

(49)

În considerentul 285 și următoarele, Comisia a efectuat o analiză a caracterului durabil al modificării circumstanțelor în ceea ce privește perioada de investigație din regulamentul inițial.

| (50) | Această analiză este efectuată la nivel național, prin urmare include și situația producătorilor-exportatori individuali care fac obiectul subvențiilor primite de la GT. În consecință, argumentul potrivit căruia Comisia nu a luat în considerare situația individuală a Kilic Deniz a fost respins. |
| --- | --- |

(50)

Această analiză este efectuată la nivel național, prin urmare include și situația producătorilor-exportatori individuali care fac obiectul subvențiilor primite de la GT. În consecință, argumentul potrivit căruia Comisia nu a luat în considerare situația individuală a Kilic Deniz a fost respins.

| (51) | Kilic Deniz a susținut, de asemenea, că Comisia este obligată să stabilească o marjă individuală de subvenție pentru fiecare producător-exportator cunoscut, întrucât Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii nu conține o dispoziție referitoare la eșantionare. |
| --- | --- |

(51)

Kilic Deniz a susținut, de asemenea, că Comisia este obligată să stabilească o marjă individuală de subvenție pentru fiecare producător-exportator cunoscut, întrucât Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii nu conține o dispoziție referitoare la eșantionare.

| (52) | Comisia respinge această afirmație, întrucât eșantionarea este prevăzută în mod clar la articolul 27 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(52)

Comisia respinge această afirmație, întrucât eșantionarea este prevăzută în mod clar la articolul 27 din regulamentul de bază.

| (53) | În cursul investigației, Comisia a explicat, de asemenea, tuturor părților interesate că toți exportatorii cooperanți neincluși în eșantion vor beneficia de taxa medie în cazul în care nu li se acordă o examinare individuală. |
| --- | --- |

(53)

În cursul investigației, Comisia a explicat, de asemenea, tuturor părților interesate că toți exportatorii cooperanți neincluși în eșantion vor beneficia de taxa medie în cazul în care nu li se acordă o examinare individuală.

1.8.   Răspunsurile la chestionar și lipsa cooperării

Răspunsurile la chestionar și lipsa cooperării

| (54) | Pentru a obține informațiile considerate necesare pentru investigația sa, Comisia a trimis chestionare celor trei producători-exportatori incluși în eșantion și Guvernului Turciei. S-au primit răspunsuri la chestionar din partea celor trei producători-exportatori incluși în eșantion și din partea GT. De asemenea, s-au primit răspunsuri la chestionar din partea celor doi producători-exportatori care au solicitat o examinare individuală. |
| --- | --- |

(54)

Pentru a obține informațiile considerate necesare pentru investigația sa, Comisia a trimis chestionare celor trei producători-exportatori incluși în eșantion și Guvernului Turciei. S-au primit răspunsuri la chestionar din partea celor trei producători-exportatori incluși în eșantion și din partea GT. De asemenea, s-au primit răspunsuri la chestionar din partea celor doi producători-exportatori care au solicitat o examinare individuală.

1.9.   Verificarea

Verificarea

| (55) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării. |
| --- | --- |

(55)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării.

| (56) | Cu toate acestea, din cauza izbucnirii pandemiei de COVID-19 și a măsurilor subsecvente luate pentru a-i face față (10), Comisia nu a putut efectua vizite de verificare la sediile tuturor societăților, în conformitate cu articolul 26 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(56)

Cu toate acestea, din cauza izbucnirii pandemiei de COVID-19 și a măsurilor subsecvente luate pentru a-i face față (10), Comisia nu a putut efectua vizite de verificare la sediile tuturor societăților, în conformitate cu articolul 26 din regulamentul de bază.

10

| (57) | În schimb, Comisia a efectuat verificări încrucișate la distanță („VID”) ale informațiilor furnizate de următoarele societăți: | Producători-exportatori și societăți afiliate:






  — | grupul Gumusdoga:






  — | Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(57)

În schimb, Comisia a efectuat verificări încrucișate la distanță („VID”) ale informațiilor furnizate de următoarele societăți:

Producători-exportatori și societăți afiliate:

—

grupul Gumusdoga:

—

Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş.

| — | Akyol Su Ürünleri Üretim Taşımacılık Komisyon İthalat İhracat Pazarlama Sanayi Ticaret Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

Akyol Su Ürünleri Üretim Taşımacılık Komisyon İthalat İhracat Pazarlama Sanayi Ticaret Ltd. Şti

| — | Yerdeniz Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti. |
| --- | --- |

—

Yerdeniz Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti.

| — | Bengi Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi |
| --- | --- |

—

Bengi Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

| — | Hakan Yem Üretim Ticaret ve Sanayi Limited Şirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Yem Üretim Ticaret ve Sanayi Limited Şirketi

| — | grupul Ozpekler:






  — | Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi |
| --- | --- | --- |

—

grupul Ozpekler:

—

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

| — | Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti. |
| --- | --- |

—

Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti.

| — | grupul Fishark:






  — | Fishark Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Ticaret A.Ş. |
| --- | --- | --- |

—

grupul Fishark:

—

Fishark Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Ticaret A.Ş.

| — | Fishark Gıda Sanayi Ticaret A.Ş. |
| --- | --- |

—

Fishark Gıda Sanayi Ticaret A.Ş.

| — | Kemer Su Ürünleri Üretim ve Ticaret A.Ş. |
| --- | --- |

—

Kemer Su Ürünleri Üretim ve Ticaret A.Ş.

| — | grupul Selina Balik:






  — | Selina Balık İşleme leme Tesisi İthalat İhracat Ticaret Anonim Şirketi |
| --- | --- | --- |

—

grupul Selina Balik:

—

Selina Balık İşleme leme Tesisi İthalat İhracat Ticaret Anonim Şirketi

| — | Selina Fish Su Ürünleri Ticaret Limited Şirketi |
| --- | --- |

—

Selina Fish Su Ürünleri Ticaret Limited Şirketi

| — | Ayhan Alp Alabalık Üretim ve Ticaret |
| --- | --- |

—

Ayhan Alp Alabalık Üretim ve Ticaret

| | Guvernul Turciei:






  — | Ministerul Comerțului, Republica Turcia |
| --- | --- | --- |

Guvernul Turciei:

—

Ministerul Comerțului, Republica Turcia

| — | Ministerul Agriculturii și Silviculturii, Republica Turcia |
| --- | --- |

—

Ministerul Agriculturii și Silviculturii, Republica Turcia

1.10.   Procedura ulterioară

Procedura ulterioară

| (58) | La 25 august 2022, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să modifice taxele compensatorii în vigoare („comunicarea constatărilor finale”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări. |
| --- | --- |

(58)

La 25 august 2022, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să modifice taxele compensatorii în vigoare („comunicarea constatărilor finale”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări.

| (59) | Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate de Comisie și, după caz, luate în considerare. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens. |
| --- | --- |

(59)

Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate de Comisie și, după caz, luate în considerare. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens.

| (60) | În urma primirii observațiilor de la părțile interesate, Comisia a adaptat anumite fapte și considerații esențiale, iar o „comunicare a constatărilor finale suplimentare” a fost trimisă tuturor părților interesate la 23 septembrie 2022. Părților li s-a acordat un termen pentru a-și prezenta observațiile. |
| --- | --- |

(60)

În urma primirii observațiilor de la părțile interesate, Comisia a adaptat anumite fapte și considerații esențiale, iar o „comunicare a constatărilor finale suplimentare” a fost trimisă tuturor părților interesate la 23 septembrie 2022. Părților li s-a acordat un termen pentru a-și prezenta observațiile.

| (61) | GT a solicitat consultări cu serviciile Comisiei în conformitate cu articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de bază, iar acestea au avut loc la 4 octombrie 2022. |
| --- | --- |

(61)

GT a solicitat consultări cu serviciile Comisiei în conformitate cu articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de bază, iar acestea au avut loc la 4 octombrie 2022.

| (62) | În urma observațiilor primite de la părțile interesate cu privire la comunicarea constatărilor finale suplimentare, Comisia a corectat două erori, astfel cum se arată în considerentele 306 și 135, iar modificările rezultate în calcule au fost comunicate părților interesate relevante la 6 octombrie 2022. Părților li s-a acordat timp suplimentar pentru a prezenta observații referitoare la aceste modificări ale calculelor privind subvențiile. |
| --- | --- |

(62)

În urma observațiilor primite de la părțile interesate cu privire la comunicarea constatărilor finale suplimentare, Comisia a corectat două erori, astfel cum se arată în considerentele 306 și 135, iar modificările rezultate în calcule au fost comunicate părților interesate relevante la 6 octombrie 2022. Părților li s-a acordat timp suplimentar pentru a prezenta observații referitoare la aceste modificări ale calculelor privind subvențiile.

| (63) | Gumusdoga, Fishark Ozpekler și Selina Balik, în observațiile transmise cu privire la a doua comunicare a constatărilor finale suplimentare, și-au reiterat afirmațiile deja formulate cu privire la cele două comunicări de informații anterioare. Aceste afirmații sunt abordate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(63)

Gumusdoga, Fishark Ozpekler și Selina Balik, în observațiile transmise cu privire la a doua comunicare a constatărilor finale suplimentare, și-au reiterat afirmațiile deja formulate cu privire la cele două comunicări de informații anterioare. Aceste afirmații sunt abordate în prezentul regulament.

| (64) | În plus, Gumusdoga a solicitat, iar Comisia a acceptat o actualizare minoră a cifrei sale de afaceri, care a făcut obiectul corecției descrise în considerentul 306. |
| --- | --- |

(64)

În plus, Gumusdoga a solicitat, iar Comisia a acceptat o actualizare minoră a cifrei sale de afaceri, care a făcut obiectul corecției descrise în considerentul 306.

2.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII

| (65) | Produsul care face obiectul reexaminării este un anumit păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):






  — | viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare, sau |
| --- | --- | --- |

(65)

Produsul care face obiectul reexaminării este un anumit păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):

Oncorhynchus mykiss

—

viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare, sau

| — | proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:






  — | sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare, sau |
| --- | --- | --- |

—

proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:

—

sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare, sau

| — | fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare, sau |
| --- | --- |

—

fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare, sau

| — | sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare, |
| --- | --- |

—

sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,

| — | originar din Republica Turcia („țara în cauză”) și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 și 0305430011). |
| --- | --- |

—

originar din Republica Turcia („țara în cauză”) și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 și 0305430011).

| (66) | În cursul investigației, Comisia a luat cunoștință de importurile în UE de fileuri de păstrăv afumat cu piper originare din Republica Turcia. Unele dintre aceste fileuri au fost importate ca produs care face obiectul reexaminării pentru care au fost plătite taxe, iar altele au fost importate la o poziție tarifară diferită (cod NC 1604 19 10) pentru care nu au fost percepute taxe. |
| --- | --- |

(66)

În cursul investigației, Comisia a luat cunoștință de importurile în UE de fileuri de păstrăv afumat cu piper originare din Republica Turcia. Unele dintre aceste fileuri au fost importate ca produs care face obiectul reexaminării pentru care au fost plătite taxe, iar altele au fost importate la o poziție tarifară diferită (cod NC 1604 19 10) pentru care nu au fost percepute taxe.

| (67) | Atât producătorii-exportatori din Turcia, cât și industria Uniunii au confirmat că ei consideră că fileurile de păstrăv afumat cu piper au fost incluse în definiția produsului din prezenta investigație și din investigațiile anterioare. |
| --- | --- |

(67)

Atât producătorii-exportatori din Turcia, cât și industria Uniunii au confirmat că ei consideră că fileurile de păstrăv afumat cu piper au fost incluse în definiția produsului din prezenta investigație și din investigațiile anterioare.

| (68) | Investigația a arătat, de asemenea, că, prin simpla adăugare a piperului, fileul afumat nu își pierde principalele caracteristici de bază. Pe baza acestor considerații și a faptului că a existat un acord între exportatori și industria Uniunii cu privire la definiția produsului, Comisia a concluzionat că „fileurile afumate cu piper” sunt într-adevăr incluse în definiția produsului. |
| --- | --- |

(68)

Investigația a arătat, de asemenea, că, prin simpla adăugare a piperului, fileul afumat nu își pierde principalele caracteristici de bază. Pe baza acestor considerații și a faptului că a existat un acord între exportatori și industria Uniunii cu privire la definiția produsului, Comisia a concluzionat că „fileurile afumate cu piper” sunt într-adevăr incluse în definiția produsului.

| (69) | Pe această bază, Comisia consideră că fileurile de păstrăv afumat cu piper fac parte din produsul care face obiectul reexaminării, încadrându-se la specificația „afumat”. Pentru a se evita orice dubiu, se vor percepe taxe la importurile de fileuri de păstrăv afumat cu piper în cazul în care acestea sunt declarate la codul vamal NC 1604 19 10 (TARIC 1604191011). |
| --- | --- |

(69)

Pe această bază, Comisia consideră că fileurile de păstrăv afumat cu piper fac parte din produsul care face obiectul reexaminării, încadrându-se la specificația „afumat”. Pentru a se evita orice dubiu, se vor percepe taxe la importurile de fileuri de păstrăv afumat cu piper în cazul în care acestea sunt declarate la codul vamal NC 1604 19 10 (TARIC 1604191011).

3.   SCHIMBAREA DENUMIRII

SCHIMBAREA DENUMIRII

| (70) | La 9 iunie 2021, exportatorul Lezita Balık A.Ş., cod adițional TARIC B968, a informat Comisia că și-a schimbat denumirea în Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi. |
| --- | --- |

(70)

La 9 iunie 2021, exportatorul Lezita Balık A.Ş., cod adițional TARIC B968, a informat Comisia că și-a schimbat denumirea în Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi.

| (71) | Societatea a solicitat Comisiei să confirme că schimbarea denumirii nu afectează dreptul societății de a beneficia de taxa compensatorie care îi era aplicată sub denumirea sa anterioară. |
| --- | --- |

(71)

Societatea a solicitat Comisiei să confirme că schimbarea denumirii nu afectează dreptul societății de a beneficia de taxa compensatorie care îi era aplicată sub denumirea sa anterioară.

| (72) | Comisia a examinat informațiile furnizate și a concluzionat că schimbarea denumirii a fost înregistrată în mod corespunzător la autoritățile competente (11) și nu a avut ca rezultat nicio nouă relație cu alte grupuri de societăți care nu au fost investigate de Comisie. |
| --- | --- |

(72)

Comisia a examinat informațiile furnizate și a concluzionat că schimbarea denumirii a fost înregistrată în mod corespunzător la autoritățile competente (11) și nu a avut ca rezultat nicio nouă relație cu alte grupuri de societăți care nu au fost investigate de Comisie.

11

| (73) | Comisia a observat că societatea a cooperat la această reexaminare prin depunerea unui formular privind eșantionarea sub noua sa denumire, Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi. |
| --- | --- |

(73)

Comisia a observat că societatea a cooperat la această reexaminare prin depunerea unui formular privind eșantionarea sub noua sa denumire, Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi.

| (74) | În consecință, această schimbare de denumire nu afectează constatările prezentei investigații și, în special, nivelul taxei compensatorii aplicabile societății. |
| --- | --- |

(74)

În consecință, această schimbare de denumire nu afectează constatările prezentei investigații și, în special, nivelul taxei compensatorii aplicabile societății.

| (75) | Schimbarea denumirii ar trebui să intre în vigoare la 7 iulie 2020, data la care societatea și-a schimbat denumirea. |
| --- | --- |

(75)

Schimbarea denumirii ar trebui să intre în vigoare la 7 iulie 2020, data la care societatea și-a schimbat denumirea.

4.   SUBVENȚIONAREA

SUBVENȚIONAREA

| (76) | Pe baza subvențiilor analizate în cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, au fost analizate următoarele măsuri, care se presupune că implică acordarea de programe de subvenționare:






  — | sprijinirea producției de păstrăvi; |
| --- | --- | --- |

(76)

Pe baza subvențiilor analizate în cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, au fost analizate următoarele măsuri, care se presupune că implică acordarea de programe de subvenționare:

—

sprijinirea producției de păstrăvi;

| — | reduceri ale impozitului pe venit; |
| --- | --- |

—

reduceri ale impozitului pe venit;

| — | scutirea de TVA și de taxe vamale pentru utilajele importate; |
| --- | --- |

—

scutirea de TVA și de taxe vamale pentru utilajele importate;

| — | scutirea de TVA pentru utilajele achiziționate pe plan intern; |
| --- | --- |

—

scutirea de TVA pentru utilajele achiziționate pe plan intern;

| — | programul de sprijin pentru plata primelor de asigurări sociale; |
| --- | --- |

—

programul de sprijin pentru plata primelor de asigurări sociale;

| — | acordarea de împrumuturi în condiții preferențiale; |
| --- | --- |

—

acordarea de împrumuturi în condiții preferențiale;

| — | schemă de alocare a terenurilor; |
| --- | --- |

—

schemă de alocare a terenurilor;

| — | asigurare preferențială la export; |
| --- | --- |

—

asigurare preferențială la export;

| — | prelucrarea fructelor de mare. |
| --- | --- |

—

prelucrarea fructelor de mare.

| (77) | În ceea ce privește programul de sprijin pentru plata primelor de asigurări sociale, schema de alocare a terenurilor și prelucrarea fructelor de mare, Comisia a constatat că aceste scheme nu au oferit niciun avantaj grupurilor de producători-exportatori incluse în eșantion în cursul perioadei investigației de reexaminare și, prin urmare, nu au făcut obiectul unei analize suplimentare. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește programul de sprijin pentru plata primelor de asigurări sociale, schema de alocare a terenurilor și prelucrarea fructelor de mare, Comisia a constatat că aceste scheme nu au oferit niciun avantaj grupurilor de producători-exportatori incluse în eșantion în cursul perioadei investigației de reexaminare și, prin urmare, nu au făcut obiectul unei analize suplimentare.

| (78) | La 11 noiembrie 2021, DAO a prezentat observații cu privire la schemele de subvenționare pe care urma să le analizeze reexaminarea. |
| --- | --- |

(78)

La 11 noiembrie 2021, DAO a prezentat observații cu privire la schemele de subvenționare pe care urma să le analizeze reexaminarea.

| (79) | În comunicarea sa, DAO a observat că următoarele scheme de subvenționare s-au modificat sau au fost actualizate de la ultima reexaminare:






  — | granturile pentru investiții în acvacultură; |
| --- | --- | --- |

(79)

În comunicarea sa, DAO a observat că următoarele scheme de subvenționare s-au modificat sau au fost actualizate de la ultima reexaminare:

—

granturile pentru investiții în acvacultură;

| — | prelucrarea fructelor de mare; |
| --- | --- |

—

prelucrarea fructelor de mare;

| — | creditele de reescont; |
| --- | --- |

—

creditele de reescont;

| — | piscicultura în iazuri de sol; |
| --- | --- |

—

piscicultura în iazuri de sol;

| — | plățile de sprijin pentru serviciile de editare și consultanță agricolă; |
| --- | --- |

—

plățile de sprijin pentru serviciile de editare și consultanță agricolă;

| — | asigurările sprijinite de stat; |
| --- | --- |

—

asigurările sprijinite de stat;

| — | împrumuturile sprijinite de stat; |
| --- | --- |

—

împrumuturile sprijinite de stat;

| — | sprijinul pentru investițiile agricole; |
| --- | --- |

—

sprijinul pentru investițiile agricole;

| — | scutirile de TVA pentru făina de pește; |
| --- | --- |

—

scutirile de TVA pentru făina de pește;

| — | piața online pentru agricultură; |
| --- | --- |

—

piața online pentru agricultură;

| — | schemele de sprijin pentru redresare în urma pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

—

schemele de sprijin pentru redresare în urma pandemiei de COVID-19.

| (80) | Comisia a observat că, într-adevăr, schemele din Turcia se modifică de la un an la altul. În cazul în care o astfel de modificare a unei scheme conduce la o modificare a nivelului avantajului pentru societățile incluse în eșantion, Comisia ar trebui să se asigure că aceasta este o modificare de durată a circumstanțelor. În caz afirmativ, Comisia va ajusta măsurile în consecință pentru a ține seama de modificarea respectivă. |
| --- | --- |

(80)

Comisia a observat că, într-adevăr, schemele din Turcia se modifică de la un an la altul. În cazul în care o astfel de modificare a unei scheme conduce la o modificare a nivelului avantajului pentru societățile incluse în eșantion, Comisia ar trebui să se asigure că aceasta este o modificare de durată a circumstanțelor. În caz afirmativ, Comisia va ajusta măsurile în consecință pentru a ține seama de modificarea respectivă.

| (81) | Cu toate acestea, astfel cum se arată mai jos, precum și în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, unele dintre schemele enumerate de DAO fie nu mai sunt în vigoare, fie nu oferă un avantaj producătorilor-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(81)

Cu toate acestea, astfel cum se arată mai jos, precum și în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, unele dintre schemele enumerate de DAO fie nu mai sunt în vigoare, fie nu oferă un avantaj producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

4.1.   Sprijin direct acordat producătorilor de păstrăvi

Sprijin direct acordat producătorilor de păstrăvi

4.1.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (82) | În cursul PIR, sprijinul direct pentru producătorii de păstrăvi a fost acordat în temeiul Decretului prezidențial 2020/3190 („Decretul 3190”) (12). Procedurile și principiile privind punerea în aplicare a decretului au fost prevăzute în Comunicatul 2020/39 („Comunicatul 39”) emis de Ministerul Agriculturii și Silviculturii (13). |
| --- | --- |

(82)

În cursul PIR, sprijinul direct pentru producătorii de păstrăvi a fost acordat în temeiul Decretului prezidențial 2020/3190 („Decretul 3190”) (12). Procedurile și principiile privind punerea în aplicare a decretului au fost prevăzute în Comunicatul 2020/39 („Comunicatul 39”) emis de Ministerul Agriculturii și Silviculturii (13).

12

13

| (83) | Specia păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss) este inclusă în schema de sprijin direct. Scopul acestei scheme este de a compensa costurile de creștere a păstrăvului-curcubeu până la plafonul de producție. |
| --- | --- |

(83)

Specia păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss) este inclusă în schema de sprijin direct. Scopul acestei scheme este de a compensa costurile de creștere a păstrăvului-curcubeu până la plafonul de producție.

Oncorhynchus mykiss

| (84) | Comisia consideră că schema de sprijin direct este concepută pentru a favoriza recoltarea păstrăvilor. Producătorii-exportatori incluși în eșantion recoltează păstrăvii crescuți în crescătoriile proprii și, de asemenea, achiziționează păstrăvi de la alți piscicultori din Turcia, apoi prelucrează și exportă păstrăvi în diverse prezentări către Uniunea Europeană. Aceste prezentări, inclusiv păstrăvii eviscerați și filetați, alcătuiesc produsul care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(84)

Comisia consideră că schema de sprijin direct este concepută pentru a favoriza recoltarea păstrăvilor. Producătorii-exportatori incluși în eșantion recoltează păstrăvii crescuți în crescătoriile proprii și, de asemenea, achiziționează păstrăvi de la alți piscicultori din Turcia, apoi prelucrează și exportă păstrăvi în diverse prezentări către Uniunea Europeană. Aceste prezentări, inclusiv păstrăvii eviscerați și filetați, alcătuiesc produsul care face obiectul reexaminării.

| (85) | Cuantumul sprijinului pentru producția de „păstrăvi” (de orice dimensiune) a fost stabilit la 0,75 TL/kg, până la un plafon de 350 000 kg pe an. |
| --- | --- |

(85)

Cuantumul sprijinului pentru producția de „păstrăvi” (de orice dimensiune) a fost stabilit la 0,75 TL/kg, până la un plafon de 350 000 kg pe an.

| (86) | Cuantumul sprijinului pentru producția de „păstrăvi de peste un kilogram” a fost stabilit la 1,5 TL/kg, în cadrul aceluiași plafon de 350 000 kg pe an. Comunicatul pentru 2020 definește „păstrăvii de peste un kilogram” ca fiind păstrăvi care cântăresc mai mult de 1,25 kg fiecare (14). |
| --- | --- |

(86)

Cuantumul sprijinului pentru producția de „păstrăvi de peste un kilogram” a fost stabilit la 1,5 TL/kg, în cadrul aceluiași plafon de 350 000 kg pe an. Comunicatul pentru 2020 definește „păstrăvii de peste un kilogram” ca fiind păstrăvi care cântăresc mai mult de 1,25 kg fiecare (14).

14

| (87) | Aceste rate de subvenționare pentru producția de păstrăvi sunt aceleași care au fost în vigoare în 2019, perioada investigației de reexaminare a reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(87)

Aceste rate de subvenționare pentru producția de păstrăvi sunt aceleași care au fost în vigoare în 2019, perioada investigației de reexaminare a reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

4.1.2.   Modificări ale schemei de sprijin direct de-a lungul timpului

Modificări ale schemei de sprijin direct de-a lungul timpului

| (88) | Sprijinul pentru producția de păstrăvi este acordat pe baza unor decrete prezidențiale și a unor comunicate, care sunt emise anual în temeiul articolului 19 din Legea agricolă nr. 5488. Aceste decrete și comunicări modifică în fiecare an natura sprijinului:

  Tabelul 1


  Schema de sprijin direct pentru păstrăvi








  Anul | Schema de sprijin | Cuantumul sprijinului per kg |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Păstrăvi până la 250 TM | 0,65 TL |
| | Păstrăvi până la 500 TM | 0,325 TL |
| 2017 | Păstrăvi până la 250 TM | 0,75 TL |
| | Păstrăvi până la 500 TM | 0,375 TL |
| | Păstrăvi de peste un kilogram (plată suplimentară) | 0,25 TL |
| 2018 | Păstrăvi până la 250 TM | 0,75 TL |
| | Păstrăvi până la 500 TM | 0,375 TL |
| | Păstrăvi de peste un kilogram până la 250 TM (plată suplimentară) | 0,25 TL |
| | Păstrăvi de peste un kilogram până la 500 TM (plată suplimentară) | 0,125 TL |
| 2019 | Păstrăvi până la 350 TM | 0,75 TL |
| | Păstrăvi de peste un kilogram până la 350 TM | 1,5 TL |
| 2020 (PIR) | Păstrăvi până la 350 TM | 0,75 TL |
| | Păstrăvi de peste un kilogram până la 350 TM | 1,5 TL |

(88)

Sprijinul pentru producția de păstrăvi este acordat pe baza unor decrete prezidențiale și a unor comunicate, care sunt emise anual în temeiul articolului 19 din Legea agricolă nr. 5488. Aceste decrete și comunicări modifică în fiecare an natura sprijinului:

Tabelul 1

Tabelul 1

Schema de sprijin direct pentru păstrăvi

Schema de sprijin direct pentru păstrăvi

Anul

Schema de sprijin

Cuantumul sprijinului per kg

2016

Păstrăvi până la 250 TM

0,65 TL

Păstrăvi până la 500 TM

0,325 TL

2017

Păstrăvi până la 250 TM

0,75 TL

Păstrăvi până la 500 TM

0,375 TL

Păstrăvi de peste un kilogram (plată suplimentară)

0,25 TL

2018

Păstrăvi până la 250 TM

0,75 TL

Păstrăvi până la 500 TM

0,375 TL

Păstrăvi de peste un kilogram până la 250 TM (plată suplimentară)

0,25 TL

Păstrăvi de peste un kilogram până la 500 TM (plată suplimentară)

0,125 TL

2019

Păstrăvi până la 350 TM

0,75 TL

Păstrăvi de peste un kilogram până la 350 TM

1,5 TL

2020 (PIR)

Păstrăvi până la 350 TM

0,75 TL

Păstrăvi de peste un kilogram până la 350 TM

1,5 TL

| (89) | În cursul investigației inițiale, schema consta într-o plată de sprijin pentru crescătorii de păstrăvi, bazată pe cantitatea recoltată din toate categoriile de păstrăvi, indiferent de dimensiune, avantajul per kilogram recoltat fiind plătit cu două rate separate, în funcție de cantitatea recoltată, până la 500 de tone pe an. |
| --- | --- |

(89)

În cursul investigației inițiale, schema consta într-o plată de sprijin pentru crescătorii de păstrăvi, bazată pe cantitatea recoltată din toate categoriile de păstrăvi, indiferent de dimensiune, avantajul per kilogram recoltat fiind plătit cu două rate separate, în funcție de cantitatea recoltată, până la 500 de tone pe an.

| (90) | Pentru anul de producție 2017, GT a adăugat o plată mică de 0,25 TL per kilogram pentru păstrăvii recoltați cu o greutate de peste un kilogram, categorie cunoscută sub denumirea de „păstrăvi de peste un kilogram”. Totuși, această plată suplimentară s-a aplicat și produsului care face obiectul reexaminării, care poate cântări până la 1,2 kilograme în momentul recoltării. |
| --- | --- |

(90)

Pentru anul de producție 2017, GT a adăugat o plată mică de 0,25 TL per kilogram pentru păstrăvii recoltați cu o greutate de peste un kilogram, categorie cunoscută sub denumirea de „păstrăvi de peste un kilogram”. Totuși, această plată suplimentară s-a aplicat și produsului care face obiectul reexaminării, care poate cântări până la 1,2 kilograme în momentul recoltării.

| (91) | În urma discuțiilor cu privire la definiția „păstrăvilor de peste un kilogram” purtate cu Comisia în cursul primei reexaminări intermediare (a se vedea considerentele 40-45 din regulamentul privind prima reexaminare intermediară), în 2018 GT a redefinit „păstrăvii de peste un kilogram” ca fiind păstrăvi cu o greutate de peste 1,25 kilograme în momentul recoltării. |
| --- | --- |

(91)

În urma discuțiilor cu privire la definiția „păstrăvilor de peste un kilogram” purtate cu Comisia în cursul primei reexaminări intermediare (a se vedea considerentele 40-45 din regulamentul privind prima reexaminare intermediară), în 2018 GT a redefinit „păstrăvii de peste un kilogram” ca fiind păstrăvi cu o greutate de peste 1,25 kilograme în momentul recoltării.

| (92) | În 2019, GT a eliminat plata suplimentară pentru „păstrăvii de peste un kilogram” și, în schimb, a împărțit schema în două, o plată de 0,75 TL per kilogram pentru „păstrăvi” (de orice dimensiune) și o plată de 1,5 TL per kilogram pentru „păstrăvii de peste un kilogram”. |
| --- | --- |

(92)

În 2019, GT a eliminat plata suplimentară pentru „păstrăvii de peste un kilogram” și, în schimb, a împărțit schema în două, o plată de 0,75 TL per kilogram pentru „păstrăvi” (de orice dimensiune) și o plată de 1,5 TL per kilogram pentru „păstrăvii de peste un kilogram”.

| (93) | De asemenea, GT a redus plafonul de la 500 de tone la 350 de tone pe an și a limitat plățile subvențiilor la o singură licență pe regiune. Plafonul de producție de 350 de tone se aplică producției de toate categoriile de păstrăvi din cadrul aceleiași licențe de piscicultură. |
| --- | --- |

(93)

De asemenea, GT a redus plafonul de la 500 de tone la 350 de tone pe an și a limitat plățile subvențiilor la o singură licență pe regiune. Plafonul de producție de 350 de tone se aplică producției de toate categoriile de păstrăvi din cadrul aceleiași licențe de piscicultură.

| (94) | Comisia a stabilit că, în perioada actualei investigații de reexaminare, două dintre cele trei societăți incluse în eșantion creșteau păstrăvi de toate dimensiunile în aceleași instalații și în baza aceleiași licențe de piscicultură și, prin urmare, primeau ambele rate. |
| --- | --- |

(94)

Comisia a stabilit că, în perioada actualei investigații de reexaminare, două dintre cele trei societăți incluse în eșantion creșteau păstrăvi de toate dimensiunile în aceleași instalații și în baza aceleiași licențe de piscicultură și, prin urmare, primeau ambele rate.

| (95) | În cursul perioadei investigației de reexaminare, crescătorii de păstrăvi au putut solicita rata corespunzătoare „păstrăvilor” (de orice dimensiune) sau rata pentru „păstrăvi de peste un kilogram”, în funcție de greutatea păstrăvilor recoltați. Pentru că rata de sprijin pentru „păstrăvii de peste un kilogram” era mai mare, producătorii-exportatori incluși în eșantion, care recoltau și păstrăvi cu o greutate de peste 1,25 kilograme, au aplicat, în majoritatea cazurilor, rata pentru „păstrăvii de peste un kilogram”. |
| --- | --- |

(95)

În cursul perioadei investigației de reexaminare, crescătorii de păstrăvi au putut solicita rata corespunzătoare „păstrăvilor” (de orice dimensiune) sau rata pentru „păstrăvi de peste un kilogram”, în funcție de greutatea păstrăvilor recoltați. Pentru că rata de sprijin pentru „păstrăvii de peste un kilogram” era mai mare, producătorii-exportatori incluși în eșantion, care recoltau și păstrăvi cu o greutate de peste 1,25 kilograme, au aplicat, în majoritatea cazurilor, rata pentru „păstrăvii de peste un kilogram”.

| (96) | Prin urmare, s-a înregistrat o dublare a producției subvenționate de „păstrăvi de peste un kilogram” în kilograme și a valorii subvenției plătite crescătorilor de păstrăvi în TL în cadrul acestei scheme în perioada 2019-2020, precum și o trecere clară la recoltarea de păstrăvi de dimensiuni mai mari. |
| --- | --- |

(96)

Prin urmare, s-a înregistrat o dublare a producției subvenționate de „păstrăvi de peste un kilogram” în kilograme și a valorii subvenției plătite crescătorilor de păstrăvi în TL în cadrul acestei scheme în perioada 2019-2020, precum și o trecere clară la recoltarea de păstrăvi de dimensiuni mai mari.

| (97) | Luând în considerare atât subvenția plătită pentru „păstrăvi” (de orice dimensiune), cât și subvenția plătită pentru „păstrăvi de peste un kilogram”, Comisia a constatat că subvenționarea de către GT a crescut efectiv cu 59 de puncte procentuale în cursul perioadei examinate:

  Tabelul 2


  Variația cantității și a valorilor subvențiilor în perioada 2017-2020 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| producția subvenționată de „păstrăvi de toate categoriile” (kg) | 62 461 873 | 53 390 032 | 48 859 007 | 44 991 877 |
| producția subvenționată de „păstrăvi de peste un kilogram” (kg) | 6 075 006 | 14 175 924 | 15 261 470 | 30 102 632 |
| producția totală subvenționată (kg) | 68 536 879 | 67 565 956 | 64 120 477 | 75 094 509 |
| Indice | 100 | 99 | 94 | 110 |
| subvenția pentru „păstrăvi de toate categoriile” (TL) | 42 948 500 | 36 900 761 | 35 769 405 | 32 547 179 |
| subvenția pentru „păstrăvi de peste un kilogram” (TL) | 5 017 996 | 11 953 949 | 22 428 846 | 43 742 770 |
| subvenția totală plătită (TL) | 47 966 496 | 48 854 710 | 58 198 251 | 76 289 949 |
| Indice | 100 | 102 | 121 | 159 |

(97)

Luând în considerare atât subvenția plătită pentru „păstrăvi” (de orice dimensiune), cât și subvenția plătită pentru „păstrăvi de peste un kilogram”, Comisia a constatat că subvenționarea de către GT a crescut efectiv cu 59 de puncte procentuale în cursul perioadei examinate:

Tabelul 2

Tabelul 2

Variația cantității și a valorilor subvențiilor în perioada 2017-2020

Variația cantității și a valorilor subvențiilor în perioada 2017-2020

2017

2018

2019

2020 PIR

producția subvenționată de „păstrăvi de toate categoriile” (kg)

62 461 873

53 390 032

48 859 007

44 991 877

producția subvenționată de „păstrăvi de peste un kilogram” (kg)

6 075 006

14 175 924

15 261 470

30 102 632

producția totală subvenționată (kg)

68 536 879

67 565 956

64 120 477

75 094 509

Indice

100

99

94

110

subvenția pentru „păstrăvi de toate categoriile” (TL)

42 948 500

36 900 761

35 769 405

32 547 179

subvenția pentru „păstrăvi de peste un kilogram” (TL)

5 017 996

11 953 949

22 428 846

43 742 770

subvenția totală plătită (TL)

47 966 496

48 854 710

58 198 251

76 289 949

Indice

100

102

121

159

| (98) | Prin urmare, Comisia a considerat că adaptarea schemei nu a modificat în fond subvenționarea subiacentă, ci dimpotrivă, a crescut nivelul acesteia. Se pare că această adaptare nu a avut nicio justificare financiară sau economică. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, Comisia a considerat că adaptarea schemei nu a modificat în fond subvenționarea subiacentă, ci dimpotrivă, a crescut nivelul acesteia. Se pare că această adaptare nu a avut nicio justificare financiară sau economică.

4.1.3.   Concluzie privind posibilitatea de a face obiectul unor măsuri compensatorii

Concluzie privind posibilitatea de a face obiectul unor măsuri compensatorii

| (99) | Plățile de sprijin direct către producătorii de păstrăvi reprezintă subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (i) și al articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază, și anume un transfer direct de fonduri de la GT către producătorii de păstrăvi. |
| --- | --- |

(99)

Plățile de sprijin direct către producătorii de păstrăvi reprezintă subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (i) și al articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază, și anume un transfer direct de fonduri de la GT către producătorii de păstrăvi.

| (100) | Subvențiile directe sunt specifice și fac obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază întrucât autoritatea care le acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod explicit accesul la aceste granturi pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul acvaculturii. Se menționează în mod expres întreprinderile din sectorul acvaculturii, iar păstrăvul este clar desemnat drept una dintre speciile care beneficiază de această schemă de subvenționare. |
| --- | --- |

(100)

Subvențiile directe sunt specifice și fac obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază întrucât autoritatea care le acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod explicit accesul la aceste granturi pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul acvaculturii. Se menționează în mod expres întreprinderile din sectorul acvaculturii, iar păstrăvul este clar desemnat drept una dintre speciile care beneficiază de această schemă de subvenționare.

| (101) | Comisia a stabilit că producătorii-exportatori incluși în eșantion au beneficiat de această schemă atât cu rata de 0,75 TL („păstrăvi” de orice dimensiune) per kg, cât și cu rata de 1,5 TL („păstrăvi de peste un kilogram”) per kg în cursul PIR. |
| --- | --- |

(101)

Comisia a stabilit că producătorii-exportatori incluși în eșantion au beneficiat de această schemă atât cu rata de 0,75 TL („păstrăvi” de orice dimensiune) per kg, cât și cu rata de 1,5 TL („păstrăvi de peste un kilogram”) per kg în cursul PIR.

| (102) | În investigația inițială nu a existat o rată separată de subvenționare pentru recoltarea „păstrăvilor de peste un kilogram” și, prin urmare, problema nu a apărut. În reexaminările ulterioare, inclusiv în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a putut stabili avantajul primit pentru recoltarea de păstrăvi de peste 1,25 kg, întrucât societățile incluse în eșantion nu au recoltat „păstrăvi de peste un kilogram” (15). |
| --- | --- |

(102)

În investigația inițială nu a existat o rată separată de subvenționare pentru recoltarea „păstrăvilor de peste un kilogram” și, prin urmare, problema nu a apărut. În reexaminările ulterioare, inclusiv în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a putut stabili avantajul primit pentru recoltarea de păstrăvi de peste 1,25 kg, întrucât societățile incluse în eșantion nu au recoltat „păstrăvi de peste un kilogram” (15).

15

| (103) | În cadrul prezentei investigații, Comisia a stabilit că doi dintre cei trei producători-exportatori incluși în eșantion au crescut păstrăvi de toate dimensiunile în baza aceleiași licențe de piscicultură în cursul PIR și, prin urmare, au beneficiat de ambele rate de subvenționare. |
| --- | --- |

(103)

În cadrul prezentei investigații, Comisia a stabilit că doi dintre cei trei producători-exportatori incluși în eșantion au crescut păstrăvi de toate dimensiunile în baza aceleiași licențe de piscicultură în cursul PIR și, prin urmare, au beneficiat de ambele rate de subvenționare.

| (104) | Comisia a observat că păstrăvii sunt crescuți în aceleași instalații de producție, care sunt iazuri pe uscat și cuști în lacuri sau în mare. Atât păstrăvii de mici dimensiuni, cât și cei mari sunt crescuți în aceleași instalații, ajung la maturitate în aceleași iazuri și primesc aceeași hrană. Orice păstrăv care cântărește mai puțin de 1,25 kg este susceptibil de a deveni păstrăv de peste 1,25 kg Singura diferență constă în faptul că păstrăvii mai mari sunt recoltați mai târziu, pentru a le permite să crească la dimensiunea necesară. |
| --- | --- |

(104)

Comisia a observat că păstrăvii sunt crescuți în aceleași instalații de producție, care sunt iazuri pe uscat și cuști în lacuri sau în mare. Atât păstrăvii de mici dimensiuni, cât și cei mari sunt crescuți în aceleași instalații, ajung la maturitate în aceleași iazuri și primesc aceeași hrană. Orice păstrăv care cântărește mai puțin de 1,25 kg este susceptibil de a deveni păstrăv de peste 1,25 kg Singura diferență constă în faptul că păstrăvii mai mari sunt recoltați mai târziu, pentru a le permite să crească la dimensiunea necesară.

| (105) | În plus, astfel cum se menționează în considerentul 45 din regulamentul privind prima reexaminare intermediară, „articolul 4 litera (f) din Comunicatul nr. 2017/38 acordă subvenția unui agricultor atunci când peștele «este recoltat». Chiar dacă Turcia intenționa să limiteze subvenția pentru păstrăvi peste 1,25 kg în 2018, nu există niciun criteriu juridic în decret, în afară de subvenția în cazul în care păstrăvul este vândut sub o altă formă. Conform informațiilor primite, este o practică comună în sector de a prelucra unii dintre păstrăvii de mari dimensiuni și să îi vândă ca produs în cauză, de exemplu sub formă de fileuri”. |
| --- | --- |

(105)

În plus, astfel cum se menționează în considerentul 45 din regulamentul privind prima reexaminare intermediară, „articolul 4 litera (f) din Comunicatul nr. 2017/38 acordă subvenția unui agricultor atunci când peștele «este recoltat». Chiar dacă Turcia intenționa să limiteze subvenția pentru păstrăvi peste 1,25 kg în 2018, nu există niciun criteriu juridic în decret, în afară de subvenția în cazul în care păstrăvul este vândut sub o altă formă. Conform informațiilor primite, este o practică comună în sector de a prelucra unii dintre păstrăvii de mari dimensiuni și să îi vândă ca produs în cauză, de exemplu sub formă de fileuri”.

| (106) | Prin urmare, orice avantaj primit pentru creșterea păstrăvilor mai mari este legat automat și de creșterea păstrăvilor mai mici. Indiferent dacă păstrăvul a beneficiat de o rată sau de cealaltă, sprijinul direct este acordat pentru recoltarea păstrăvilor, care reprezintă produsul care face obiectul reexaminării (vii sau morți și prelucrați în mai multe forme). Orice avantaj conferit pentru creșterea păstrăvilor este prezent și atunci când peștele este vândut sub formă de fileuri, acestea nefiind diferențiate în funcție de dimensiunea păstrăvilor recoltați. |
| --- | --- |

(106)

Prin urmare, orice avantaj primit pentru creșterea păstrăvilor mai mari este legat automat și de creșterea păstrăvilor mai mici. Indiferent dacă păstrăvul a beneficiat de o rată sau de cealaltă, sprijinul direct este acordat pentru recoltarea păstrăvilor, care reprezintă produsul care face obiectul reexaminării (vii sau morți și prelucrați în mai multe forme). Orice avantaj conferit pentru creșterea păstrăvilor este prezent și atunci când peștele este vândut sub formă de fileuri, acestea nefiind diferențiate în funcție de dimensiunea păstrăvilor recoltați.

| (107) | Ambele rate de subvenționare sunt condiționate de creșterea păstrăvilor. Capacitățile de producție ale autorizației de piscicultură se referă la păstrăvi de toate dimensiunile, iar avantajul care rezultă din ambele rate ale sprijinului este acordat piscicultorului printr-o singură plată și înregistrat în contul general de venituri al societății. |
| --- | --- |

(107)

Ambele rate de subvenționare sunt condiționate de creșterea păstrăvilor. Capacitățile de producție ale autorizației de piscicultură se referă la păstrăvi de toate dimensiunile, iar avantajul care rezultă din ambele rate ale sprijinului este acordat piscicultorului printr-o singură plată și înregistrat în contul general de venituri al societății.

| (108) | Prin urmare, Comisia a considerat că plățile efectuate în 2020 către crescătorii de păstrăvi reprezintă ajutorul direct total primit pentru creșterea păstrăvului, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(108)

Prin urmare, Comisia a considerat că plățile efectuate în 2020 către crescătorii de păstrăvi reprezintă ajutorul direct total primit pentru creșterea păstrăvului, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării.

4.1.4.   Valoarea subvenției pentru producția proprie

Valoarea subvenției pentru producția proprie

| (109) | Avantajul pentru fiecare societate a fost cuantumul sprijinului direct primit pe baza ratelor referitoare atât la producția de „păstrăvi” (de orice dimensiune), cât și la cea de „păstrăvi de peste un kilogram” în cursul perioadei investigației de reexaminare. Societățile au furnizat informații cu privire la valoarea sprijinului primit, la sursa acestuia și la tipul specific de producție pentru care a fost primit. |
| --- | --- |

(109)

Avantajul pentru fiecare societate a fost cuantumul sprijinului direct primit pe baza ratelor referitoare atât la producția de „păstrăvi” (de orice dimensiune), cât și la cea de „păstrăvi de peste un kilogram” în cursul perioadei investigației de reexaminare. Societățile au furnizat informații cu privire la valoarea sprijinului primit, la sursa acestuia și la tipul specific de producție pentru care a fost primit.

| (110) | Cuantumul sprijinului direct primit pentru producția de păstrăvi de toate dimensiunile în cadrul ambelor rate de sprijin a fost împărțit la cantitatea totală recoltată de păstrăvi pentru a determina valoarea subvenției în TL per kilogram de păstrăvi. |
| --- | --- |

(110)

Cuantumul sprijinului direct primit pentru producția de păstrăvi de toate dimensiunile în cadrul ambelor rate de sprijin a fost împărțit la cantitatea totală recoltată de păstrăvi pentru a determina valoarea subvenției în TL per kilogram de păstrăvi.

4.1.5.   Valoarea subvenției pentru păstrăvul achiziționat

Valoarea subvenției pentru păstrăvul achiziționat

| (111) | Investigația inițială (16) a constatat că avantajul acestor subvenții a rămas și în cazul achizițiilor de păstrăvi efectuate de producătorii-exportatori incluși în eșantion de la piscicultori neafiliați din Turcia în scopul prelucrării, deoarece produsul care face obiectul reexaminării cuprinde atât materia primă subvenționată direct, și anume păstrăvul viu, cât și produsele din aval, cum ar fi păstrăvul întreg proaspăt sau congelat, fileurile și păstrăvul afumat. |
| --- | --- |

(111)

Investigația inițială (16) a constatat că avantajul acestor subvenții a rămas și în cazul achizițiilor de păstrăvi efectuate de producătorii-exportatori incluși în eșantion de la piscicultori neafiliați din Turcia în scopul prelucrării, deoarece produsul care face obiectul reexaminării cuprinde atât materia primă subvenționată direct, și anume păstrăvul viu, cât și produsele din aval, cum ar fi păstrăvul întreg proaspăt sau congelat, fileurile și păstrăvul afumat.

16

| (112) | În investigația inițială, avantajul pentru păstrăvul achiziționat a fost calculat pe baza valorii totale a subvenției acordate de autoritățile turce, împărțită la cantitatea totală a producției de păstrăvi din Turcia. |
| --- | --- |

(112)

În investigația inițială, avantajul pentru păstrăvul achiziționat a fost calculat pe baza valorii totale a subvenției acordate de autoritățile turce, împărțită la cantitatea totală a producției de păstrăvi din Turcia.

| (113) | Comisia a observat că, în cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor (17), s-a confirmat constatarea potrivit căreia producătorilor-exportatori incluși în eșantion li s-a conferit un avantaj din achiziționarea de păstrăv. Avantajul a fost calculat pe baza valorii totale a subvenției acordate, împărțită la cantitatea totală a producției subvenționate de păstrăvi din Turcia. |
| --- | --- |

(113)

Comisia a observat că, în cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor (17), s-a confirmat constatarea potrivit căreia producătorilor-exportatori incluși în eșantion li s-a conferit un avantaj din achiziționarea de păstrăv. Avantajul a fost calculat pe baza valorii totale a subvenției acordate, împărțită la cantitatea totală a producției subvenționate de păstrăvi din Turcia.

17

| (114) | Constatările din cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor s-au bazat însă pe informații generale la nivel național furnizate de GT și nu au luat în considerare situația specifică a producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Într-o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, o astfel de constatare detaliată nu este necesară, deoarece o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor trebuie doar să stabilească probabilitatea continuării sau a reapariției subvenționării, nu și marje compensatorii exacte. |
| --- | --- |

(114)

Constatările din cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor s-au bazat însă pe informații generale la nivel național furnizate de GT și nu au luat în considerare situația specifică a producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Într-o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, o astfel de constatare detaliată nu este necesară, deoarece o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor trebuie doar să stabilească probabilitatea continuării sau a reapariției subvenționării, nu și marje compensatorii exacte.

| (115) | În prezenta reexaminare intermediară, nicio parte interesată nu a contestat faptul că producătorii-exportatori continuă să beneficieze de subvenționare atunci când achiziționează păstrăvi de la piscicultori neafiliați. GT a furnizat date privind nivelul de subvenționare pentru 2020 pentru fiecare crescător de păstrăvi, atât cu rata de 0,75 TL („păstrăvi” de orice dimensiune), cât și cu cea de 1,5 TL („păstrăvi de peste un kilogram”). Aceste date au fost comparate cu listele de achiziții ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion, iar Comisia a constatat următoarele:






  (a) | 5 % din achiziții în funcție de cantitate au provenit de la piscicultori care nu au primit subvenții sau pentru care nu au putut fi găsite date; |
| --- | --- | --- |

(115)

În prezenta reexaminare intermediară, nicio parte interesată nu a contestat faptul că producătorii-exportatori continuă să beneficieze de subvenționare atunci când achiziționează păstrăvi de la piscicultori neafiliați. GT a furnizat date privind nivelul de subvenționare pentru 2020 pentru fiecare crescător de păstrăvi, atât cu rata de 0,75 TL („păstrăvi” de orice dimensiune), cât și cu cea de 1,5 TL („păstrăvi de peste un kilogram”). Aceste date au fost comparate cu listele de achiziții ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion, iar Comisia a constatat următoarele:

(a)

5 % din achiziții în funcție de cantitate au provenit de la piscicultori care nu au primit subvenții sau pentru care nu au putut fi găsite date;

| (b) | 49 % din achiziții în funcție de cantitate au provenit de la piscicultori a căror producție depășea plafonul de 350 de tone pe an și, prin urmare, o parte din producția lor nu a fost subvenționată și |
| --- | --- |

(b)

49 % din achiziții în funcție de cantitate au provenit de la piscicultori a căror producție depășea plafonul de 350 de tone pe an și, prin urmare, o parte din producția lor nu a fost subvenționată și

| (c) | 46 % din achiziții în funcție de cantitate au provenit de la piscicultori a căror producție se situa sub plafonul de 350 de tone pe an și, prin urmare, întreaga producție a acestora a fost considerată subvenționată. |
| --- | --- |

(c)

46 % din achiziții în funcție de cantitate au provenit de la piscicultori a căror producție se situa sub plafonul de 350 de tone pe an și, prin urmare, întreaga producție a acestora a fost considerată subvenționată.

| (116) | Pentru producția din 2020, subvenția per kilogram de păstrăvi de orice dimensiune a fost calculată la 0,53 TL/kg dacă se ia în considerare întreaga producție și la 1,02 TL/kg dacă se ia în considerare numai producția subvenționată. |
| --- | --- |

(116)

Pentru producția din 2020, subvenția per kilogram de păstrăvi de orice dimensiune a fost calculată la 0,53 TL/kg dacă se ia în considerare întreaga producție și la 1,02 TL/kg dacă se ia în considerare numai producția subvenționată.

4.2.   Sprijinul direct acordat producătorilor de păstrăvi – observații primite cu privire la subvenția pentru producție

Sprijinul direct acordat producătorilor de păstrăvi – observații primite cu privire la subvenția pentru producție

| (117) | În urma comunicării constatărilor, GT, producătorii-exportatori incluși în eșantion, Selina Balik și Kilic Deniz au formulat observații cu privire la constatările Comisiei referitoare la sprijinul direct acordat producătorilor de păstrăvi. |
| --- | --- |

(117)

În urma comunicării constatărilor, GT, producătorii-exportatori incluși în eșantion, Selina Balik și Kilic Deniz au formulat observații cu privire la constatările Comisiei referitoare la sprijinul direct acordat producătorilor de păstrăvi.

| (118) | Aceste părți au contestat în principal includerea în calculul subvenției a avantajului plătit producătorilor incluși în eșantion și Selina Balik pentru recoltarea „păstrăvilor de peste un kilogram”, întrucât acest avantaj nu a fost inclus în calculul subvenției în cadrul investigațiilor anterioare. Acestea au susținut, de asemenea, că „păstrăvii de peste un kilogram” nu fac parte din produsul care face obiectul reexaminării și nici nu a fost incluși în chestionarul destinat producătorilor-exportatori. |
| --- | --- |

(118)

Aceste părți au contestat în principal includerea în calculul subvenției a avantajului plătit producătorilor incluși în eșantion și Selina Balik pentru recoltarea „păstrăvilor de peste un kilogram”, întrucât acest avantaj nu a fost inclus în calculul subvenției în cadrul investigațiilor anterioare. Acestea au susținut, de asemenea, că „păstrăvii de peste un kilogram” nu fac parte din produsul care face obiectul reexaminării și nici nu a fost incluși în chestionarul destinat producătorilor-exportatori.

| (119) | Astfel cum se menționează în secțiunea 4.1.3 de mai sus, Comisia a confirmat modificarea circumstanțelor în ceea ce privește plata avantajului pentru recoltarea păstrăvului, în special de la investigația inițială, dar și de la PIR din reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor. În trecut, sprijinul direct a fost acordat în funcție de numărul de kilograme produse, fără a face distincție în ceea ce privește dimensiunea păstrăvului, însă GT a trecut progresiv la un sistem de plăți pe baza unor rate de sprijin diferite, în funcție de dimensiunea păstrăvului recoltat. Astfel, circumstanțele din PIR au arătat în mod clar că crescătorii de păstrăvi din Turcia au beneficiat de ambele rate de subvenționare plătite în cadrul acestei scheme pentru creșterea și recoltarea produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(119)

Astfel cum se menționează în secțiunea 4.1.3 de mai sus, Comisia a confirmat modificarea circumstanțelor în ceea ce privește plata avantajului pentru recoltarea păstrăvului, în special de la investigația inițială, dar și de la PIR din reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor. În trecut, sprijinul direct a fost acordat în funcție de numărul de kilograme produse, fără a face distincție în ceea ce privește dimensiunea păstrăvului, însă GT a trecut progresiv la un sistem de plăți pe baza unor rate de sprijin diferite, în funcție de dimensiunea păstrăvului recoltat. Astfel, circumstanțele din PIR au arătat în mod clar că crescătorii de păstrăvi din Turcia au beneficiat de ambele rate de subvenționare plătite în cadrul acestei scheme pentru creșterea și recoltarea produsului care face obiectul reexaminării.

| (120) | Selina Balik a susținut că Comisia nu era autorizată să extindă definiția produsului care face obiectul prezentei reexaminări incluzând „păstrăvii de peste un kilogram”. |
| --- | --- |

(120)

Selina Balik a susținut că Comisia nu era autorizată să extindă definiția produsului care face obiectul prezentei reexaminări incluzând „păstrăvii de peste un kilogram”.

| (121) | Comisia observă că definiția produsului a rămas aceeași ca în investigațiile anterioare, și anume producția de păstrăvi vii sau morți și prelucrați în mai multe forme. Faptul că rata de subvenționare este condiționată de dimensiunea specifică a păstrăvilor recoltați nu îi modifică natura și funcționarea, în sensul favorizării producției de păstrăvi, care sunt apoi vânduți sub diferite forme. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(121)

Comisia observă că definiția produsului a rămas aceeași ca în investigațiile anterioare, și anume producția de păstrăvi vii sau morți și prelucrați în mai multe forme. Faptul că rata de subvenționare este condiționată de dimensiunea specifică a păstrăvilor recoltați nu îi modifică natura și funcționarea, în sensul favorizării producției de păstrăvi, care sunt apoi vânduți sub diferite forme. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (122) | Părțile au contestat, de asemenea, constatările Comisiei potrivit cărora „păstrăvii de peste un kilogram” pot fi prelucrați ulterior în fileuri care sunt incluse în definiția produsului care face obiectul reexaminării. Potrivit părților respective, constatările enunțate în considerentul 45 din regulamentul privind prima reexaminare intermediară, menționate de Comisie în comunicarea constatărilor finale, nu au fost comunicate părților interesate în cursul primei reexaminări intermediare și, prin urmare, părțile nu au putut prezenta observații cu privire la acestea. S-a reiterat faptul că, în orice caz, în niciuna dintre investigațiile anterioare nu a fost calculat niciun avantaj pentru „păstrăvii de peste un kilogram”. |
| --- | --- |

(122)

Părțile au contestat, de asemenea, constatările Comisiei potrivit cărora „păstrăvii de peste un kilogram” pot fi prelucrați ulterior în fileuri care sunt incluse în definiția produsului care face obiectul reexaminării. Potrivit părților respective, constatările enunțate în considerentul 45 din regulamentul privind prima reexaminare intermediară, menționate de Comisie în comunicarea constatărilor finale, nu au fost comunicate părților interesate în cursul primei reexaminări intermediare și, prin urmare, părțile nu au putut prezenta observații cu privire la acestea. S-a reiterat faptul că, în orice caz, în niciuna dintre investigațiile anterioare nu a fost calculat niciun avantaj pentru „păstrăvii de peste un kilogram”.

| (123) | Părțile au avut suficient timp pentru a prezenta observații cu privire la considerentul 45 din regulamentul privind prima reexaminare intermediară în urma comunicării constatărilor finale din cadrul prezentei reexaminări. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(123)

Părțile au avut suficient timp pentru a prezenta observații cu privire la considerentul 45 din regulamentul privind prima reexaminare intermediară în urma comunicării constatărilor finale din cadrul prezentei reexaminări. Prin urmare, acest argument a fost respins.

| (124) | Comisia a observat, de asemenea, că ratele echivalentului în pești întregi (whole fish equivalent – „WFE”) utilizate în cazul de față sunt aceleași cu cele utilizate în investigația inițială. În mod clar, acestea au permis întotdeauna transformarea „păstrăvilor de peste un kilogram” în produsul care face obiectul reexaminării, după cum urmează, observând că dintr-un pește se produc două fileuri:







  Prezentarea ca produs care face obiectul reexaminării | Rata echivalentului în pești întregi | Limita de greutate pentru peștii întregi |
| --- | --- | --- | --- |
| Pești vii de până la 1,2 kg | 1,00 | 1,2 kg |
| Pești eviscerați, cu cap, de până la 1,2 kg | 0,85 | 1,4 kg |
| Pești eviscerați, fără cap, de până la 1 kg | 0,75 | 1,3 kg |
| Fileuri proaspete, refrigerate sau congelate, de până la 400 g | 0,47 | 1,7 kg |
| Fileuri afumate de până la 400 g | 0,40 | 2 kg |

(124)

Comisia a observat, de asemenea, că ratele echivalentului în pești întregi (whole fish equivalent – „WFE”) utilizate în cazul de față sunt aceleași cu cele utilizate în investigația inițială. În mod clar, acestea au permis întotdeauna transformarea „păstrăvilor de peste un kilogram” în produsul care face obiectul reexaminării, după cum urmează, observând că dintr-un pește se produc două fileuri:

whole fish equivalent

Prezentarea ca produs care face obiectul reexaminării

Rata echivalentului în pești întregi

Limita de greutate pentru peștii întregi

Pești vii de până la 1,2 kg

1,00

1,2 kg

Pești eviscerați, cu cap, de până la 1,2 kg

0,85

1,4 kg

Pești eviscerați, fără cap, de până la 1 kg

0,75

1,3 kg

Fileuri proaspete, refrigerate sau congelate, de până la 400 g

0,47

1,7 kg

Fileuri afumate de până la 400 g

0,40

2 kg

| (125) | Acest fapt a fost menționat în mod clar de exportatorul Selina Balik, care afirmă în observațiile sale cu privire la comunicarea constatărilor finale că „având în vedere natura intrinsecă a produsului [care face obiectul reexaminării], păstrăvii de dimensiuni mari pot fi transformați în fileuri care intră în definiția produsului [care face obiectul reexaminării]”. |
| --- | --- |

(125)

Acest fapt a fost menționat în mod clar de exportatorul Selina Balik, care afirmă în observațiile sale cu privire la comunicarea constatărilor finale că „având în vedere natura intrinsecă a produsului [care face obiectul reexaminării], păstrăvii de dimensiuni mari pot fi transformați în fileuri care intră în definiția produsului [care face obiectul reexaminării]”.

| (126) | Afirmația potrivit căreia în cadrul investigațiilor anterioare nu a fost calculat niciun avantaj pentru „păstrăvii de peste un kilogram” și că, prin urmare, nici în cadrul prezentei reexaminări nu ar trebui calculat niciun avantaj ar trebui respinsă, deoarece circumstanțele s-au schimbat. În cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, cei doi exportatori incluși în eșantion nu au beneficiat de rata de subvenționare de 1,5 TL per kilogram recoltat. În cursul PIR a prezentei reexaminări, aceștia au făcut acest lucru. |
| --- | --- |

(126)

Afirmația potrivit căreia în cadrul investigațiilor anterioare nu a fost calculat niciun avantaj pentru „păstrăvii de peste un kilogram” și că, prin urmare, nici în cadrul prezentei reexaminări nu ar trebui calculat niciun avantaj ar trebui respinsă, deoarece circumstanțele s-au schimbat. În cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, cei doi exportatori incluși în eșantion nu au beneficiat de rata de subvenționare de 1,5 TL per kilogram recoltat. În cursul PIR a prezentei reexaminări, aceștia au făcut acest lucru.

| (127) | Doi producători-exportatori incluși în eșantion au susținut, de asemenea, că nu au produs și nici nu au vândut fileuri provenite din „păstrăvi de peste un kilogram” în cursul PIR și, prin urmare, au solicitat Comisiei să își revizuiască în consecință calculul subvenției directe care li se aplică, excluzând „păstrăvii de peste un kilogram”. |
| --- | --- |

(127)

Doi producători-exportatori incluși în eșantion au susținut, de asemenea, că nu au produs și nici nu au vândut fileuri provenite din „păstrăvi de peste un kilogram” în cursul PIR și, prin urmare, au solicitat Comisiei să își revizuiască în consecință calculul subvenției directe care li se aplică, excluzând „păstrăvii de peste un kilogram”.

| (128) | Comisia a observat că nu a fost furnizat niciun element de probă în sprijinul acestei afirmații. În schimb, investigația a stabilit că ambii producători-exportatori incluși în eșantion respectivi au obținut plăți la ambele rate în cadrul schemei de subvenții directe pentru păstrăvi în perioada investigației de reexaminare. Prin urmare, aceștia au recoltat păstrăvi de toate dimensiunile. Având în vedere ratele echivalentului în pești întregi stabilite în tabelul de la considerentul 119, „păstrăvii de peste un kilogram” recoltați pot fi prelucrați în forme precum fileuri și pești eviscerați. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(128)

Comisia a observat că nu a fost furnizat niciun element de probă în sprijinul acestei afirmații. În schimb, investigația a stabilit că ambii producători-exportatori incluși în eșantion respectivi au obținut plăți la ambele rate în cadrul schemei de subvenții directe pentru păstrăvi în perioada investigației de reexaminare. Prin urmare, aceștia au recoltat păstrăvi de toate dimensiunile. Având în vedere ratele echivalentului în pești întregi stabilite în tabelul de la considerentul 119, „păstrăvii de peste un kilogram” recoltați pot fi prelucrați în forme precum fileuri și pești eviscerați. Prin urmare, acest argument a fost respins.

| (129) | Doi dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion au susținut, de asemenea, că cea mai mare parte a „păstrăvilor de peste un kilogram” a fost exportată către Rusia și Japonia și, prin urmare, subvenția primită pentru „păstrăvii de peste un kilogram” nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii pentru vânzările la export către Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(129)

Doi dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion au susținut, de asemenea, că cea mai mare parte a „păstrăvilor de peste un kilogram” a fost exportată către Rusia și Japonia și, prin urmare, subvenția primită pentru „păstrăvii de peste un kilogram” nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii pentru vânzările la export către Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării.

| (130) | Comisia a respins acest argument. Astfel cum s-a explicat anterior, Comisia a considerat că plățile primite în cadrul ambelor rate de subvenționare pentru recoltarea păstrăvilor aduc avantaje tuturor păstrăvilor care sunt apoi vânduți. Prin urmare, valoarea subvenției per kilogram de păstrăvi de orice dimensiune exportați către Rusia și Japonia este aceeași cu valoarea subvenției per kilogram de păstrăvi de orice dimensiune exportați către Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(130)

Comisia a respins acest argument. Astfel cum s-a explicat anterior, Comisia a considerat că plățile primite în cadrul ambelor rate de subvenționare pentru recoltarea păstrăvilor aduc avantaje tuturor păstrăvilor care sunt apoi vânduți. Prin urmare, valoarea subvenției per kilogram de păstrăvi de orice dimensiune exportați către Rusia și Japonia este aceeași cu valoarea subvenției per kilogram de păstrăvi de orice dimensiune exportați către Uniunea Europeană.

| (131) | În cele din urmă, producătorii-exportatori incluși în eșantion au contestat constatările Comisiei prezentate în considerentul 96, potrivit cărora orice avantaj primit pentru creșterea „păstrăvilor de peste un kilogram” este legat automat și de creșterea păstrăvilor de dimensiuni mai mici, argumentând că:






  — | procesele de producție pentru „păstrăvii de peste un kilogram” sunt semnificativ mai îndelungate decât în cazul păstrăvilor mai mici și implică costuri mai mari; |
| --- | --- | --- |

(131)

În cele din urmă, producătorii-exportatori incluși în eșantion au contestat constatările Comisiei prezentate în considerentul 96, potrivit cărora orice avantaj primit pentru creșterea „păstrăvilor de peste un kilogram” este legat automat și de creșterea păstrăvilor de dimensiuni mai mici, argumentând că:

—

procesele de producție pentru „păstrăvii de peste un kilogram” sunt semnificativ mai îndelungate decât în cazul păstrăvilor mai mici și implică costuri mai mari;

| — | categoria „păstrăvilor de peste un kilogram” și cea a păstrăvilor mai mici se află în concurență; |
| --- | --- |

—

categoria „păstrăvilor de peste un kilogram” și cea a păstrăvilor mai mici se află în concurență;

| — | piscicultorii nu pot produce „păstrăvi de peste un kilogram” și păstrăvi mai mici în același timp în aceeași crescătorie și |
| --- | --- |

—

piscicultorii nu pot produce „păstrăvi de peste un kilogram” și păstrăvi mai mici în același timp în aceeași crescătorie și

| — | „păstrăvii de peste un kilogram” sunt produși în mare parte în Marea Neagră, mai degrabă decât în iazuri interioare. |
| --- | --- |

—

„păstrăvii de peste un kilogram” sunt produși în mare parte în Marea Neagră, mai degrabă decât în iazuri interioare.

| (132) | Comisia observă că procesul de producție durează mai mult pentru „păstrăvii de peste un kilogram”, ceea ce reprezintă motivul pentru care subvenția la momentul recoltării este de 1,5 TL pe kilogram, și nu cea standard de 0,75 TL pe kilogram. Cu toate acestea, crescătorii de păstrăvi beneficiază de plățile totale efectuate în cadrul ambelor rate de subvenționare. |
| --- | --- |

(132)

Comisia observă că procesul de producție durează mai mult pentru „păstrăvii de peste un kilogram”, ceea ce reprezintă motivul pentru care subvenția la momentul recoltării este de 1,5 TL pe kilogram, și nu cea standard de 0,75 TL pe kilogram. Cu toate acestea, crescătorii de păstrăvi beneficiază de plățile totale efectuate în cadrul ambelor rate de subvenționare.

| (133) | Afirmația potrivit căreia categoria „păstrăvilor de peste un kilogram” și cea a păstrăvilor mai mici se află în concurență nu pare să fie relevantă pentru alocarea avantajului din schema de subvenții directe produsului care face obiectul reexaminării. Concurența nu ar face decât să determine piscicultorul să aleagă să își folosească iazurile pentru a recolta păstrăvi de o anumită dimensiune. |
| --- | --- |

(133)

Afirmația potrivit căreia categoria „păstrăvilor de peste un kilogram” și cea a păstrăvilor mai mici se află în concurență nu pare să fie relevantă pentru alocarea avantajului din schema de subvenții directe produsului care face obiectul reexaminării. Concurența nu ar face decât să determine piscicultorul să aleagă să își folosească iazurile pentru a recolta păstrăvi de o anumită dimensiune.

| (134) | Piscicultorii produc păstrăvi, indiferent de dimensiune, în baza aceleiași licențe de piscicultură și primesc o singură plată în cadrul ambelor rate de subvenționare. |
| --- | --- |

(134)

Piscicultorii produc păstrăvi, indiferent de dimensiune, în baza aceleiași licențe de piscicultură și primesc o singură plată în cadrul ambelor rate de subvenționare.

| (135) | Pe baza observațiilor primite de la societatea Selina Balik în urma comunicării constatărilor finale și a comunicării constatărilor finale suplimentare, Comisia a corectat erorile materiale din cifrele totale referitoare la producția societății, în conformitate cu constatările VID. |
| --- | --- |

(135)

Pe baza observațiilor primite de la societatea Selina Balik în urma comunicării constatărilor finale și a comunicării constatărilor finale suplimentare, Comisia a corectat erorile materiale din cifrele totale referitoare la producția societății, în conformitate cu constatările VID.

| (136) | Cu toate acestea, Selina Balik a contestat faptul că, pentru una dintre cele două societăți agricole din acest grup, Comisia a utilizat o valoare diferită pentru avantajul rezultat din subvenționarea directă decât cea declarată în răspunsul său la chestionar. În plus, Selina Balik a solicitat Comisiei să deducă din valoarea avantajului rezultat din subvenționarea directă comisioanele bancare plătite pentru tranzacții. |
| --- | --- |

(136)

Cu toate acestea, Selina Balik a contestat faptul că, pentru una dintre cele două societăți agricole din acest grup, Comisia a utilizat o valoare diferită pentru avantajul rezultat din subvenționarea directă decât cea declarată în răspunsul său la chestionar. În plus, Selina Balik a solicitat Comisiei să deducă din valoarea avantajului rezultat din subvenționarea directă comisioanele bancare plătite pentru tranzacții.

| (137) | Ambele afirmații sunt respinse. În primul rând, pentru toți producătorii care fac obiectul prezentei investigații (inclusiv Selina Balik), Comisia a utilizat datele verificate privind cuantumurile subvențiilor plătite furnizate de GT. Selina Balik nu a furnizat nicio informație sau element de probă care să justifice sau să explice diferența dintre suma declarată în răspunsul la chestionar și suma furnizată de GT, prin urmare, Comisia s-a bazat pe datele furnizate de GT. Acestea au fost verificate de Comisie și au fost corelate, în toate celelalte cazuri, cu datele raportate de societățile incluse în eșantion. Prin urmare, ele au fost utilizate în mod constant ca bază pentru calcularea avantajului rezultat din subvenționarea directă. În al doilea rând, Selina Balik nu a reușit să demonstreze că comisioanele bancare suportate au fost plătite direct către GT în cursul PIR. Prin urmare, Comisia consideră că acestea au fost plătite unor părți terțe (de exemplu, bănci) și nu au acoperit nicio ajustare permisă în temeiul articolului 7 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(137)

Ambele afirmații sunt respinse. În primul rând, pentru toți producătorii care fac obiectul prezentei investigații (inclusiv Selina Balik), Comisia a utilizat datele verificate privind cuantumurile subvențiilor plătite furnizate de GT. Selina Balik nu a furnizat nicio informație sau element de probă care să justifice sau să explice diferența dintre suma declarată în răspunsul la chestionar și suma furnizată de GT, prin urmare, Comisia s-a bazat pe datele furnizate de GT. Acestea au fost verificate de Comisie și au fost corelate, în toate celelalte cazuri, cu datele raportate de societățile incluse în eșantion. Prin urmare, ele au fost utilizate în mod constant ca bază pentru calcularea avantajului rezultat din subvenționarea directă. În al doilea rând, Selina Balik nu a reușit să demonstreze că comisioanele bancare suportate au fost plătite direct către GT în cursul PIR. Prin urmare, Comisia consideră că acestea au fost plătite unor părți terțe (de exemplu, bănci) și nu au acoperit nicio ajustare permisă în temeiul articolului 7 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (138) | În urma comunicării constatărilor finale suplimentare, GT a reiterat faptul că „păstrăvii de peste un kilogram” nu sunt incluși în produsul care face obiectul reexaminării; că procesul de producție al acestui tip de păstrăvi este diferit de cel al păstrăvilor de dimensiuni mai mici și că se încadrează la coduri SA și NC diferite față de păstrăvii de dimensiuni mai mici. Aceste afirmații au fost respinse din nou din motivele prezentate în considerentul 113 și următoarele. |
| --- | --- |

(138)

În urma comunicării constatărilor finale suplimentare, GT a reiterat faptul că „păstrăvii de peste un kilogram” nu sunt incluși în produsul care face obiectul reexaminării; că procesul de producție al acestui tip de păstrăvi este diferit de cel al păstrăvilor de dimensiuni mai mici și că se încadrează la coduri SA și NC diferite față de păstrăvii de dimensiuni mai mici. Aceste afirmații au fost respinse din nou din motivele prezentate în considerentul 113 și următoarele.

| (139) | În special, Comisia consideră că plățile efectuate pentru recoltarea „păstrăvilor de peste un kilogram” sunt acoperite de definiția produsului care face obiectul reexaminării. Produsul care face obiectul reexaminării constă în păstrăvi vii sau morți, prelucrați în mai multe forme, inclusiv fileuri. În cazul în care avantajele acordate prin intermediul sprijinului direct pentru „păstrăvii de peste un kilogram” nu ar fi contabilizate, taxele compensatorii rezultate nu ar acoperi întregul produs care face obiectul reexaminării (exporturile către Uniune de păstrăvi prelucrați). |
| --- | --- |

(139)

În special, Comisia consideră că plățile efectuate pentru recoltarea „păstrăvilor de peste un kilogram” sunt acoperite de definiția produsului care face obiectul reexaminării. Produsul care face obiectul reexaminării constă în păstrăvi vii sau morți, prelucrați în mai multe forme, inclusiv fileuri. În cazul în care avantajele acordate prin intermediul sprijinului direct pentru „păstrăvii de peste un kilogram” nu ar fi contabilizate, taxele compensatorii rezultate nu ar acoperi întregul produs care face obiectul reexaminării (exporturile către Uniune de păstrăvi prelucrați).

4.3.   Sprijinul direct acordat producătorilor de păstrăvi – observații cu privire la subvenția pentru păstrăvii achiziționați

Sprijinul direct acordat producătorilor de păstrăvi – observații cu privire la subvenția pentru păstrăvii achiziționați

4.3.1.   Observații primite după comunicarea constatărilor finale

Observații primite după comunicarea constatărilor finale

| (140) | În urma comunicării constatărilor finale, GT, producătorii-exportatori incluși în eșantion și societatea Selina Balik au contestat calculul avantajului indirect pe care producătorii-exportatori incluși în eșantion și Selina Balik l-au primit pentru achiziționarea de păstrăvi de la alți crescători de păstrăvi din Turcia. |
| --- | --- |

(140)

În urma comunicării constatărilor finale, GT, producătorii-exportatori incluși în eșantion și societatea Selina Balik au contestat calculul avantajului indirect pe care producătorii-exportatori incluși în eșantion și Selina Balik l-au primit pentru achiziționarea de păstrăvi de la alți crescători de păstrăvi din Turcia.

| (141) | Aceste părți interesate au susținut, de asemenea, că metodologia de calculare a subvenției primite pentru păstrăvii achiziționați a fost alta decât metodologia utilizată în investigațiile anterioare, deși nu existau circumstanțe modificate care să justifice schimbarea metodologiei. S-a susținut că subvențiile primite pentru „păstrăvii de peste un kilogram” ar trebui excluse din calculul valorii subvenției primite în cursul PIR actuale. |
| --- | --- |

(141)

Aceste părți interesate au susținut, de asemenea, că metodologia de calculare a subvenției primite pentru păstrăvii achiziționați a fost alta decât metodologia utilizată în investigațiile anterioare, deși nu existau circumstanțe modificate care să justifice schimbarea metodologiei. S-a susținut că subvențiile primite pentru „păstrăvii de peste un kilogram” ar trebui excluse din calculul valorii subvenției primite în cursul PIR actuale.

| (142) | Selina Balik a observat, în special, că au existat întotdeauna crescători de păstrăvi care produceau sub plafonul de producție, dar acest lucru nu a fost utilizat pentru a calcula avantajul pentru păstrăvii achiziționați în cadrul investigațiilor anterioare. |
| --- | --- |

(142)

Selina Balik a observat, în special, că au existat întotdeauna crescători de păstrăvi care produceau sub plafonul de producție, dar acest lucru nu a fost utilizat pentru a calcula avantajul pentru păstrăvii achiziționați în cadrul investigațiilor anterioare.

| (143) | În cadrul investigațiilor anterioare, Comisia a considerat că toți piscicultorii din Turcia au primit aceeași valoare a subvenției pe kilogram de păstrăvi care au fost achiziționați ulterior de producătorii-exportatori incluși în eșantion. Secțiunea 4.1.5 de mai sus explică motivul pentru care modificarea circumstanțelor a condus la o schimbare a metodologiei Comisiei. |
| --- | --- |

(143)

În cadrul investigațiilor anterioare, Comisia a considerat că toți piscicultorii din Turcia au primit aceeași valoare a subvenției pe kilogram de păstrăvi care au fost achiziționați ulterior de producătorii-exportatori incluși în eșantion. Secțiunea 4.1.5 de mai sus explică motivul pentru care modificarea circumstanțelor a condus la o schimbare a metodologiei Comisiei.

| (144) | În special, părțile interesate au observat că Comisia a fost în măsură să utilizeze datele specifice crescătorilor primite de la GT, dar a calculat o medie pentru cei trei producători incluși în eșantion și a utilizat această cifră unică în lire turcești pe kilogram pentru a calcula avantajul pentru păstrăvii achiziționați de cei trei producători incluși în eșantion și de Selina Balik. |
| --- | --- |

(144)

În special, părțile interesate au observat că Comisia a fost în măsură să utilizeze datele specifice crescătorilor primite de la GT, dar a calculat o medie pentru cei trei producători incluși în eșantion și a utilizat această cifră unică în lire turcești pe kilogram pentru a calcula avantajul pentru păstrăvii achiziționați de cei trei producători incluși în eșantion și de Selina Balik.

| (145) | Comisiei i s-a solicitat să calculeze o cifră individuală pentru cele patru grupuri de societăți pe baza aceluiași set de date, în loc să aplice rata medie pentru toate grupurile de societăți. Întrucât dispunea de datele necesare, Comisia a acceptat această solicitare. |
| --- | --- |

(145)

Comisiei i s-a solicitat să calculeze o cifră individuală pentru cele patru grupuri de societăți pe baza aceluiași set de date, în loc să aplice rata medie pentru toate grupurile de societăți. Întrucât dispunea de datele necesare, Comisia a acceptat această solicitare.

| (146) | Părțile interesate, inclusiv Selina Balik, au observat, de asemenea, că, prin împărțirea de către Comisie în trei categorii a achizițiilor celor patru grupuri de societăți („care nu au fost găsiți sau care nu au primit subvenții”, „sub plafon” sau „peste plafon”) și calculele care decurg din această împărțire, s-au contabilizat de două ori unele cuantumuri ale subvenției acordate crescătorilor de păstrăvi din Turcia în ansamblu. |
| --- | --- |

(146)

Părțile interesate, inclusiv Selina Balik, au observat, de asemenea, că, prin împărțirea de către Comisie în trei categorii a achizițiilor celor patru grupuri de societăți („care nu au fost găsiți sau care nu au primit subvenții”, „sub plafon” sau „peste plafon”) și calculele care decurg din această împărțire, s-au contabilizat de două ori unele cuantumuri ale subvenției acordate crescătorilor de păstrăvi din Turcia în ansamblu.

| (147) | Comisia a acceptat această afirmație și și-a revizuit metodologia în consecință după comunicarea constatărilor finale. |
| --- | --- |

(147)

Comisia a acceptat această afirmație și și-a revizuit metodologia în consecință după comunicarea constatărilor finale.

4.3.2.   Păstrăvii achiziționați – metodologia prezentată în comunicarea constatărilor finale suplimentare

Păstrăvii achiziționați – metodologia prezentată în comunicarea constatărilor finale suplimentare

| (148) | Comisia și-a bazat analiza pe lista crescătorilor de păstrăvi furnizată de GT. Din lista respectivă, Comisia a identificat dacă un piscicultor a avut o producție subvenționată mai mare sau mai mică decât plafonul de producție de 350 de tone. Această listă indică producția totală de păstrăvi subvenționată și subvenția primită în 2020 per licență și per titular de licență pentru entitățile juridice. |
| --- | --- |

(148)

Comisia și-a bazat analiza pe lista crescătorilor de păstrăvi furnizată de GT. Din lista respectivă, Comisia a identificat dacă un piscicultor a avut o producție subvenționată mai mare sau mai mică decât plafonul de producție de 350 de tone. Această listă indică producția totală de păstrăvi subvenționată și subvenția primită în 2020 per licență și per titular de licență pentru entitățile juridice.

| (149) | Producția totală și avantajul pentru Turcia în ansamblu au fost furnizate de GT ca fiind 144 283 000 de kilograme și 76 316 948 de lire turcești. |
| --- | --- |

(149)

Producția totală și avantajul pentru Turcia în ansamblu au fost furnizate de GT ca fiind 144 283 000 de kilograme și 76 316 948 de lire turcești.

| (150) | În primul rând, Comisia a identificat piscicultorii „situați sub plafon”, adică cei care au primit o subvenție pentru o cantitate produsă mai mică de 350 de tone indiferent de numărul de licențe de piscicultură în cursul PIR. Ulterior, Comisia a calculat rata de 0,966 lire turcești pe kilogram pentru piscicultorii identificați ca fiind situați sub plafon, considerând producția lor ca fiind subvenționată integral și împărțind valoarea totală a subvenției primite (37 441 048 de lire turcești) la cantitatea totală de producție de păstrăvi subvenționată (38 753 671 de kilograme). |
| --- | --- |

(150)

În primul rând, Comisia a identificat piscicultorii „situați sub plafon”, adică cei care au primit o subvenție pentru o cantitate produsă mai mică de 350 de tone indiferent de numărul de licențe de piscicultură în cursul PIR. Ulterior, Comisia a calculat rata de 0,966 lire turcești pe kilogram pentru piscicultorii identificați ca fiind situați sub plafon, considerând producția lor ca fiind subvenționată integral și împărțind valoarea totală a subvenției primite (37 441 048 de lire turcești) la cantitatea totală de producție de păstrăvi subvenționată (38 753 671 de kilograme).

| (151) | În al doilea rând, valoarea producției subvenționate situate sub plafon și a avantajului aferent a fost scăzută din valoarea totală a producției și a avantajului la nivel de țară, rezultând 105 529 329 de kilograme și o subvenție de 38 875 901 TL. A rezultat o subvenție medie de 0,368 TL pe kilogram pentru toți ceilalți piscicultori, și anume cei care au fost identificați anterior ca producând peste plafon sau care nu au primit nicio subvenție. |
| --- | --- |

(151)

În al doilea rând, valoarea producției subvenționate situate sub plafon și a avantajului aferent a fost scăzută din valoarea totală a producției și a avantajului la nivel de țară, rezultând 105 529 329 de kilograme și o subvenție de 38 875 901 TL. A rezultat o subvenție medie de 0,368 TL pe kilogram pentru toți ceilalți piscicultori, și anume cei care au fost identificați anterior ca producând peste plafon sau care nu au primit nicio subvenție.

| (152) | Aceste două rate de subvenționare, și anume 0,966 TL pe kilogram și 0,368 TL pe kilogram, au fost apoi aplicate pentru furnizorii individuali ai grupurilor de societăți exportatoare incluse în eșantion și ai Selina Balik, utilizând clasificarea de mai sus, și pentru fiecare grup de societăți a fost calculată o rată medie de subvenționare. |
| --- | --- |

(152)

Aceste două rate de subvenționare, și anume 0,966 TL pe kilogram și 0,368 TL pe kilogram, au fost apoi aplicate pentru furnizorii individuali ai grupurilor de societăți exportatoare incluse în eșantion și ai Selina Balik, utilizând clasificarea de mai sus, și pentru fiecare grup de societăți a fost calculată o rată medie de subvenționare.

| (153) | În urma comunicării constatărilor finale suplimentare, GT a susținut că împărțirea subvenției plătite piscicultorilor „situați sub plafon” și celorlalți piscicultori a fost incorectă și a furnizat o altă împărțire a subvenției, fără a furniza niciun element de probă cu privire la originea acestei împărțiri sau la baza de calcul a acesteia. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(153)

În urma comunicării constatărilor finale suplimentare, GT a susținut că împărțirea subvenției plătite piscicultorilor „situați sub plafon” și celorlalți piscicultori a fost incorectă și a furnizat o altă împărțire a subvenției, fără a furniza niciun element de probă cu privire la originea acestei împărțiri sau la baza de calcul a acesteia. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (154) | Părțile interesate au susținut că informarea privind subvenția indirectă a fost insuficientă și că ar trebui să le fie comunicate subvențiile primite de fiecare furnizor. Această afirmație a fost respinsă din cauza caracterului confidențial al informațiilor furnizate de GT. Comisia a considerat că descrierea metodologiei revizuite, prezentată mai sus, împreună cu informațiile suplimentare furnizate producătorilor-exportatori cooperanți, reprezintă informații suficiente pentru a asigura drepturile părților. |
| --- | --- |

(154)

Părțile interesate au susținut că informarea privind subvenția indirectă a fost insuficientă și că ar trebui să le fie comunicate subvențiile primite de fiecare furnizor. Această afirmație a fost respinsă din cauza caracterului confidențial al informațiilor furnizate de GT. Comisia a considerat că descrierea metodologiei revizuite, prezentată mai sus, împreună cu informațiile suplimentare furnizate producătorilor-exportatori cooperanți, reprezintă informații suficiente pentru a asigura drepturile părților.

| (155) | Doi producători-exportatori au afirmat că, în cazul lor, calculul subvenției pe kilogram de păstrăv cumpărat a fost incorect, întrucât achizițiile lor din cursul PIR au constat, de fapt, în principal sau în totalitate, în păstrăvi sub 1,2 kg Aceștia au sugerat că Comisia ar trebui să ia în considerare faptul că furnizorii lor au fost, prin urmare, subvenționați doar în cadrul ratei de 0,75 TL pe kilogram și să recalculeze în consecință avantajul obținut din păstrăvul achiziționat. |
| --- | --- |

(155)

Doi producători-exportatori au afirmat că, în cazul lor, calculul subvenției pe kilogram de păstrăv cumpărat a fost incorect, întrucât achizițiile lor din cursul PIR au constat, de fapt, în principal sau în totalitate, în păstrăvi sub 1,2 kg Aceștia au sugerat că Comisia ar trebui să ia în considerare faptul că furnizorii lor au fost, prin urmare, subvenționați doar în cadrul ratei de 0,75 TL pe kilogram și să recalculeze în consecință avantajul obținut din păstrăvul achiziționat.

| (156) | Această afirmație a fost respinsă, deoarece elementele de probă au arătat în mod clar că producția de păstrăvi din Turcia este subvenționată pe baza sumelor totale plătite piscicultorilor în cadrul ambelor rate de subvenționare. Indiferent de dimensiunea păstrăvilor achiziționați de producătorii-exportatori, rata de subvenționare pe kilogram în cadrul căreia este subvenționat păstrăvul achiziționat de la un anumit piscicultor este bazată pe situația piscicultorului furnizor și nu pe dimensiunea păstrăvului pe care producătorul-exportator îl achiziționează de la piscicultorul respectiv. Prin urmare, faptul că unii producători-exportatori nu produc păstrăvi de peste un kilogram nu înseamnă că furnizorii lor (piscicultorii) nu sunt subvenționați pentru păstrăvi de ambele dimensiuni. Astfel cum se explică în continuare în considerentul 160, nu au fost primite observații sau elemente de probă suplimentare din partea GT în acest sens. |
| --- | --- |

(156)

Această afirmație a fost respinsă, deoarece elementele de probă au arătat în mod clar că producția de păstrăvi din Turcia este subvenționată pe baza sumelor totale plătite piscicultorilor în cadrul ambelor rate de subvenționare. Indiferent de dimensiunea păstrăvilor achiziționați de producătorii-exportatori, rata de subvenționare pe kilogram în cadrul căreia este subvenționat păstrăvul achiziționat de la un anumit piscicultor este bazată pe situația piscicultorului furnizor și nu pe dimensiunea păstrăvului pe care producătorul-exportator îl achiziționează de la piscicultorul respectiv. Prin urmare, faptul că unii producători-exportatori nu produc păstrăvi de peste un kilogram nu înseamnă că furnizorii lor (piscicultorii) nu sunt subvenționați pentru păstrăvi de ambele dimensiuni. Astfel cum se explică în continuare în considerentul 160, nu au fost primite observații sau elemente de probă suplimentare din partea GT în acest sens.

| (157) | După comunicarea constatărilor, unii producători-exportatori au contestat metoda utilizată de Comisie și au dat exemple ale unora dintre furnizorii lor în încercarea de a demonstra că metoda utilizată nu a clasificat în mod corect crescătorul de păstrăvi în cauză. |
| --- | --- |

(157)

După comunicarea constatărilor, unii producători-exportatori au contestat metoda utilizată de Comisie și au dat exemple ale unora dintre furnizorii lor în încercarea de a demonstra că metoda utilizată nu a clasificat în mod corect crescătorul de păstrăvi în cauză.

| (158) | Comisia a respins aceste afirmații, deoarece exemplele nu au fost considerate suficient de reprezentative și, prin urmare, nu au demonstrat că metodologia Comisiei este inadecvată. |
| --- | --- |

(158)

Comisia a respins aceste afirmații, deoarece exemplele nu au fost considerate suficient de reprezentative și, prin urmare, nu au demonstrat că metodologia Comisiei este inadecvată.

| (159) | Prin urmare, Comisia a considerat că metodologia sa, care se bazează pe o comparație matematică a datelor furnizate de GT, este cea mai adecvată și rezonabilă modalitate de împărțire a crescătorilor de păstrăvi în cele două categorii necesare pentru a identifica în mod corect subvenția pentru păstrăvul achiziționat. |
| --- | --- |

(159)

Prin urmare, Comisia a considerat că metodologia sa, care se bazează pe o comparație matematică a datelor furnizate de GT, este cea mai adecvată și rezonabilă modalitate de împărțire a crescătorilor de păstrăvi în cele două categorii necesare pentru a identifica în mod corect subvenția pentru păstrăvul achiziționat.

| (160) | Metodologia a fost, de asemenea, comunicată GT împreună cu toate calculele la nivel de piscicultor, iar GT nu a furnizat niciun element de probă care să justifice adaptarea metodologiei aplicate de Comisie. |
| --- | --- |

(160)

Metodologia a fost, de asemenea, comunicată GT împreună cu toate calculele la nivel de piscicultor, iar GT nu a furnizat niciun element de probă care să justifice adaptarea metodologiei aplicate de Comisie.

| (161) | Comisia a observat, de asemenea, că, chiar dacă ar accepta aceste exemple, nu ar putea accepta simple declarații din partea producătorilor-exportatori cu privire la situația furnizorilor lor fără nicio verificare sau declarații justificative din partea furnizorului în cauză. |
| --- | --- |

(161)

Comisia a observat, de asemenea, că, chiar dacă ar accepta aceste exemple, nu ar putea accepta simple declarații din partea producătorilor-exportatori cu privire la situația furnizorilor lor fără nicio verificare sau declarații justificative din partea furnizorului în cauză.

| (162) | Fishark a susținut, de asemenea, că cantitatea totală achiziționată utilizată la calcularea subvenției indirecte a fost incorectă, întrucât Comisia nu a luat în considerare cantitățile totale achiziționate, returnate clienților neafiliați. |
| --- | --- |

(162)

Fishark a susținut, de asemenea, că cantitatea totală achiziționată utilizată la calcularea subvenției indirecte a fost incorectă, întrucât Comisia nu a luat în considerare cantitățile totale achiziționate, returnate clienților neafiliați.

| (163) | Comisia a respins această afirmație deoarece, în timpul verificărilor încrucișate la distanță, societatea a clarificat faptul că tranzacțiile înregistrate la rubrica „Vânzări returnate” se refereau la corecții contabile ale valorilor de achiziție calculate incorect și, prin urmare, nu se refereau la returnări fizice ale produsului care face obiectul reexaminării. Fishark nu a prezentat observații cu privire la această constatare în urma primirii raportului de verificare încrucișată la distanță și nu a prezentat alte elemente de probă înainte de comunicarea constatărilor finale, prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(163)

Comisia a respins această afirmație deoarece, în timpul verificărilor încrucișate la distanță, societatea a clarificat faptul că tranzacțiile înregistrate la rubrica „Vânzări returnate” se refereau la corecții contabile ale valorilor de achiziție calculate incorect și, prin urmare, nu se refereau la returnări fizice ale produsului care face obiectul reexaminării. Fishark nu a prezentat observații cu privire la această constatare în urma primirii raportului de verificare încrucișată la distanță și nu a prezentat alte elemente de probă înainte de comunicarea constatărilor finale, prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (164) | Gumusdoga și Fishark au susținut, după comunicarea constatărilor finale suplimentare, că Comisia ar trebui să reintroducă categoria piscicultorilor „care nu au fost găsiți sau care nu au primit subvenții” și să nu aloce niciun avantaj achizițiilor de la acești piscicultori. |
| --- | --- |

(164)

Gumusdoga și Fishark au susținut, după comunicarea constatărilor finale suplimentare, că Comisia ar trebui să reintroducă categoria piscicultorilor „care nu au fost găsiți sau care nu au primit subvenții” și să nu aloce niciun avantaj achizițiilor de la acești piscicultori.

| (165) | Comisia a respins această afirmație pe motiv că toate investigațiile anterioare au constatat că toate achizițiile de păstrăvi sunt subvenționate într-o anumită măsură și că cea mai recentă metodologie reflectă această afirmație generală. |
| --- | --- |

(165)

Comisia a respins această afirmație pe motiv că toate investigațiile anterioare au constatat că toate achizițiile de păstrăvi sunt subvenționate într-o anumită măsură și că cea mai recentă metodologie reflectă această afirmație generală.

| (166) | Selina Balik a susținut că metodologia de calcul al subvenției indirecte este incorectă, deoarece nu ia în considerare capacitatea nominală indicată în fiecare licență de piscicultură. În special, Comisia nu ar fi ținut seama de faptul că volumele de producție care pot fi subvenționate nu sunt limitate numai de plafonul de 350 000 kg WFE, ci și de capacitatea nominală indicată în licența de piscicultură relevantă a fiecărui piscicultor. |
| --- | --- |

(166)

Selina Balik a susținut că metodologia de calcul al subvenției indirecte este incorectă, deoarece nu ia în considerare capacitatea nominală indicată în fiecare licență de piscicultură. În special, Comisia nu ar fi ținut seama de faptul că volumele de producție care pot fi subvenționate nu sunt limitate numai de plafonul de 350 000 kg WFE, ci și de capacitatea nominală indicată în licența de piscicultură relevantă a fiecărui piscicultor.

| (167) | Comisia a utilizat metoda de producție subvenționată, din cauza discrepanței dintre capacitatea nominală raportată la nivel național de 244 000 de tone și producția reală de 144 000 de tone. Prin urmare, s-a considerat că producția subvenționată oferă o metodă mai rezonabilă de calculare a ratelor de subvenționare indirectă care urmează să fie alocate producătorilor-exportatori. Constatările detaliate, inclusiv clasificarea societăților, au fost transmise GT, iar în observațiile GT cu privire la comunicarea constatărilor nu au fost prezentate observații referitoare la exactitate sau o metodă alternativă. Prin urmare, Comisia a respins orice metodă alternativă propusă de producătorii-exportatori. |
| --- | --- |

(167)

Comisia a utilizat metoda de producție subvenționată, din cauza discrepanței dintre capacitatea nominală raportată la nivel național de 244 000 de tone și producția reală de 144 000 de tone. Prin urmare, s-a considerat că producția subvenționată oferă o metodă mai rezonabilă de calculare a ratelor de subvenționare indirectă care urmează să fie alocate producătorilor-exportatori. Constatările detaliate, inclusiv clasificarea societăților, au fost transmise GT, iar în observațiile GT cu privire la comunicarea constatărilor nu au fost prezentate observații referitoare la exactitate sau o metodă alternativă. Prin urmare, Comisia a respins orice metodă alternativă propusă de producătorii-exportatori.

| (168) | Pe această bază, calculele au fost următoarele:

  Tabelul 3


  Avantaj per societate pentru păstrăv achiziționat 2020







  Grupul de societăți | Rata medie de subvenționare în TL pe kilogram |
| --- | --- | --- |
| Fishark | 0,614 |
| Gumusdoga | 0,791 |
| Ozpekler | 0,728 |
| Selina Balik | 0,899 |

(168)

Pe această bază, calculele au fost următoarele:

Tabelul 3

Tabelul 3

Avantaj per societate pentru păstrăv achiziționat 2020

Avantaj per societate pentru păstrăv achiziționat 2020

Grupul de societăți

Rata medie de subvenționare în TL pe kilogram

Fishark

0,614

Gumusdoga

0,791

Ozpekler

0,728

Selina Balik

0,899

Tabelul 4

Tabelul 4

Sprijinirea producției de păstrăvi

Sprijinirea producției de păstrăvi

| Grupul de societăți | Valoarea subvenției |
| --- | --- |
| Fishark | 3,47  % |
| Gumusdoga | 2,10  % |
| Ozpekler | 2,75  % |
| Selina Balik | 2,54  % |

Grupul de societăți

Valoarea subvenției

Fishark

3,47  %

Gumusdoga

2,10  %

Ozpekler

2,75  %

Selina Balik

2,54  %

4.4.   Venituri la care se renunță – sprijin pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii

Venituri la care se renunță – sprijin pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii

4.4.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (169) | Decretul nr. 2012/3305 (18) și Comunicatul de punere în aplicare nr. 2012/1 (19) oferă temeiul juridic al sprijinului acordat de stat pentru investițiile în sectorul acvaculturii (20) și constituie baza Programului de stimulente pentru investiții al Turciei. Acesta include două scheme de stimulente:






  — | stimulente regionale pentru investiții, inclusiv sprijin pentru scutirea de TVA, scutiri de taxe vamale, deduceri fiscale, sprijin pentru plata primelor de asigurări sociale (contribuția angajatorului), sprijin pentru dobânzi, alocare de terenuri, reținerea la sursă a impozitului pe venit și sprijin pentru plata primelor de asigurări sociale (contribuția angajatului) și |
| --- | --- | --- |

(169)

Decretul nr. 2012/3305 (18) și Comunicatul de punere în aplicare nr. 2012/1 (19) oferă temeiul juridic al sprijinului acordat de stat pentru investițiile în sectorul acvaculturii (20) și constituie baza Programului de stimulente pentru investiții al Turciei. Acesta include două scheme de stimulente:

18

19

20

—

stimulente regionale pentru investiții, inclusiv sprijin pentru scutirea de TVA, scutiri de taxe vamale, deduceri fiscale, sprijin pentru plata primelor de asigurări sociale (contribuția angajatorului), sprijin pentru dobânzi, alocare de terenuri, reținerea la sursă a impozitului pe venit și sprijin pentru plata primelor de asigurări sociale (contribuția angajatului) și

| — | stimulente generale pentru investiții, inclusiv sprijin pentru scutirea de TVA, scutiri de taxe vamale și reținerea la sursă a impozitului pe venit. |
| --- | --- |

—

stimulente generale pentru investiții, inclusiv sprijin pentru scutirea de TVA, scutiri de taxe vamale și reținerea la sursă a impozitului pe venit.

| (170) | Societățile care nu pot îndeplini criteriile privind valoarea minimă a investițiilor în cadrul schemei regionale de stimulente pentru investiții pot beneficia de schema generală de stimulente pentru investiții, disponibilă pentru toate cele șase regiuni definite în Decretul nr. 2012/3305. În funcție de nivelul de dezvoltare economică al celor șase regiuni, intensitatea ajutorului poate varia. |
| --- | --- |

(170)

Societățile care nu pot îndeplini criteriile privind valoarea minimă a investițiilor în cadrul schemei regionale de stimulente pentru investiții pot beneficia de schema generală de stimulente pentru investiții, disponibilă pentru toate cele șase regiuni definite în Decretul nr. 2012/3305. În funcție de nivelul de dezvoltare economică al celor șase regiuni, intensitatea ajutorului poate varia.

| (171) | Atât decretul, cât și comunicatul sunt încă valabile, iar cele șase regiuni nu au fost modificate de la investigația inițială. |
| --- | --- |

(171)

Atât decretul, cât și comunicatul sunt încă valabile, iar cele șase regiuni nu au fost modificate de la investigația inițială.

4.4.2.   Concluzie

Concluzie

| (172) | În cursul PIR, Gumusdoga a beneficiat de reduceri ale impozitului pe venit. |
| --- | --- |

(172)

În cursul PIR, Gumusdoga a beneficiat de reduceri ale impozitului pe venit.

| (173) | Toate cele trei societăți incluse în eșantion au beneficiat de scutiri de TVA și de taxe vamale în temeiul stimulentelor regionale pentru investiții. |
| --- | --- |

(173)

Toate cele trei societăți incluse în eșantion au beneficiat de scutiri de TVA și de taxe vamale în temeiul stimulentelor regionale pentru investiții.

| (174) | Astfel cum s-a confirmat în investigația inițială (21) și în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor (22), sprijinul pentru investiții este considerat subvenție, în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (ii) și al articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază, atunci când se prezintă sub forma unui stimulent fiscal, adică atunci când se renunță sau nu sunt colectate încasări publice care în mod normal sunt exigibile. |
| --- | --- |

(174)

Astfel cum s-a confirmat în investigația inițială (21) și în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor (22), sprijinul pentru investiții este considerat subvenție, în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (ii) și al articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază, atunci când se prezintă sub forma unui stimulent fiscal, adică atunci când se renunță sau nu sunt colectate încasări publice care în mod normal sunt exigibile.

21

22

| (175) | Subvenția este specifică și poate face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece avantajul adus de subvenție este limitat în mod specific la societățile situate în una dintre regiunile enumerate. Accesul la subvenție este limitat și mai mult prin faptul că se acordă doar anumitor întreprinderi care își desfășoară activitatea în anumite sectoare. În plus, subvenția nu respectă cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, având în vedere numărul și calitatea restricțiilor aplicabile anumitor sectoare, mai ales pe cele care limitează acordarea subvenției la anumite tipuri de întreprinderi sau care exclud complet anumite sectoare. |
| --- | --- |

(175)

Subvenția este specifică și poate face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece avantajul adus de subvenție este limitat în mod specific la societățile situate în una dintre regiunile enumerate. Accesul la subvenție este limitat și mai mult prin faptul că se acordă doar anumitor întreprinderi care își desfășoară activitatea în anumite sectoare. În plus, subvenția nu respectă cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, având în vedere numărul și calitatea restricțiilor aplicabile anumitor sectoare, mai ales pe cele care limitează acordarea subvenției la anumite tipuri de întreprinderi sau care exclud complet anumite sectoare.

| (176) | Acvacultura este desemnată în mod expres în anexa 2A la Decretul nr. 2012/3305 drept una dintre activitățile care pot beneficia de acest tip de scutiri fiscale. Anexa 4 la decret enumeră sectoarele care nu pot beneficia de niciun stimulent în cadrul acestei scheme. |
| --- | --- |

(176)

Acvacultura este desemnată în mod expres în anexa 2A la Decretul nr. 2012/3305 drept una dintre activitățile care pot beneficia de acest tip de scutiri fiscale. Anexa 4 la decret enumeră sectoarele care nu pot beneficia de niciun stimulent în cadrul acestei scheme.

4.4.3.   Calculul valorii subvenției

Calculul valorii subvenției

| (177) | Pentru a stabili valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii pentru scutirile fiscale, avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei investigației de reexaminare a fost calculat ca diferența dintre impozitul total de plătit în conformitate cu rata normală de impozitare și impozitul total de plătit în baza ratei reduse de impozitare. |
| --- | --- |

(177)

Pentru a stabili valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii pentru scutirile fiscale, avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei investigației de reexaminare a fost calculat ca diferența dintre impozitul total de plătit în conformitate cu rata normală de impozitare și impozitul total de plătit în baza ratei reduse de impozitare.

| (178) | În ceea ce privește scutirile de TVA și de taxe vamale, Comisia a identificat activele care au fost achiziționate în cursul PIR și valoarea scutirii de TVA sau de taxe. Un avantaj al fluxului de numerar de două luni a fost calculat pe baza ratei dobânzii pe termen scurt pentru PIR. |
| --- | --- |

(178)

În ceea ce privește scutirile de TVA și de taxe vamale, Comisia a identificat activele care au fost achiziționate în cursul PIR și valoarea scutirii de TVA sau de taxe. Un avantaj al fluxului de numerar de două luni a fost calculat pe baza ratei dobânzii pe termen scurt pentru PIR.

| (179) | În urma comunicării constatărilor, Gumusdoga și GT au solicitat Comisiei să nu aplice măsuri compensatorii în ceea ce privește scutirile de TVA. |
| --- | --- |

(179)

În urma comunicării constatărilor, Gumusdoga și GT au solicitat Comisiei să nu aplice măsuri compensatorii în ceea ce privește scutirile de TVA.

| (180) | GT a susținut că autoritățile de investigație din SUA nu au identificat în schema de certificate pentru stimularea investițiilor din Turcia scutiri de TVA care pot face obiectul unor măsuri compensatorii și a făcut trimitere la o decizie a Statelor Unite, „Investigație privind taxa compensatorie pentru foile de aluminiu din aliaj comun din Republica Turcia” (23). |
| --- | --- |

(180)

GT a susținut că autoritățile de investigație din SUA nu au identificat în schema de certificate pentru stimularea investițiilor din Turcia scutiri de TVA care pot face obiectul unor măsuri compensatorii și a făcut trimitere la o decizie a Statelor Unite, „Investigație privind taxa compensatorie pentru foile de aluminiu din aliaj comun din Republica Turcia” (23).

23

| (181) | Comisia observă că, la pagina 17 din prezentul document, Departamentul de Comerț al SUA menționează că decizia sa este că această schemă nu oferă niciun avantaj, dar că derulează un proces de colectare de date suplimentare cu privire la funcționarea sistemului de TVA al GT. |
| --- | --- |

(181)

Comisia observă că, la pagina 17 din prezentul document, Departamentul de Comerț al SUA menționează că decizia sa este că această schemă nu oferă niciun avantaj, dar că derulează un proces de colectare de date suplimentare cu privire la funcționarea sistemului de TVA al GT.

| (182) | Comisia observă, de asemenea, că Departamentul de Comerț al SUA este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia taxele vamale scutite constituie un avantaj în cadrul acestei scheme. |
| --- | --- |

(182)

Comisia observă, de asemenea, că Departamentul de Comerț al SUA este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia taxele vamale scutite constituie un avantaj în cadrul acestei scheme.

| (183) | GT a susținut că, deși producătorii plătesc TVA-ul aferent intrărilor pentru achizițiile de la furnizori, aceștia colectează TVA aferent ieșirilor pentru vânzările către clienții lor; prin urmare, clienții suportă sarcina fiscală finală și, deci, scutirile de TVA nu pot face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(183)

GT a susținut că, deși producătorii plătesc TVA-ul aferent intrărilor pentru achizițiile de la furnizori, aceștia colectează TVA aferent ieșirilor pentru vânzările către clienții lor; prin urmare, clienții suportă sarcina fiscală finală și, deci, scutirile de TVA nu pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (184) | În mod similar, societatea Gumusdoga a susținut că a fost în măsură să își compenseze TVA-ul datorat cu TVA de încasat și că, prin urmare, singurul avantaj obținut prin participarea la schemă a fost evitarea plăților de TVA în avans și, deci, a sarcinii administrative legate de compensarea TVA-ului datorat cu TVA-ul de încasat. Prin urmare, aceasta a solicitat ca niciun avantaj să nu fie calculat în conformitate cu investigațiile anterioare. |
| --- | --- |

(184)

În mod similar, societatea Gumusdoga a susținut că a fost în măsură să își compenseze TVA-ul datorat cu TVA de încasat și că, prin urmare, singurul avantaj obținut prin participarea la schemă a fost evitarea plăților de TVA în avans și, deci, a sarcinii administrative legate de compensarea TVA-ului datorat cu TVA-ul de încasat. Prin urmare, aceasta a solicitat ca niciun avantaj să nu fie calculat în conformitate cu investigațiile anterioare.

| (185) | Contrar observațiilor Gumusdoga, Comisia a considerat că aceste scutiri de TVA și de taxe vamale ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(185)

Contrar observațiilor Gumusdoga, Comisia a considerat că aceste scutiri de TVA și de taxe vamale ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii.

| (186) | Din motivele expuse în considerentele 148-150, Comisia a stabilit, în concordanță cu investigațiile anterioare, că schema de scutire de TVA din Turcia este o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (ii) și al articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază. Faptul că, din punct de vedere contabil, cuantumurile datorate de TVA sunt compensate cu TVA-ul de încasat nu elimină avantajul în ceea ce privește fluxul de numerar, care decurge din faptul că producătorii-exportatori nu sunt nevoiți să plătească în avans numerar, iar apoi să aștepte să primească o rambursare din partea autorităților fiscale pe baza prelucrării declarațiilor lor lunare de TVA, astfel cum este cazul pentru societățile care nu beneficiază de schemă. |
| --- | --- |

(186)

Din motivele expuse în considerentele 148-150, Comisia a stabilit, în concordanță cu investigațiile anterioare, că schema de scutire de TVA din Turcia este o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (ii) și al articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază. Faptul că, din punct de vedere contabil, cuantumurile datorate de TVA sunt compensate cu TVA-ul de încasat nu elimină avantajul în ceea ce privește fluxul de numerar, care decurge din faptul că producătorii-exportatori nu sunt nevoiți să plătească în avans numerar, iar apoi să aștepte să primească o rambursare din partea autorităților fiscale pe baza prelucrării declarațiilor lor lunare de TVA, astfel cum este cazul pentru societățile care nu beneficiază de schemă.

| (187) | În urma comunicării constatărilor finale suplimentare, GT a reiterat faptul că schema de scutire de TVA din Turcia nu este o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. Din motivele expuse în considerentele de mai sus, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(187)

În urma comunicării constatărilor finale suplimentare, GT a reiterat faptul că schema de scutire de TVA din Turcia nu este o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. Din motivele expuse în considerentele de mai sus, acest argument a fost respins.

| (188) | În ceea ce privește scutirile de TVA de care a beneficiat societatea Gumusdoga, Comisia a calculat o economie de timp de două luni. În urma comunicării constatărilor finale, societatea a solicitat clarificări cu privire la modul în care Comisia a stabilit perioada de două luni, susținând că a existat doar o perioadă de o lună pentru compensarea plății TVA. Astfel cum se menționează în considerentul 42 din regulamentul provizoriu, „avantajele obținute în cursul perioadei de investigație au constat doar în cele două luni câștigate până la rambursarea TVA-ului societăților de către autoritățile fiscale”. În cadrul investigației inițiale nu au fost formulate observații cu privire la această afirmație, iar Comisia nu dispune de elemente de probă la dosar care să ateste că sistemul de TVA din Turcia s-a schimbat de atunci. |
| --- | --- |

(188)

În ceea ce privește scutirile de TVA de care a beneficiat societatea Gumusdoga, Comisia a calculat o economie de timp de două luni. În urma comunicării constatărilor finale, societatea a solicitat clarificări cu privire la modul în care Comisia a stabilit perioada de două luni, susținând că a existat doar o perioadă de o lună pentru compensarea plății TVA. Astfel cum se menționează în considerentul 42 din regulamentul provizoriu, „avantajele obținute în cursul perioadei de investigație au constat doar în cele două luni câștigate până la rambursarea TVA-ului societăților de către autoritățile fiscale”. În cadrul investigației inițiale nu au fost formulate observații cu privire la această afirmație, iar Comisia nu dispune de elemente de probă la dosar care să ateste că sistemul de TVA din Turcia s-a schimbat de atunci.

| (189) | În urma comunicării constatărilor finale, Gumusdoga a susținut că Comisia ar trebui să aloce reducerile fiscale diferitelor produse menționate în certificatele de sprijin pentru investiții pe care s-au bazat reducerile fiscale. |
| --- | --- |

(189)

În urma comunicării constatărilor finale, Gumusdoga a susținut că Comisia ar trebui să aloce reducerile fiscale diferitelor produse menționate în certificatele de sprijin pentru investiții pe care s-au bazat reducerile fiscale.

| (190) | Acest argument a fost respins, deoarece reducerile impozitului pe venit reprezintă venituri pentru societate și, prin urmare, sunt alocate în funcție de cifra de afaceri totală a grupului. |
| --- | --- |

(190)

Acest argument a fost respins, deoarece reducerile impozitului pe venit reprezintă venituri pentru societate și, prin urmare, sunt alocate în funcție de cifra de afaceri totală a grupului.

| (191) | În ceea ce privește subvenția care poate face obiectul unor măsuri compensatorii pentru scutirile de TVA și de taxe vamale, avantajul a fost calculat ca avantaj de trezorerie pentru achizițiile din cursul perioadei investigației de reexaminare.

  Tabelul 5


  Venituri la care se renunță







  Societatea | Valoarea subvenției |
| --- | --- | --- |
| Fishark | 0,00  % |
| Gumusdoga | 1,77  % |
| Ozpekler | 0,00  % |
| Selina Balik | 0,00  % |

(191)

În ceea ce privește subvenția care poate face obiectul unor măsuri compensatorii pentru scutirile de TVA și de taxe vamale, avantajul a fost calculat ca avantaj de trezorerie pentru achizițiile din cursul perioadei investigației de reexaminare.

Tabelul 5

Tabelul 5

Venituri la care se renunță

Venituri la care se renunță

Societatea

Valoarea subvenției

Fishark

0,00  %

Gumusdoga

1,77  %

Ozpekler

0,00  %

Selina Balik

0,00  %

4.5.   Transfer direct de fonduri – asigurări cu sprijin din partea statului pentru sectorul acvaculturii

Transfer direct de fonduri – asigurări cu sprijin din partea statului pentru sectorul acvaculturii

4.5.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (192) | În conformitate cu Legea asigurărilor agricole nr. 5363 (24) și cu Decretul nr. 2018/380 (25) privind riscurile, culturile și regiunile care urmează să fie acoperite de pool-ul de asigurări agricole și de ratele de sprijin pentru prime pentru PIR, producătorii de produse de acvacultură pot beneficia de o primă de asigurare redusă pentru acoperirea pierderilor stocului de pește și ale recoltării de păstrăv din cauza numeroaselor boli posibile, a dezastrelor naturale, a accidentelor etc. Sprijinul din partea GT se ridică la 50 % din prima de asigurare. |
| --- | --- |

(192)

În conformitate cu Legea asigurărilor agricole nr. 5363 (24) și cu Decretul nr. 2018/380 (25) privind riscurile, culturile și regiunile care urmează să fie acoperite de pool-ul de asigurări agricole și de ratele de sprijin pentru prime pentru PIR, producătorii de produse de acvacultură pot beneficia de o primă de asigurare redusă pentru acoperirea pierderilor stocului de pește și ale recoltării de păstrăv din cauza numeroaselor boli posibile, a dezastrelor naturale, a accidentelor etc. Sprijinul din partea GT se ridică la 50 % din prima de asigurare.

24

25

4.5.2.   Concluzie

Concluzie

| (193) | Astfel cum s-a confirmat în investigația inițială (26) și în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor (27), avantajul conferit de această schemă ia forma unei reduceri a costurilor financiare suportate pentru acoperirea asigurării de viață a animalelor de acvacultură. |
| --- | --- |

(193)

Astfel cum s-a confirmat în investigația inițială (26) și în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor (27), avantajul conferit de această schemă ia forma unei reduceri a costurilor financiare suportate pentru acoperirea asigurării de viață a animalelor de acvacultură.

26

27

| (194) | Schema constituie o subvenție în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (i) din regulamentul de bază, sub forma unui grant direct acordat de GT producătorilor de păstrăvi și a unei contribuții financiare, deoarece beneficiarii subvenției beneficiază de o primă de asigurare favorabilă, care se află cu mult sub nivelul primelor de asigurare disponibile pe piață pentru acoperirea unor riscuri comparabile. |
| --- | --- |

(194)

Schema constituie o subvenție în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (i) din regulamentul de bază, sub forma unui grant direct acordat de GT producătorilor de păstrăvi și a unei contribuții financiare, deoarece beneficiarii subvenției beneficiază de o primă de asigurare favorabilă, care se află cu mult sub nivelul primelor de asigurare disponibile pe piață pentru acoperirea unor riscuri comparabile.

| (195) | Schema conferă un avantaj în sensul articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază. Avantajul este egal cu diferența dintre primele oferite în contextul unei polițe de asigurare comerciale și prima subvenționată. |
| --- | --- |

(195)

Schema conferă un avantaj în sensul articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază. Avantajul este egal cu diferența dintre primele oferite în contextul unei polițe de asigurare comerciale și prima subvenționată.

| (196) | Sprijinul este specific, întrucât autoritatea care îl acordă și legislația în temeiul căreia acționează autoritatea respectivă limitează în mod expres accesul la această primă redusă, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii, și chiar vizează în mod explicit riscurile suportate de producătorii din sectorul acvaculturii. |
| --- | --- |

(196)

Sprijinul este specific, întrucât autoritatea care îl acordă și legislația în temeiul căreia acționează autoritatea respectivă limitează în mod expres accesul la această primă redusă, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii, și chiar vizează în mod explicit riscurile suportate de producătorii din sectorul acvaculturii.

4.6.   Transfer direct de fonduri – alte scheme

Transfer direct de fonduri – alte scheme

4.6.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (197) | În cursul perioadei investigației de reexaminare, producătorul-exportator Gumusdoga inclus în eșantion a primit transferuri directe de fonduri de la GT, care au fost înregistrate în conturile sale ca venituri. |
| --- | --- |

(197)

În cursul perioadei investigației de reexaminare, producătorul-exportator Gumusdoga inclus în eșantion a primit transferuri directe de fonduri de la GT, care au fost înregistrate în conturile sale ca venituri.

| (198) | Comisia a solicitat informații cu privire la toate intrările pentru 2020 în acest cont de venituri, iar societatea a furnizat detalii pentru fiecare intrare. S-au constatat trei intrări ca fiind transferuri directe de fonduri limitate la exportatori, după cum urmează: |
| --- | --- |

(198)

Comisia a solicitat informații cu privire la toate intrările pentru 2020 în acest cont de venituri, iar societatea a furnizat detalii pentru fiecare intrare. S-au constatat trei intrări ca fiind transferuri directe de fonduri limitate la exportatori, după cum urmează:

| (199) | În primul rând, societatea a primit fonduri într-un cont denumit „Sprijinul Asociației exportatorilor din Marea Egee”, despre care societatea a declarat că are legătură cu sprijinul pentru transportul aerian. Acesta este reglementat prin „Decretul prezidențial nr. 2552 privind sprijinirea cheltuielilor de transport aerian de mărfuri din 16 mai 2020” pentru perioada mai-iulie 2020 (28). |
| --- | --- |

(199)

În primul rând, societatea a primit fonduri într-un cont denumit „Sprijinul Asociației exportatorilor din Marea Egee”, despre care societatea a declarat că are legătură cu sprijinul pentru transportul aerian. Acesta este reglementat prin „Decretul prezidențial nr. 2552 privind sprijinirea cheltuielilor de transport aerian de mărfuri din 16 mai 2020” pentru perioada mai-iulie 2020 (28).

28

| (200) | În al doilea rând, societatea a primit fonduri într-un cont denumit „Stimulente pentru export ale Ministerului Economiei” („sprijin pentru stimulente pentru export”). Societatea a declarat că „prin Decretul nr. 2014/8 (29) se urmărește sprijinirea societăților care desfășoară activități industriale și/sau comerciale în Turcia să obțină certificate de acces pe piață și să își asigure participarea la lanțul global de aprovizionare”. |
| --- | --- |

(200)

În al doilea rând, societatea a primit fonduri într-un cont denumit „Stimulente pentru export ale Ministerului Economiei” („sprijin pentru stimulente pentru export”). Societatea a declarat că „prin Decretul nr. 2014/8 (29) se urmărește sprijinirea societăților care desfășoară activități industriale și/sau comerciale în Turcia să obțină certificate de acces pe piață și să își asigure participarea la lanțul global de aprovizionare”.

29

| (201) | În al treilea rând, societatea a primit fonduri într-un cont denumit „Venituri din sprijinul pentru expoziții”. Societatea a declarat că această asistență este reglementată prin „Decretul privind sprijinirea participării la târguri în străinătate”, cu numărul 2017/4, publicat în Monitorul Oficial din 7 aprilie 2017, cu numărul 30031. În conformitate cu acest decret, exportatorii pot solicita de la Direcția Generală pentru exporturi din cadrul Ministerului Comerțului rambursarea cheltuielilor efectuate pentru participarea la târguri comerciale organizate în străinătate care sunt calificate de Ministerul Comerțului ca fiind eligibile pentru sprijin. |
| --- | --- |

(201)

În al treilea rând, societatea a primit fonduri într-un cont denumit „Venituri din sprijinul pentru expoziții”. Societatea a declarat că această asistență este reglementată prin „Decretul privind sprijinirea participării la târguri în străinătate”, cu numărul 2017/4, publicat în Monitorul Oficial din 7 aprilie 2017, cu numărul 30031. În conformitate cu acest decret, exportatorii pot solicita de la Direcția Generală pentru exporturi din cadrul Ministerului Comerțului rambursarea cheltuielilor efectuate pentru participarea la târguri comerciale organizate în străinătate care sunt calificate de Ministerul Comerțului ca fiind eligibile pentru sprijin.

4.7.   Concluzie

Concluzie

| (202) | În ceea ce privește primul grant, Comisia consideră că acesta este condiționat de export, deoarece reprezintă o rambursare a costurilor de transport la export. În plus, exportatorul trebuie să semneze un angajament de a exporta și de a rambursa grantul în cazul în care mărfurile exportate sunt returnate în Turcia. În plus, schema este specifică exportatorilor care aparțin anumitor sectoare, printre care se numără și acvacultura. |
| --- | --- |

(202)

În ceea ce privește primul grant, Comisia consideră că acesta este condiționat de export, deoarece reprezintă o rambursare a costurilor de transport la export. În plus, exportatorul trebuie să semneze un angajament de a exporta și de a rambursa grantul în cazul în care mărfurile exportate sunt returnate în Turcia. În plus, schema este specifică exportatorilor care aparțin anumitor sectoare, printre care se numără și acvacultura.

| (203) | În ceea ce privește al doilea grant, Comisia consideră că acesta este, de asemenea, condiționat de export, deoarece este vorba despre rambursarea cheltuielilor efectuate pentru tranzacțiile de export în vederea accesului pe piețele străine, cum ar fi costurile de certificare și de control al calității. |
| --- | --- |

(203)

În ceea ce privește al doilea grant, Comisia consideră că acesta este, de asemenea, condiționat de export, deoarece este vorba despre rambursarea cheltuielilor efectuate pentru tranzacțiile de export în vederea accesului pe piețele străine, cum ar fi costurile de certificare și de control al calității.

| (204) | În ceea ce privește al treilea grant, Comisia consideră că acesta este, de asemenea, condiționat de export, deoarece este conceput pentru promovarea comerțului la export prin participarea la târguri comerciale din străinătate. |
| --- | --- |

(204)

În ceea ce privește al treilea grant, Comisia consideră că acesta este, de asemenea, condiționat de export, deoarece este conceput pentru promovarea comerțului la export prin participarea la târguri comerciale din străinătate.

| (205) | Această schemă constituie o subvenție în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (i) din regulamentul de bază, sub forma unui grant direct acordat de GT exportatorilor turci. Schema conferă un avantaj în sensul articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(205)

Această schemă constituie o subvenție în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (i) din regulamentul de bază, sub forma unui grant direct acordat de GT exportatorilor turci. Schema conferă un avantaj în sensul articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază.

| (206) | Aceste granturi sunt condiționate de rezultatele la export în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Unele dintre ele sunt, de asemenea, specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, având în vedere că, din documentele furnizate de producătorul-exportator cooperant, acestea par să se limiteze la anumite sectoare industriale, cum ar fi acvacultura. Prin urmare, Comisia consideră că granturile respective pot face obiectul unor măsuri compensatorii și sunt specifice. |
| --- | --- |

(206)

Aceste granturi sunt condiționate de rezultatele la export în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Unele dintre ele sunt, de asemenea, specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, având în vedere că, din documentele furnizate de producătorul-exportator cooperant, acestea par să se limiteze la anumite sectoare industriale, cum ar fi acvacultura. Prin urmare, Comisia consideră că granturile respective pot face obiectul unor măsuri compensatorii și sunt specifice.

| (207) | Avantajul este cuantumul veniturilor încasate și contabilizate în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(207)

Avantajul este cuantumul veniturilor încasate și contabilizate în perioada investigației de reexaminare.

| (208) | În urma comunicării constatărilor, Gumusdoga a contestat decizia Comisiei privind posibilitatea ca cele trei granturi să facă obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(208)

În urma comunicării constatărilor, Gumusdoga a contestat decizia Comisiei privind posibilitatea ca cele trei granturi să facă obiectul unor măsuri compensatorii.

| (209) | În ceea ce privește „Sprijinul acordat asociației exportatorilor din Marea Egee” (primul grant), Gumusdoga a susținut că schema nu este legată de produsul care face obiectul reexaminării, întrucât exporturile de produse încadrate la codurile SA 0302, 0303 și 0304 către Uniunea Europeană nu sunt incluse în domeniul de aplicare al sprijinului. |
| --- | --- |

(209)

În ceea ce privește „Sprijinul acordat asociației exportatorilor din Marea Egee” (primul grant), Gumusdoga a susținut că schema nu este legată de produsul care face obiectul reexaminării, întrucât exporturile de produse încadrate la codurile SA 0302, 0303 și 0304 către Uniunea Europeană nu sunt incluse în domeniul de aplicare al sprijinului.

| (210) | Comisia a respins această afirmație, deoarece sprijinul poate acoperi produse încadrate la alte coduri SA care fac parte din definiția produsului care face obiectul prezentei investigații, și anume codurile SA 0301 și 0305. De asemenea, societatea nu a furnizat suficiente informații pentru a permite Comisiei să examineze grupele de produse care au fost vizate de sprijinul primit în cursul PIR. |
| --- | --- |

(210)

Comisia a respins această afirmație, deoarece sprijinul poate acoperi produse încadrate la alte coduri SA care fac parte din definiția produsului care face obiectul prezentei investigații, și anume codurile SA 0301 și 0305. De asemenea, societatea nu a furnizat suficiente informații pentru a permite Comisiei să examineze grupele de produse care au fost vizate de sprijinul primit în cursul PIR.

| (211) | Gumusdoga a susținut, de asemenea, că acest prim grant nu este legat de vânzările la export destinate pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(211)

Gumusdoga a susținut, de asemenea, că acest prim grant nu este legat de vânzările la export destinate pieței Uniunii.

| (212) | Comisia nu contestă faptul că această schemă nu este exclusivă pentru produsul care face obiectul reexaminării, motiv pentru care avantajul primit de societate a fost preluat din cifra de afaceri totală la export a grupului și apoi repartizat produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(212)

Comisia nu contestă faptul că această schemă nu este exclusivă pentru produsul care face obiectul reexaminării, motiv pentru care avantajul primit de societate a fost preluat din cifra de afaceri totală la export a grupului și apoi repartizat produsului care face obiectul reexaminării.

| (213) | În ceea ce privește sprijinul pentru stimularea exporturilor (al doilea grant), Gumusdoga a susținut că doar una din opt cereri incluse în calculul avantajului se referă la produsul care face obiectul reexaminării și la PIR. În consecință, societatea a solicitat Comisiei să revizuiască calculul avantajului și să elimine cele șapte aplicații care nu se referă la produsul care face obiectul reexaminării și la PIR. |
| --- | --- |

(213)

În ceea ce privește sprijinul pentru stimularea exporturilor (al doilea grant), Gumusdoga a susținut că doar una din opt cereri incluse în calculul avantajului se referă la produsul care face obiectul reexaminării și la PIR. În consecință, societatea a solicitat Comisiei să revizuiască calculul avantajului și să elimine cele șapte aplicații care nu se referă la produsul care face obiectul reexaminării și la PIR.

| (214) | Comisia respinge această afirmație, deoarece avantajul a fost considerat ca fiind venitul contabilizat în perioada investigației de reexaminare și a fost preluat din cifra de afaceri totală realizată la export a grupului și apoi repartizat produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(214)

Comisia respinge această afirmație, deoarece avantajul a fost considerat ca fiind venitul contabilizat în perioada investigației de reexaminare și a fost preluat din cifra de afaceri totală realizată la export a grupului și apoi repartizat produsului care face obiectul reexaminării.

| (215) | De asemenea, Gumusdoga a solicitat Comisiei să nu țină seama de avantajul care decurge din „venitul de sprijin pentru expoziții” (al treilea grant), deoarece această schemă nu este specifică sectorului sau societății și nici nu are legătură cu produsul care face obiectul reexaminării sau cu PIR. |
| --- | --- |

(215)

De asemenea, Gumusdoga a solicitat Comisiei să nu țină seama de avantajul care decurge din „venitul de sprijin pentru expoziții” (al treilea grant), deoarece această schemă nu este specifică sectorului sau societății și nici nu are legătură cu produsul care face obiectul reexaminării sau cu PIR.

| (216) | Comisia respinge această afirmație, deoarece schema este condiționată de export, iar avantajul primit în cursul PIR a fost preluat din cifra de afaceri totală realizată la export a grupului și apoi repartizat produsului care face obiectul reexaminării.

  Tabelul 6


  Transferul direct de fonduri







  Societatea | Valoarea subvenției |
| --- | --- | --- |
| Fishark | 0,00  % |
| Gumusdoga | 0,21  % |
| Ozpekler | 0,09  % |
| Selina Balik | 0,08  % |

(216)

Comisia respinge această afirmație, deoarece schema este condiționată de export, iar avantajul primit în cursul PIR a fost preluat din cifra de afaceri totală realizată la export a grupului și apoi repartizat produsului care face obiectul reexaminării.

Tabelul 6

Tabelul 6

Transferul direct de fonduri

Transferul direct de fonduri

Societatea

Valoarea subvenției

Fishark

0,00  %

Gumusdoga

0,21  %

Ozpekler

0,09  %

Selina Balik

0,08  %

4.8.   Împrumuturi preferențiale

Împrumuturi preferențiale

| (217) | În cursul investigației inițiale și al reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a constatat că producătorii de păstrăvi au beneficiat de împrumuturi preferențiale, inclusiv:






  — | împrumuturi agricole cu dobândă mică sau zero; |
| --- | --- | --- |

(217)

În cursul investigației inițiale și al reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a constatat că producătorii de păstrăvi au beneficiat de împrumuturi preferențiale, inclusiv:

—

împrumuturi agricole cu dobândă mică sau zero;

| — | împrumuturi la export cu dobândă mică acordate de Eximbank direct sau prin intermediul altor bănci. |
| --- | --- |

—

împrumuturi la export cu dobândă mică acordate de Eximbank direct sau prin intermediul altor bănci.

| (218) | Comisia a examinat împrumuturile preferențiale acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion în cursul anului 2020, inclusiv împrumuturile agricole, împrumuturile la export și alte scheme de împrumuturi, inclusiv cele înființate de GT în 2020 ca răspuns la pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

(218)

Comisia a examinat împrumuturile preferențiale acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion în cursul anului 2020, inclusiv împrumuturile agricole, împrumuturile la export și alte scheme de împrumuturi, inclusiv cele înființate de GT în 2020 ca răspuns la pandemia de COVID-19.

4.9.   Împrumuturi agricole

Împrumuturi agricole

4.9.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (219) | Decretul nr. 2020/2015 prevede că cooperativele de credit agricol („CCA”) și T.C. Ziraat Bankasi A.S. („Ziraat Bankasi”) pot acorda producătorilor din sectorul acvaculturii credite preferențiale și împrumuturi pentru întreprinderi. Producătorii de păstrăvi pot beneficia de reduceri ale ratelor dobânzii aplicabile cuprinse între 10 % și 80 %. Plafonul creditului este de 10 000 000 TL. Decretul se referă la perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2022. |
| --- | --- |

(219)

Decretul nr. 2020/2015 prevede că cooperativele de credit agricol („CCA”) și T.C. Ziraat Bankasi A.S. („Ziraat Bankasi”) pot acorda producătorilor din sectorul acvaculturii credite preferențiale și împrumuturi pentru întreprinderi. Producătorii de păstrăvi pot beneficia de reduceri ale ratelor dobânzii aplicabile cuprinse între 10 % și 80 %. Plafonul creditului este de 10 000 000 TL. Decretul se referă la perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2022.

| (220) | CCA sunt entități de drept privat înființate de producători agricoli (persoane fizice sau entități juridice implicate în producția agricolă) din Turcia pentru a sprijini nevoile de natură financiară ale activității lor. |
| --- | --- |

(220)

CCA sunt entități de drept privat înființate de producători agricoli (persoane fizice sau entități juridice implicate în producția agricolă) din Turcia pentru a sprijini nevoile de natură financiară ale activității lor.

| (221) | Ziraat Bankasi este Banca Agricolă a Republicii Turcia, o bancă deținută integral de stat. În cursul investigației inițiale, acțiunile sale erau deținute de Subsecretariatul Trezoreriei. Începând din 2018, însă, capitalul său a fost transferat către Fondul de Investiții al Turciei și, astfel cum s-a constatat în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor, acesta rămâne deținut în proporție de 100 % de Fondul de Investiții al Turciei (30). |
| --- | --- |

(221)

Ziraat Bankasi este Banca Agricolă a Republicii Turcia, o bancă deținută integral de stat. În cursul investigației inițiale, acțiunile sale erau deținute de Subsecretariatul Trezoreriei. Începând din 2018, însă, capitalul său a fost transferat către Fondul de Investiții al Turciei și, astfel cum s-a constatat în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor, acesta rămâne deținut în proporție de 100 % de Fondul de Investiții al Turciei (30).

30

| (222) | În conformitate cu articolul 2 din Legea nr. 6741 privind înființarea societății de gestionare a fondurilor de investiții din Turcia și modificarea anumitor legi, Fondul de Investiții al Turciei este o instituție afiliată președinției (31). |
| --- | --- |

(222)

În conformitate cu articolul 2 din Legea nr. 6741 privind înființarea societății de gestionare a fondurilor de investiții din Turcia și modificarea anumitor legi, Fondul de Investiții al Turciei este o instituție afiliată președinției (31).

31

| (223) | În temeiul articolului 13 alineatul (2) din Decretul nr. 2016/9429 al Consiliului de Miniștri, președintele Consiliului de administrație al fondului este președintele republicii. Unul dintre membrii Consiliului de administrație poate fi numit vicepreședinte de către președintele republicii (32). |
| --- | --- |

(223)

În temeiul articolului 13 alineatul (2) din Decretul nr. 2016/9429 al Consiliului de Miniștri, președintele Consiliului de administrație al fondului este președintele republicii. Unul dintre membrii Consiliului de administrație poate fi numit vicepreședinte de către președintele republicii (32).

32

| (224) | Astfel cum s-a stabilit în investigația inițială (33), Ziraat Bankasi acordă împrumuturi preferențiale sectorului acvaculturii, pentru a promova producția agricolă și industria agroalimentară. În acest sens, Consiliul de Miniștri stabilește anual durata, procedurile și principiile programului, iar Trezoreria transferă dobânda rămasă de plată, care corespunde reducerii ratei dobânzii, către Ziraat Bankasi. |
| --- | --- |

(224)

Astfel cum s-a stabilit în investigația inițială (33), Ziraat Bankasi acordă împrumuturi preferențiale sectorului acvaculturii, pentru a promova producția agricolă și industria agroalimentară. În acest sens, Consiliul de Miniștri stabilește anual durata, procedurile și principiile programului, iar Trezoreria transferă dobânda rămasă de plată, care corespunde reducerii ratei dobânzii, către Ziraat Bankasi.

33

| (225) | Prin urmare, investigația inițială a stabilit că Ziraat Bankasi a fost învestită cu autoritate guvernamentală în temeiul Decretului nr. 2013/4271, care a fost înlocuit cu Decretul nr. 2020/2015 pe aceeași bază. |
| --- | --- |

(225)

Prin urmare, investigația inițială a stabilit că Ziraat Bankasi a fost învestită cu autoritate guvernamentală în temeiul Decretului nr. 2013/4271, care a fost înlocuit cu Decretul nr. 2020/2015 pe aceeași bază.

| (226) | Prin urmare, T.C. Ziraat Bankasi A.S. este în continuare învestită cu autoritate guvernamentală, iar Comisia consideră în continuare, ca și în cadrul investigațiilor anterioare, că este un organism public. |
| --- | --- |

(226)

Prin urmare, T.C. Ziraat Bankasi A.S. este în continuare învestită cu autoritate guvernamentală, iar Comisia consideră în continuare, ca și în cadrul investigațiilor anterioare, că este un organism public.

4.9.2.   Constatări

Constatări

| (227) | În cursul PIR, producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion au avut credite în derulare cu dobândă scăzută de la Ziraat Bankasi. |
| --- | --- |

(227)

În cursul PIR, producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion au avut credite în derulare cu dobândă scăzută de la Ziraat Bankasi.

| (228) | În urma comunicării constatărilor, Gumusdoga a afirmat că Comisia nu ar trebui să considere împrumuturile agricole acordate de Ziraat Bankasi ca fiind putând să facă obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece acestea erau legate de achiziționarea unei polițe de asigurare legate de fabricarea altor produse, nu de produsul care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(228)

În urma comunicării constatărilor, Gumusdoga a afirmat că Comisia nu ar trebui să considere împrumuturile agricole acordate de Ziraat Bankasi ca fiind putând să facă obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece acestea erau legate de achiziționarea unei polițe de asigurare legate de fabricarea altor produse, nu de produsul care face obiectul reexaminării.

| (229) | Acest argument a fost respins, deoarece împrumutul a fost acordat societății și nu a existat nicio dovadă că împrumuturi similare erau disponibile în general pentru societățile din Turcia. În plus, împrumutul nu era condiționat de fabricarea altor produse, ci doar de achiziționarea unei polițe de asigurare într-o anumită exploatație. |
| --- | --- |

(229)

Acest argument a fost respins, deoarece împrumutul a fost acordat societății și nu a existat nicio dovadă că împrumuturi similare erau disponibile în general pentru societățile din Turcia. În plus, împrumutul nu era condiționat de fabricarea altor produse, ci doar de achiziționarea unei polițe de asigurare într-o anumită exploatație.

4.10.   Credite la export

Credite la export

4.10.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (230) | Astfel cum s-a stabilit în investigația inițială (34) și în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor (35), Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş. („Eximbank”) a fost constituită de GT la 21 august 1987 prin Decretul nr. 87/11914, ca urmare a dispozițiilor Legii nr. 3332 (36) privind creditele la export, și este o bancă deținută integral de stat care acționează ca instrument al GT de stimulare a exporturilor în cadrul strategiei de export a Turciei. |
| --- | --- |

(230)

Astfel cum s-a stabilit în investigația inițială (34) și în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor (35), Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş. („Eximbank”) a fost constituită de GT la 21 august 1987 prin Decretul nr. 87/11914, ca urmare a dispozițiilor Legii nr. 3332 (36) privind creditele la export, și este o bancă deținută integral de stat care acționează ca instrument al GT de stimulare a exporturilor în cadrul strategiei de export a Turciei.

34

35

36

| (231) | Eximbank a fost mandatată de către guvern să sprijine comerțul exterior și contractanții/investitorii turci care acționează în străinătate, în vederea creșterii exporturilor realizate de societățile din Turcia și a consolidării competitivității acestora pe plan internațional. |
| --- | --- |

(231)

Eximbank a fost mandatată de către guvern să sprijine comerțul exterior și contractanții/investitorii turci care acționează în străinătate, în vederea creșterii exporturilor realizate de societățile din Turcia și a consolidării competitivității acestora pe plan internațional.

| (232) | Comisia consideră în continuare că Eximbank este învestită cu autoritate guvernamentală și, prin urmare, este un organism public. |
| --- | --- |

(232)

Comisia consideră în continuare că Eximbank este învestită cu autoritate guvernamentală și, prin urmare, este un organism public.

| (233) | Legea nr. 3332 și Rezoluția nr. 2013/4286 (37) privind înființarea Eximbank constituie temeiul juridic pentru creditele la export acordate prin intermediul Eximbank. |
| --- | --- |

(233)

Legea nr. 3332 și Rezoluția nr. 2013/4286 (37) privind înființarea Eximbank constituie temeiul juridic pentru creditele la export acordate prin intermediul Eximbank.

37

| (234) | Eximbank oferă sprijin financiar (fie direct, fie prin intermediul băncilor corespondente care lucrează pe bază de comision), cum ar fi credite la export condiționate de export înainte sau după expediere și credite de investiții orientate către export acordate exportatorilor, cu intenția de a spori competitivitatea exportatorilor turci pe piețele străine. |
| --- | --- |

(234)

Eximbank oferă sprijin financiar (fie direct, fie prin intermediul băncilor corespondente care lucrează pe bază de comision), cum ar fi credite la export condiționate de export înainte sau după expediere și credite de investiții orientate către export acordate exportatorilor, cu intenția de a spori competitivitatea exportatorilor turci pe piețele străine.

| (235) | Creditele de reescont sunt, de asemenea, utilizate de Eximbank pentru a furniza avansuri în numerar exportatorilor pe baza reducerii facturilor și a documentelor legate de vânzările la export (38). Temeiul juridic al acestor credite este reprezentat de documentul „Principiile de punere în aplicare și Circulara privind creditele de reescont pentru serviciile de export și de schimb valutar (programul de reescont)” (39) și articolul 45 din Legea privind Banca Centrală. |
| --- | --- |

(235)

Creditele de reescont sunt, de asemenea, utilizate de Eximbank pentru a furniza avansuri în numerar exportatorilor pe baza reducerii facturilor și a documentelor legate de vânzările la export (38). Temeiul juridic al acestor credite este reprezentat de documentul „Principiile de punere în aplicare și Circulara privind creditele de reescont pentru serviciile de export și de schimb valutar (programul de reescont)” (39) și articolul 45 din Legea privind Banca Centrală.

38

39

| (236) | Raportul anual pe 2020 al Băncii Centrale a Turciei (CBRT sau TCMB) menționa că scopul creditelor de reescont este „de a facilita accesul societăților exportatoare la credite cu costuri favorabile și de a consolida rezervele CBRT” (40). |
| --- | --- |

(236)

Raportul anual pe 2020 al Băncii Centrale a Turciei (CBRT sau TCMB) menționa că scopul creditelor de reescont este „de a facilita accesul societăților exportatoare la credite cu costuri favorabile și de a consolida rezervele CBRT” (40).

40

| (237) | Creditele de reescont sunt finanțate de Banca Centrală a Turciei, dar sunt canalizate prin intermediul instituțiilor financiare (bănci publice și private) turce care acționează ca bănci corespondente ale TCMB. Ratele dobânzii sunt stabilite de TCMB, iar băncile corespondente sunt remunerate printr-un comision perceput beneficiarilor. |
| --- | --- |

(237)

Creditele de reescont sunt finanțate de Banca Centrală a Turciei, dar sunt canalizate prin intermediul instituțiilor financiare (bănci publice și private) turce care acționează ca bănci corespondente ale TCMB. Ratele dobânzii sunt stabilite de TCMB, iar băncile corespondente sunt remunerate printr-un comision perceput beneficiarilor.

4.10.2.   Constatări

Constatări

| (238) | În cursul PIR, producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion au avut credite la export în curs de derulare cu dobândă mică acordate fie direct de Eximbank, fie prin intermediul altor bănci publice sau private care acționau ca bănci corespondente ale Eximbank. Societățile au beneficiat, de asemenea, de credite de reescont acordate de Eximbank sau prin intermediul altor bănci publice sau private. |
| --- | --- |

(238)

În cursul PIR, producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion au avut credite la export în curs de derulare cu dobândă mică acordate fie direct de Eximbank, fie prin intermediul altor bănci publice sau private care acționau ca bănci corespondente ale Eximbank. Societățile au beneficiat, de asemenea, de credite de reescont acordate de Eximbank sau prin intermediul altor bănci publice sau private.

4.11.   Alte scheme de împrumut

Alte scheme de împrumut

4.11.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (239) | Unii producători-exportatori incluși în eșantion au raportat alte împrumuturi contractate în 2020. Comisia a identificat trei scheme utilizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion și a solicitat informații din partea Guvernului Turciei cu privire la următoarele:






  — | Can Suyu – Life Water (Apa vieții) |
| --- | --- | --- |

(239)

Unii producători-exportatori incluși în eșantion au raportat alte împrumuturi contractate în 2020. Comisia a identificat trei scheme utilizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion și a solicitat informații din partea Guvernului Turciei cu privire la următoarele:

—

Can Suyu – Life Water (Apa vieții)

| — | Ise Devam – Continue to Business (Continuarea activității) |
| --- | --- |

—

Ise Devam – Continue to Business (Continuarea activității)

| — | IVME Credit – Movement Credit (Credit pentru mișcare). |
| --- | --- |

—

IVME Credit – Movement Credit (Credit pentru mișcare).

| (240) | Schema Can Suyu – Life Water este un program general de împrumuturi care este deschis tuturor întreprinderilor cu angajamentul de a-și continua activitatea și de a menține (și de a nu reduce) numărul de angajați înregistrați de instituțiile de asigurări sociale la sfârșitul lunii februarie 2020. Programul reprezintă un împrumut pentru continuitatea activității acordat de Guvernul Turciei pentru Kredi Garanti Fonu și cele cinci bănci publice care dețin acțiuni în cadrul acestuia. |
| --- | --- |

(240)

Schema Can Suyu – Life Water este un program general de împrumuturi care este deschis tuturor întreprinderilor cu angajamentul de a-și continua activitatea și de a menține (și de a nu reduce) numărul de angajați înregistrați de instituțiile de asigurări sociale la sfârșitul lunii februarie 2020. Programul reprezintă un împrumut pentru continuitatea activității acordat de Guvernul Turciei pentru Kredi Garanti Fonu și cele cinci bănci publice care dețin acțiuni în cadrul acestuia.

| (241) | Schema Ise Devam – Continue to Business este un alt program general de împrumuturi legat de activitatea în curs, la fel ca schema Can Suyu – Life Water. Programul reprezintă un împrumut pentru continuitatea activității acordat de Guvernul Turciei pentru Kredi Garanti Fonu și cele cinci bănci publice care dețin acțiuni în cadrul acestuia. |
| --- | --- |

(241)

Schema Ise Devam – Continue to Business este un alt program general de împrumuturi legat de activitatea în curs, la fel ca schema Can Suyu – Life Water. Programul reprezintă un împrumut pentru continuitatea activității acordat de Guvernul Turciei pentru Kredi Garanti Fonu și cele cinci bănci publice care dețin acțiuni în cadrul acestuia.

| (242) | Schema IVME Credit – Movement Credit este o schemă mai specifică pentru anumite sectoare ale economiei. Aceasta a fost anunțată ca parte a pachetului de finanțare IVME (Accelerare) la 23 mai 2019 de către Ministerul Trezoreriei și Finanțelor, împreună cu trei bănci publice, Ziraat Bankasi, Halkbank și Vakifbank (41). La rândul său, pachetul de finanțare pentru accelerare face parte din politica economică pe termen lung a GT pentru această țară, prevăzută în Programul privind noua economie („Yeni Ekonomi Programi”). |
| --- | --- |

(242)

Schema IVME Credit – Movement Credit este o schemă mai specifică pentru anumite sectoare ale economiei. Aceasta a fost anunțată ca parte a pachetului de finanțare IVME (Accelerare) la 23 mai 2019 de către Ministerul Trezoreriei și Finanțelor, împreună cu trei bănci publice, Ziraat Bankasi, Halkbank și Vakifbank (41). La rândul său, pachetul de finanțare pentru accelerare face parte din politica economică pe termen lung a GT pentru această țară, prevăzută în Programul privind noua economie („Yeni Ekonomi Programi”).

41

| (243) | În anunțul oficial se menționează că programul vizează „sprijinirea sectoarelor care depind în mare măsură de importuri; deficitul comerțului exterior; rata ridicată a contribuției la ocuparea forței de muncă și veniturile mari din exporturi sau încasări în valută”. Potrivit discursului inaugural al ministrului trezoreriei și finanțelor, „pachetul de finanțare adoptă o abordare de finanțare orientată spre produs. Nu numai prin evaluarea sectorială, ci și prin finanțarea produselor care au potențialul de a-și aduce o contribuție pozitivă în ceea ce privește deficitul de comerț exterior. În acest mod, se va urmări creșterea competitivității produselor relevante pe piețele internaționale și astfel se va atinge potențialul de export al produselor strategice” (42). |
| --- | --- |

(243)

În anunțul oficial se menționează că programul vizează „sprijinirea sectoarelor care depind în mare măsură de importuri; deficitul comerțului exterior; rata ridicată a contribuției la ocuparea forței de muncă și veniturile mari din exporturi sau încasări în valută”. Potrivit discursului inaugural al ministrului trezoreriei și finanțelor, „pachetul de finanțare adoptă o abordare de finanțare orientată spre produs. Nu numai prin evaluarea sectorială, ci și prin finanțarea produselor care au potențialul de a-și aduce o contribuție pozitivă în ceea ce privește deficitul de comerț exterior. În acest mod, se va urmări creșterea competitivității produselor relevante pe piețele internaționale și astfel se va atinge potențialul de export al produselor strategice” (42).

42

| (244) | Principalele activități care urmează să fie sprijinite sunt „fabricarea de materii prime și produse intermediare; producția de utilaje și agricultura”. În domeniul materiilor prime și al mărfurilor importate, au fost identificate 4 sectoare principale: produse chimice/medicale (farmaceutice), produse din plastic și cauciuc; fire artificiale și sintetice și sectorul hârtiei și al cartonului (43). |
| --- | --- |

(244)

Principalele activități care urmează să fie sprijinite sunt „fabricarea de materii prime și produse intermediare; producția de utilaje și agricultura”. În domeniul materiilor prime și al mărfurilor importate, au fost identificate 4 sectoare principale: produse chimice/medicale (farmaceutice), produse din plastic și cauciuc; fire artificiale și sintetice și sectorul hârtiei și al cartonului (43).

43

| (245) | În domeniul producției de utilaje, a fost stabilită o listă a producătorilor de utilaje din cadrul anumitor coduri NACE. Pachetul de finanțare include împrumuturi acordate producătorilor interni de utilaje de pe lista de coduri NACE care investesc în noi creșteri ale producției sau ale capacității, precum și împrumuturi acordate cumpărătorilor interni care investesc în utilaje noi fabricate de aceiași producători. Pachetul se adresează următoarelor sectoare:






  — | utilaje și componente electrice, calculatoare, electronică, componente optice; |
| --- | --- | --- |

(245)

În domeniul producției de utilaje, a fost stabilită o listă a producătorilor de utilaje din cadrul anumitor coduri NACE. Pachetul de finanțare include împrumuturi acordate producătorilor interni de utilaje de pe lista de coduri NACE care investesc în noi creșteri ale producției sau ale capacității, precum și împrumuturi acordate cumpărătorilor interni care investesc în utilaje noi fabricate de aceiași producători. Pachetul se adresează următoarelor sectoare:

—

utilaje și componente electrice, calculatoare, electronică, componente optice;

| — | piese și componente pentru autovehicule; |
| --- | --- |

—

piese și componente pentru autovehicule;

| — | motoare și componente; |
| --- | --- |

—

motoare și componente;

| — | utilaje și componente industriale de uz general; |
| --- | --- |

—

utilaje și componente industriale de uz general;

| — | echipamente electrice (44). |
| --- | --- |

—

echipamente electrice (44).

44

| (246) | Agricultura include „producția de animale și furaje”, iar aceste împrumuturi au fost acordate în cursul PIR unui singur producător-exportator inclus în eșantion pentru acvacultură. Condițiile de împrumut sunt în mod clar preferențiale în ceea ce privește rata dobânzii oferite. |
| --- | --- |

(246)

Agricultura include „producția de animale și furaje”, iar aceste împrumuturi au fost acordate în cursul PIR unui singur producător-exportator inclus în eșantion pentru acvacultură. Condițiile de împrumut sunt în mod clar preferențiale în ceea ce privește rata dobânzii oferite.

4.11.2.   Constatări

Constatări

| (247) | În ceea ce privește cele două scheme generale de împrumuturi Can Suyu – Life Water și Ise Devam – Continue to Business bazate pe nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul societăților din februarie 2020, Comisia nu găsește niciun element de probă care să arate că aceste scheme de împrumuturi sunt specifice sau pot face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(247)

În ceea ce privește cele două scheme generale de împrumuturi Can Suyu – Life Water și Ise Devam – Continue to Business bazate pe nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul societăților din februarie 2020, Comisia nu găsește niciun element de probă care să arate că aceste scheme de împrumuturi sunt specifice sau pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (248) | Cu toate acestea, în ceea ce privește schema de credite IVME, Comisia a găsit dovezi că aceasta se limitează la anumite sectoare și activități specifice (astfel cum s-a arătat mai sus) și că pachetul de împrumuturi este legat de băncile publice Ziraat Bank, Halkbank și Vakifbank. |
| --- | --- |

(248)

Cu toate acestea, în ceea ce privește schema de credite IVME, Comisia a găsit dovezi că aceasta se limitează la anumite sectoare și activități specifice (astfel cum s-a arătat mai sus) și că pachetul de împrumuturi este legat de băncile publice Ziraat Bank, Halkbank și Vakifbank.

| (249) | Comisia a constatat că societățile incluse în eșantion utilizau doar împrumuturi de credit IVME acordate de Ziraat Bank și Halkbank. Prin urmare, Comisia nu a examinat statutul Vakifbank în cadrul prezentei investigații. |
| --- | --- |

(249)

Comisia a constatat că societățile incluse în eșantion utilizau doar împrumuturi de credit IVME acordate de Ziraat Bank și Halkbank. Prin urmare, Comisia nu a examinat statutul Vakifbank în cadrul prezentei investigații.

| (250) | Comisia a confirmat în secțiunea 4.5.1 de mai sus că Ziraat Bank este un organism public învestit cu autoritate guvernamentală. |
| --- | --- |

(250)

Comisia a confirmat în secțiunea 4.5.1 de mai sus că Ziraat Bank este un organism public învestit cu autoritate guvernamentală.

| (251) | Comisia a considerat că Türkiye Halk Bankası A.Ş („Halkbank”) este un organism public învestit cu autoritate guvernamentală pe baza informațiilor publice și, de asemenea, pe baza informațiilor pe care banca însăși le-a furnizat ca parte a răspunsului la chestionarul guvernamental, care includea copii ale rapoartelor anuale pentru 2019 și 2020. |
| --- | --- |

(251)

Comisia a considerat că Türkiye Halk Bankası A.Ş („Halkbank”) este un organism public învestit cu autoritate guvernamentală pe baza informațiilor publice și, de asemenea, pe baza informațiilor pe care banca însăși le-a furnizat ca parte a răspunsului la chestionarul guvernamental, care includea copii ale rapoartelor anuale pentru 2019 și 2020.

| (252) | Halkbank a fost înființată de GT în 1933. Mustafa Kemal Atatürk, care afirma că „este extrem de important să se creeze o organizație care să ofere micilor proprietari de întreprinderi și marilor întreprinderi industriale împrumuturile de care au nevoie cu disperare, care să poată fi obținute cu ușurință și la prețuri mici, precum și să se reducă costul creditului în condiții normale”, a deschis calea pentru înființarea Halkbank. |
| --- | --- |

(252)

Halkbank a fost înființată de GT în 1933. Mustafa Kemal Atatürk, care afirma că „este extrem de important să se creeze o organizație care să ofere micilor proprietari de întreprinderi și marilor întreprinderi industriale împrumuturile de care au nevoie cu disperare, care să poată fi obținute cu ușurință și la prețuri mici, precum și să se reducă costul creditului în condiții normale”, a deschis calea pentru înființarea Halkbank.

| (253) | Halkbank este deținută în proporție de 77,9 % de guvern prin intermediul Fondului de Investiții al Turciei (45). Comisia a observat că toți membrii organului de conducere al Băncii sunt sau au fost funcționari guvernamentali sau au activat în cadrul altor organisme publice (46). |
| --- | --- |

(253)

Halkbank este deținută în proporție de 77,9 % de guvern prin intermediul Fondului de Investiții al Turciei (45). Comisia a observat că toți membrii organului de conducere al Băncii sunt sau au fost funcționari guvernamentali sau au activat în cadrul altor organisme publice (46).

45

46

| (254) | De exemplu, Comisia a observat prezența în Consiliul de administrație a lui Maksut Serim, care în 2020 era consilier superior al președintelui Republicii Turcia, după ce fusese consilier principal al prim-ministrului Republicii Turcia în perioada 2003-2016. |
| --- | --- |

(254)

De exemplu, Comisia a observat prezența în Consiliul de administrație a lui Maksut Serim, care în 2020 era consilier superior al președintelui Republicii Turcia, după ce fusese consilier principal al prim-ministrului Republicii Turcia în perioada 2003-2016.

| (255) | De asemenea, Comisia a observat prezența în Consiliul de administrație a lui Sezai Uçarmak, care în 2020 era ministru adjunct la Ministerul Comerțului. |
| --- | --- |

(255)

De asemenea, Comisia a observat prezența în Consiliul de administrație a lui Sezai Uçarmak, care în 2020 era ministru adjunct la Ministerul Comerțului.

| (256) | Comisia a observat, de asemenea, că statutul Halkbank precizează în mod clar obiectivul specific al băncii de a oferi acces ieftin la finanțare IMM-urilor, comercianților și artizanilor [articolul 4 alineatul (4)], cu implicarea Consiliului de Miniștri al Republicii Turcia. |
| --- | --- |

(256)

Comisia a observat, de asemenea, că statutul Halkbank precizează în mod clar obiectivul specific al băncii de a oferi acces ieftin la finanțare IMM-urilor, comercianților și artizanilor [articolul 4 alineatul (4)], cu implicarea Consiliului de Miniștri al Republicii Turcia.

| (257) | Articolul 4 alineatul (5) se referă la posibilitatea ca mai puțin de 50 % din acțiunile băncii să fie în proprietate publică: „În cazul în care procentul acțiunilor publice ale băncii scade sub 50 %, activitățile băncii în ceea ce privește oferirea de facilități de credit comercianților și întreprinderilor industriale mici și mijlocii continuă în conformitate cu metodele și principiile stabilite de Consiliul de Miniștri” (47). |
| --- | --- |

(257)

Articolul 4 alineatul (5) se referă la posibilitatea ca mai puțin de 50 % din acțiunile băncii să fie în proprietate publică: „În cazul în care procentul acțiunilor publice ale băncii scade sub 50 %, activitățile băncii în ceea ce privește oferirea de facilități de credit comercianților și întreprinderilor industriale mici și mijlocii continuă în conformitate cu metodele și principiile stabilite de Consiliul de Miniștri” (47).

47

| (258) | Banca a fost înființată de Guvernul Turciei și are ca prioritate nevoile întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”), ale comercianților și ale artizanilor. |
| --- | --- |

(258)

Banca a fost înființată de Guvernul Turciei și are ca prioritate nevoile întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”), ale comercianților și ale artizanilor.

| (259) | După cum afirmă chiar Halkbank, „întrucât prioritatea Halkbank a pus întotdeauna la dispoziția acestui public-țintă împrumuturi oferite în cele mai favorabile condiții, banca merită locul deosebit pe care l-a dobândit în inima comercianților, a artizanilor și a IMM-urilor” (48). În rapoartele lor anuale pentru 2020 și 2021, Halkbank menționează, de asemenea, în repetate rânduri rolul acesteia de bancă de politici publice care îndeplinește prioritățile guvernului. |
| --- | --- |

(259)

După cum afirmă chiar Halkbank, „întrucât prioritatea Halkbank a pus întotdeauna la dispoziția acestui public-țintă împrumuturi oferite în cele mai favorabile condiții, banca merită locul deosebit pe care l-a dobândit în inima comercianților, a artizanilor și a IMM-urilor” (48). În rapoartele lor anuale pentru 2020 și 2021, Halkbank menționează, de asemenea, în repetate rânduri rolul acesteia de bancă de politici publice care îndeplinește prioritățile guvernului.

48

| (260) | Potrivit misiunii oficiale a Halkbank declarată în rapoartele sale anuale, rolul băncii este de a „sprijini dezvoltarea și creșterea economică a Turciei prin conștientizarea responsabilității sociale; și de a fi o bancă populară care creează o mare valoare adăugată pentru toate părțile interesate”. |
| --- | --- |

(260)

Potrivit misiunii oficiale a Halkbank declarată în rapoartele sale anuale, rolul băncii este de a „sprijini dezvoltarea și creșterea economică a Turciei prin conștientizarea responsabilității sociale; și de a fi o bancă populară care creează o mare valoare adăugată pentru toate părțile interesate”.

| (261) | Această misiune este pusă în practică după cum urmează: „Pe măsură ce ne-am canalizat resursele către prioritățile economiei Turciei ca parte a misiunii noastre de a fi «mai întâi oameni, apoi bancă», ne-am concentrat pe desfășurarea activității noastre în cadrul unei abordări care respectă oamenii, societatea și mediul înconjurător.” |
| --- | --- |

(261)

Această misiune este pusă în practică după cum urmează: „Pe măsură ce ne-am canalizat resursele către prioritățile economiei Turciei ca parte a misiunii noastre de a fi «mai întâi oameni, apoi bancă», ne-am concentrat pe desfășurarea activității noastre în cadrul unei abordări care respectă oamenii, societatea și mediul înconjurător.”

| (262) | De exemplu, la pagina 52 din raportul din 2021 se precizează că „banca ... a acordat 12,1 miliarde TRY sub formă de împrumuturi cu dobânzi subvenționate de Ministerul Trezoreriei și Finanțelor pentru 500 000 de comercianți și artizani. În plus, Halkbank a continuat să amâne plata împrumuturilor acordate comercianților și artizanilor ale căror întreprinderi au suferit pierderi cauzate de pandemie în temeiul unui decret prezidențial” (49). |
| --- | --- |

(262)

De exemplu, la pagina 52 din raportul din 2021 se precizează că „banca ... a acordat 12,1 miliarde TRY sub formă de împrumuturi cu dobânzi subvenționate de Ministerul Trezoreriei și Finanțelor pentru 500 000 de comercianți și artizani. În plus, Halkbank a continuat să amâne plata împrumuturilor acordate comercianților și artizanilor ale căror întreprinderi au suferit pierderi cauzate de pandemie în temeiul unui decret prezidențial” (49).

49

| (263) | În ceea ce privește, mai precis, împrumuturile IVME, directorul general Osman Arslan a lăudat „armonia și coordonarea strânsă dintre instituții în ceea ce privește gestionarea economică pentru a obține rezultate de succes”, adăugând că „fiind hotărâți să atingem obiectivele Programului pentru o nouă economie, vom cheltui intensiv în acest an în acest domeniu și vom depune eforturi considerabile pentru a oferi cele mai adecvate soluții la cererile clienților noștri. Plățile împrumuturilor din cadrul produselor noastre inovatoare, cum ar fi pachetul de finanțare pentru accelerare, împrumutul pentru întreprinderi orientat către ocuparea forței de muncă, împrumutul pentru valoare economică, campania de împrumuturi pentru locuințe, campania de credite de consum, împrumuturile indexate TLREF și împrumutul pentru vehicule de producție internă, au ajuns la 30 de miliarde TL în 2019 (50)”. |
| --- | --- |

(263)

În ceea ce privește, mai precis, împrumuturile IVME, directorul general Osman Arslan a lăudat „armonia și coordonarea strânsă dintre instituții în ceea ce privește gestionarea economică pentru a obține rezultate de succes”, adăugând că „fiind hotărâți să atingem obiectivele Programului pentru o nouă economie, vom cheltui intensiv în acest an în acest domeniu și vom depune eforturi considerabile pentru a oferi cele mai adecvate soluții la cererile clienților noștri. Plățile împrumuturilor din cadrul produselor noastre inovatoare, cum ar fi pachetul de finanțare pentru accelerare, împrumutul pentru întreprinderi orientat către ocuparea forței de muncă, împrumutul pentru valoare economică, campania de împrumuturi pentru locuințe, campania de credite de consum, împrumuturile indexate TLREF și împrumutul pentru vehicule de producție internă, au ajuns la 30 de miliarde TL în 2019 (50)”.

50

| (264) | Condițiile creditului IVME implică o perioadă de grație, precum și o rată preferențială care este stabilită ca o suprataxă procentuală (1-3 %, în funcție de durata împrumutului) la titlurile de creanță naționale de stat cu risc scăzut. |
| --- | --- |

(264)

Condițiile creditului IVME implică o perioadă de grație, precum și o rată preferențială care este stabilită ca o suprataxă procentuală (1-3 %, în funcție de durata împrumutului) la titlurile de creanță naționale de stat cu risc scăzut.

| (265) | Rata dobânzii pentru împrumuturile IVME este prevăzută în instrucțiunile guvernului către bănci și este stabilită indiferent de structura costului de capital al băncii, de circumstanțele debitorului sau de bonitatea acestuia. Prin urmare, se consideră că băncile acționează în numele guvernului și pun în practică instrucțiunile guvernului. |
| --- | --- |

(265)

Rata dobânzii pentru împrumuturile IVME este prevăzută în instrucțiunile guvernului către bănci și este stabilită indiferent de structura costului de capital al băncii, de circumstanțele debitorului sau de bonitatea acestuia. Prin urmare, se consideră că băncile acționează în numele guvernului și pun în practică instrucțiunile guvernului.

| (266) | Prin urmare, Comisia a considerat că schema de credite IVME poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(266)

Prin urmare, Comisia a considerat că schema de credite IVME poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

4.12.   Împrumuturi – Concluzii

Împrumuturi – Concluzii

| (267) | Astfel cum s-a confirmat în investigația inițială (51) și în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor (52), finanțarea preferențială este considerată subvenție în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (i) și al articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(267)

Astfel cum s-a confirmat în investigația inițială (51) și în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor (52), finanțarea preferențială este considerată subvenție în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (i) și al articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază.

51

52

| (268) | Pe baza constatărilor investigației actuale, Comisia a concluzionat că schemele de finanțare preferențială menționate mai sus conferă avantaje beneficiarilor, întrucât această finanțare este acordată sub ratele pieței, și anume în condiții care nu reflectă condițiile pieței pentru o finanțare cu o scadență comparabilă. |
| --- | --- |

(268)

Pe baza constatărilor investigației actuale, Comisia a concluzionat că schemele de finanțare preferențială menționate mai sus conferă avantaje beneficiarilor, întrucât această finanțare este acordată sub ratele pieței, și anume în condiții care nu reflectă condițiile pieței pentru o finanțare cu o scadență comparabilă.

| (269) | Aceste scheme de finanțare preferențială sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază în ceea ce privește împrumuturile agricole, deoarece autoritățile care acordă finanțarea sau legislația în temeiul căreia acționează aceste autorități limitează în mod explicit accesul, rezervându-l anumitor întreprinderi. |
| --- | --- |

(269)

Aceste scheme de finanțare preferențială sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază în ceea ce privește împrumuturile agricole, deoarece autoritățile care acordă finanțarea sau legislația în temeiul căreia acționează aceste autorități limitează în mod explicit accesul, rezervându-l anumitor întreprinderi.

| (270) | Creditele la export sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece sunt condiționate de rezultatele la export. |
| --- | --- |

(270)

Creditele la export sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece sunt condiționate de rezultatele la export.

| (271) | În urma comunicării constatărilor, GT și Gumusdoga au contestat măsura compensatorie a avantajului calculat pentru creditele legate de export, condiționate de rezultatele la export, în cazul în care împrumutul a fost acordat de o bancă privată. |
| --- | --- |

(271)

În urma comunicării constatărilor, GT și Gumusdoga au contestat măsura compensatorie a avantajului calculat pentru creditele legate de export, condiționate de rezultatele la export, în cazul în care împrumutul a fost acordat de o bancă privată.

| (272) | Acest argument a fost prezentat, de asemenea, în contextul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în considerentul 87, iar Comisia a respins această afirmație în considerentele 88 și 89 (53). |
| --- | --- |

(272)

Acest argument a fost prezentat, de asemenea, în contextul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în considerentul 87, iar Comisia a respins această afirmație în considerentele 88 și 89 (53).

53

| (273) | Comisia a analizat cu atenție documentația furnizată de societate pentru a identifica un eventual element de probă care să arate că aceste împrumuturi au fost acordate de o bancă privată fără nicio intervenție din partea Eximbank sau a altor organisme publice, având în vedere că societatea a împrumutat aceste fonduri pentru exportul produsului care face obiectul reexaminării la rate mult mai mici decât cele publicate pentru împrumuturi în euro de către TCMB. |
| --- | --- |

(273)

Comisia a analizat cu atenție documentația furnizată de societate pentru a identifica un eventual element de probă care să arate că aceste împrumuturi au fost acordate de o bancă privată fără nicio intervenție din partea Eximbank sau a altor organisme publice, având în vedere că societatea a împrumutat aceste fonduri pentru exportul produsului care face obiectul reexaminării la rate mult mai mici decât cele publicate pentru împrumuturi în euro de către TCMB.

| (274) | Documentația pe care societatea a furnizat-o nu includea un contract de împrumut din partea băncii în cauză sau niciun element de probă care să demonstreze că banca în cauză a oferit societății o anumită rată a dobânzii dintr-un anumit motiv. |
| --- | --- |

(274)

Documentația pe care societatea a furnizat-o nu includea un contract de împrumut din partea băncii în cauză sau niciun element de probă care să demonstreze că banca în cauză a oferit societății o anumită rată a dobânzii dintr-un anumit motiv.

| (275) | Prin urmare, nu s-a găsit niciun element de probă care să arate că aceste împrumuturi au fost acordate pe baza pieței, iar argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(275)

Prin urmare, nu s-a găsit niciun element de probă care să arate că aceste împrumuturi au fost acordate pe baza pieței, iar argumentul a fost respins.

| (276) | În plus, societatea Gumusdoga a susținut că Comisia a fost inconsecventă în ceea ce privește metodologia utilizată pentru calcularea avantajului aferent împrumuturilor legate de export, întrucât unele dintre acestea nu au fost incluse în calculul avantajului total. |
| --- | --- |

(276)

În plus, societatea Gumusdoga a susținut că Comisia a fost inconsecventă în ceea ce privește metodologia utilizată pentru calcularea avantajului aferent împrumuturilor legate de export, întrucât unele dintre acestea nu au fost incluse în calculul avantajului total.

| (277) | Comisia a respins această afirmație. Singurul motiv pentru care anumite împrumuturi condiționate de export acordate de bănci private nu au fost incluse în calculul avantajului total este faptul că aceste împrumuturi au fost acordate în lire turcești. |
| --- | --- |

(277)

Comisia a respins această afirmație. Singurul motiv pentru care anumite împrumuturi condiționate de export acordate de bănci private nu au fost incluse în calculul avantajului total este faptul că aceste împrumuturi au fost acordate în lire turcești.

| (278) | Gumusdoga a susținut că, datorită bonității sale ridicate, poate primi rate ale dobânzii scăzute în mod favorabil pentru împrumuturile condiționate de export acordate de bănci private și, prin urmare, Comisia nu ar trebui să includă în calculele sale avantajul rezultat din astfel de împrumuturi. |
| --- | --- |

(278)

Gumusdoga a susținut că, datorită bonității sale ridicate, poate primi rate ale dobânzii scăzute în mod favorabil pentru împrumuturile condiționate de export acordate de bănci private și, prin urmare, Comisia nu ar trebui să includă în calculele sale avantajul rezultat din astfel de împrumuturi.

| (279) | Comisia a respins acest argument, întrucât ratele de referință ale dobânzii utilizate pentru calcularea avantajului corespund ratei medii a dobânzii pentru toate împrumuturile acordate de Turcia într-o anumită perioadă și într-o anumită monedă. Această medie a inclus toate tipurile de bonitate. |
| --- | --- |

(279)

Comisia a respins acest argument, întrucât ratele de referință ale dobânzii utilizate pentru calcularea avantajului corespund ratei medii a dobânzii pentru toate împrumuturile acordate de Turcia într-o anumită perioadă și într-o anumită monedă. Această medie a inclus toate tipurile de bonitate.

| (280) | Această afirmație a societății Gumusdoga, potrivit căreia unele împrumuturi condiționate de export au fost stabilite la rate scăzute ale dobânzii ca urmare a propriilor condiții specifice a fost formulată și în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și a fost respinsă din aceleași motive ca mai sus. Gumusdoga nu a fost în măsură să demonstreze că a primit vreun împrumut condiționat de export cu o rată scăzută a dobânzii pe baza ratingului său de credit sau pe baza negocierilor cu o bancă. |
| --- | --- |

(280)

Această afirmație a societății Gumusdoga, potrivit căreia unele împrumuturi condiționate de export au fost stabilite la rate scăzute ale dobânzii ca urmare a propriilor condiții specifice a fost formulată și în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și a fost respinsă din aceleași motive ca mai sus. Gumusdoga nu a fost în măsură să demonstreze că a primit vreun împrumut condiționat de export cu o rată scăzută a dobânzii pe baza ratingului său de credit sau pe baza negocierilor cu o bancă.

| (281) | Comisia a considerat că nu există nicio legătură între posibilitatea ca un împrumut să facă obiectul unor măsuri compensatorii și nivelul bonității unei societăți. Ratele de referință ale dobânzii au fost utilizate doar pentru a determina valoarea avantajului care decurge din împrumuturi, nu pentru a stabili dacă un împrumut ar fi considerat ca putând să facă obiectul unor măsuri compensatorii sau nu. |
| --- | --- |

(281)

Comisia a considerat că nu există nicio legătură între posibilitatea ca un împrumut să facă obiectul unor măsuri compensatorii și nivelul bonității unei societăți. Ratele de referință ale dobânzii au fost utilizate doar pentru a determina valoarea avantajului care decurge din împrumuturi, nu pentru a stabili dacă un împrumut ar fi considerat ca putând să facă obiectul unor măsuri compensatorii sau nu.

| (282) | Prin urmare, toate schemele de finanțare preferențială sunt considerate subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(282)

Prin urmare, toate schemele de finanțare preferențială sunt considerate subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

4.12.1.   Calculul valorii subvenției

Calculul valorii subvenției

| (283) | În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul finanțării preferențiale a fost calculat ca diferența dintre valoarea dobânzii plătite și suma care ar fi plătită pentru un împrumut comercial comparabil. Ca valoare de referință, Comisia a folosit din nou rata medie ponderată a dobânzii împrumuturilor comerciale pe piața internă turcă, pe baza datelor obținute de la TCMB (54). Aceasta este aceeași valoare de referință utilizată în investigația inițială și în toate reexaminările anterioare. Comisia a alocat avantajul legat de creditele la export vânzărilor la export, iar împrumuturile agricole au fost alocate vânzărilor totale. |
| --- | --- |

(283)

În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul finanțării preferențiale a fost calculat ca diferența dintre valoarea dobânzii plătite și suma care ar fi plătită pentru un împrumut comercial comparabil. Ca valoare de referință, Comisia a folosit din nou rata medie ponderată a dobânzii împrumuturilor comerciale pe piața internă turcă, pe baza datelor obținute de la TCMB (54). Aceasta este aceeași valoare de referință utilizată în investigația inițială și în toate reexaminările anterioare. Comisia a alocat avantajul legat de creditele la export vânzărilor la export, iar împrumuturile agricole au fost alocate vânzărilor totale.

54

| (284) | În urma comunicării constatărilor, Gumusdoga a pus sub semnul întrebării metodologia utilizată pentru atribuirea avantajului pentru împrumuturile condiționate de export. În comunicarea constatărilor, Comisia a alocat avantajul după cum urmează:






  (a) | împrumuturile condiționate de export raportate ca „nefiind legate de produsul care face obiectul reexaminării” nu au beneficiat de niciun avantaj alocat produsului care face obiectul reexaminării; |
| --- | --- | --- |

(284)

În urma comunicării constatărilor, Gumusdoga a pus sub semnul întrebării metodologia utilizată pentru atribuirea avantajului pentru împrumuturile condiționate de export. În comunicarea constatărilor, Comisia a alocat avantajul după cum urmează:

(a)

împrumuturile condiționate de export raportate ca „nefiind legate de produsul care face obiectul reexaminării” nu au beneficiat de niciun avantaj alocat produsului care face obiectul reexaminării;

| (b) | împrumuturile condiționate de export în cazul cărora nu a existat un astfel de raport au fost alocate în totalitate cifrei de afaceri la export a produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(b)

împrumuturile condiționate de export în cazul cărora nu a existat un astfel de raport au fost alocate în totalitate cifrei de afaceri la export a produsului care face obiectul reexaminării.

| (285) | După comunicarea constatărilor, Gumusdoga a afirmat că toate împrumuturile care intră sub incidența literei (b) ar trebui, de fapt, să fie alocate cifrei de afaceri totale la export, întrucât toate aceste împrumuturi au fost, de asemenea, condiționate de exportul altor produse. Această afirmație se referă la aceeași afirmație formulată de același producător-exportator în regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (55), considerentul 92. |
| --- | --- |

(285)

După comunicarea constatărilor, Gumusdoga a afirmat că toate împrumuturile care intră sub incidența literei (b) ar trebui, de fapt, să fie alocate cifrei de afaceri totale la export, întrucât toate aceste împrumuturi au fost, de asemenea, condiționate de exportul altor produse. Această afirmație se referă la aceeași afirmație formulată de același producător-exportator în regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (55), considerentul 92.

55

| (286) | În cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a fost în măsură să aloce avantajul obținut din unele împrumuturi condiționate de export către cifra totală de afaceri realizată la export, în cazul în care existau elemente de probă în acest sens (56). Având în vedere că unele dintre aceste împrumuturi au continuat să existe în cadrul prezentei revizuiri, Comisia a fost în măsură să ajungă la aceeași concluzie. |
| --- | --- |

(286)

În cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a fost în măsură să aloce avantajul obținut din unele împrumuturi condiționate de export către cifra totală de afaceri realizată la export, în cazul în care existau elemente de probă în acest sens (56). Având în vedere că unele dintre aceste împrumuturi au continuat să existe în cadrul prezentei revizuiri, Comisia a fost în măsură să ajungă la aceeași concluzie.

56

| (287) | Pentru împrumuturile care nu au fost examinate în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a analizat documentația furnizată de Gumusdoga împreună cu răspunsul său la chestionar și cu comunicările ulterioare. |
| --- | --- |

(287)

Pentru împrumuturile care nu au fost examinate în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a analizat documentația furnizată de Gumusdoga împreună cu răspunsul său la chestionar și cu comunicările ulterioare.

| (288) | În cazul în care documentația respectivă a arătat că împrumutul era condiționat de exportul tuturor produselor, avantajul a fost alocat în funcție de cifra de afaceri totală a grupului, realizată la export. În caz contrar, avantajul a rămas alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul care face obiectul reexaminării. Documentația furnizată de Gumusdoga după comunicarea informațiilor, care nu a putut fi verificată, nu a fost luată în considerare. |
| --- | --- |

(288)

În cazul în care documentația respectivă a arătat că împrumutul era condiționat de exportul tuturor produselor, avantajul a fost alocat în funcție de cifra de afaceri totală a grupului, realizată la export. În caz contrar, avantajul a rămas alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul care face obiectul reexaminării. Documentația furnizată de Gumusdoga după comunicarea informațiilor, care nu a putut fi verificată, nu a fost luată în considerare.

| (289) | În urma comunicării constatărilor, doi producători-exportatori incluși în eșantion au observat erori materiale în calcularea avantajului, iar acestea au fost corectate. De asemenea, Comisia s-a asigurat că, deoarece rata de referință este publicată în fiecare vineri, aceasta se va aplica pentru împrumuturile care încep în săptămâna următoare, astfel cum s-a aplicat și în regulamentul privind reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor, considerentul 93. |
| --- | --- |

(289)

În urma comunicării constatărilor, doi producători-exportatori incluși în eșantion au observat erori materiale în calcularea avantajului, iar acestea au fost corectate. De asemenea, Comisia s-a asigurat că, deoarece rata de referință este publicată în fiecare vineri, aceasta se va aplica pentru împrumuturile care încep în săptămâna următoare, astfel cum s-a aplicat și în regulamentul privind reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor, considerentul 93.

| (290) | Valorile calculate ale subvențiilor pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion în ceea ce privește împrumuturile preferențiale sunt următoarele:

  Tabelul 7


  Finanțarea







  Societatea | Valoarea subvenției |
| --- | --- | --- |
| Fishark | 0,00  % |
| Gumusdoga | 0,49  % |
| Ozpekler | 0,36  % |
| Selina Balik | 0,19  % |

(290)

Valorile calculate ale subvențiilor pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion în ceea ce privește împrumuturile preferențiale sunt următoarele:

Tabelul 7

Tabelul 7

Finanțarea

Finanțarea

Societatea

Valoarea subvenției

Fishark

0,00  %

Gumusdoga

0,49  %

Ozpekler

0,36  %

Selina Balik

0,19  %

4.13.   Valoarea finală a subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii

Valoarea finală a subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii

| (291) | Comisia a constatat că valoarea agregată a subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, a fost următoarea:

  Tabelul 8


  Subvenție totală constatată







  Societatea | Valoarea subvenției |
| --- | --- | --- |
| Fishark | 3,47  % |
| Gumusdoga | 4,46  % |
| Ozpekler | 3,19  % |
| Selina Balik | 2,81  % |

(291)

Comisia a constatat că valoarea agregată a subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, a fost următoarea:

Tabelul 8

Tabelul 8

Subvenție totală constatată

Subvenție totală constatată

Societatea

Valoarea subvenției

Fishark

3,47  %

Gumusdoga

4,46  %

Ozpekler

3,19  %

Selina Balik

2,81  %

5.   CARACTERUL DURABIL AL MODIFICĂRII CIRCUMSTANȚELOR

CARACTERUL DURABIL AL MODIFICĂRII CIRCUMSTANȚELOR

| (292) | Investigația a confirmat modificările semnificative ale structurii și ale condițiilor de punere în aplicare a subvențiilor directe acordate de GT producătorilor de păstrăvi în comparație cu investigația inițială. În special, astfel cum s-a stabilit deja în reexaminările anterioare menționate în considerentele 2 și 3, GT a introdus o modificare legislativă prin Decretul nr. 2016/8791 (57) privind ajutoarele pentru agricultură care urmau să fie acordate în 2016. Comunicatul nr. 2016/33 (58) privind sprijinirea acvaculturii a detaliat condițiile de acordare a subvențiilor. |
| --- | --- |

(292)

Investigația a confirmat modificările semnificative ale structurii și ale condițiilor de punere în aplicare a subvențiilor directe acordate de GT producătorilor de păstrăvi în comparație cu investigația inițială. În special, astfel cum s-a stabilit deja în reexaminările anterioare menționate în considerentele 2 și 3, GT a introdus o modificare legislativă prin Decretul nr. 2016/8791 (57) privind ajutoarele pentru agricultură care urmau să fie acordate în 2016. Comunicatul nr. 2016/33 (58) privind sprijinirea acvaculturii a detaliat condițiile de acordare a subvențiilor.

57

58

| (293) | În esență și spre deosebire de investigația inițială, în cazul în care un producător de păstrăvi deținea mai mult de o licență de producție (sau „unitate de piscicultură”) în aceeași zonă potențială în largul mării, astfel cum este definită de către minister, în același rezervor (de acumulare) sau în aceleași rezervoare situate în aceleași regiuni, care aparțineau aceleiași persoane sau aceleiași întreprinderi/societăți, aceste licențe sau unități piscicole erau considerate ca reprezentând o singură licență sau unitate aparținând respectivei societăți, iar subvenția directă trebuia plătită conform acestei interpretări. |
| --- | --- |

(293)

În esență și spre deosebire de investigația inițială, în cazul în care un producător de păstrăvi deținea mai mult de o licență de producție (sau „unitate de piscicultură”) în aceeași zonă potențială în largul mării, astfel cum este definită de către minister, în același rezervor (de acumulare) sau în aceleași rezervoare situate în aceleași regiuni, care aparțineau aceleiași persoane sau aceleiași întreprinderi/societăți, aceste licențe sau unități piscicole erau considerate ca reprezentând o singură licență sau unitate aparținând respectivei societăți, iar subvenția directă trebuia plătită conform acestei interpretări.

| (294) | Această modificare legislativă a fost menținută în decretele din anii următori și, de asemenea, în Decretul nr. 3190 pentru PIR menționat în considerentul 57. Acest fapt sugerează că modificarea structurii și a punerii în aplicare a subvențiilor directe acordate de GT a rămas în vigoare de mai mulți ani și nu există niciun indiciu că GT ar intenționa să aducă alte modificări. |
| --- | --- |

(294)

Această modificare legislativă a fost menținută în decretele din anii următori și, de asemenea, în Decretul nr. 3190 pentru PIR menționat în considerentul 57. Acest fapt sugerează că modificarea structurii și a punerii în aplicare a subvențiilor directe acordate de GT a rămas în vigoare de mai mulți ani și nu există niciun indiciu că GT ar intenționa să aducă alte modificări.

| (295) | În plus, o modificare din 2019 (59) a schemei de subvenționare directă a limitat cantitatea eligibilă pentru subvenții directe la 350 de tone metrice, adică a redus plafonul în comparație cu perioada investigației inițiale. Același plafon a fost menținut în 2020 prin Decretul 3190. Astfel cum se menționează mai sus, investigația nu a indicat că această practică nu ar continua. |
| --- | --- |

(295)

În plus, o modificare din 2019 (59) a schemei de subvenționare directă a limitat cantitatea eligibilă pentru subvenții directe la 350 de tone metrice, adică a redus plafonul în comparație cu perioada investigației inițiale. Același plafon a fost menținut în 2020 prin Decretul 3190. Astfel cum se menționează mai sus, investigația nu a indicat că această practică nu ar continua.

59

| (296) | Investigația a arătat, de asemenea, astfel cum se prevede în considerentele 57-72, că GT subvenționează din ce în ce mai mult crescătorii de păstrăvi prin împărțirea ratelor de sprijin. Societățile care cresc păstrăvi de toate dimensiunile în baza aceleiași licențe de piscicultură au beneficiat de avantaje atât în ceea ce privește ratele subvenției pentru categoria „păstrăvi”, cât și cele pentru categoria „păstrăvi de peste un kilogram”. |
| --- | --- |

(296)

Investigația a arătat, de asemenea, astfel cum se prevede în considerentele 57-72, că GT subvenționează din ce în ce mai mult crescătorii de păstrăvi prin împărțirea ratelor de sprijin. Societățile care cresc păstrăvi de toate dimensiunile în baza aceleiași licențe de piscicultură au beneficiat de avantaje atât în ceea ce privește ratele subvenției pentru categoria „păstrăvi”, cât și cele pentru categoria „păstrăvi de peste un kilogram”.

| (297) | Se consideră că modificarea introdusă de GT prin trecerea de la subvenționarea tuturor păstrăvilor cu o singură rată de subvenționare la subvenționarea atât a tuturor păstrăvilor, cât și a „păstrăvilor de peste un kilogram” are caracter durabil. Tendința respectivă a cunoscut o creștere rapidă în ultimii ani, iar GT nu a indicat în vreun fel că aceasta nu va continua. Această creștere a avantajelor prin intermediul plăților efectuate pentru „păstrăvi de peste un kilogram” a compensat parțial scăderea avantajelor primite pentru „păstrăvi”. În general, crescătorii de păstrăvi continuă să primească sprijin direct din partea GT. |
| --- | --- |

(297)

Se consideră că modificarea introdusă de GT prin trecerea de la subvenționarea tuturor păstrăvilor cu o singură rată de subvenționare la subvenționarea atât a tuturor păstrăvilor, cât și a „păstrăvilor de peste un kilogram” are caracter durabil. Tendința respectivă a cunoscut o creștere rapidă în ultimii ani, iar GT nu a indicat în vreun fel că aceasta nu va continua. Această creștere a avantajelor prin intermediul plăților efectuate pentru „păstrăvi de peste un kilogram” a compensat parțial scăderea avantajelor primite pentru „păstrăvi”. În general, crescătorii de păstrăvi continuă să primească sprijin direct din partea GT.

| (298) | Comisia a observat că nivelul global al subvenției pentru produsul care face obiectul reexaminării în lire turcești per kilogram de exporturi către UE nu a scăzut în aceeași măsură cu taxele compensatorii calculate în cursul PIR. Acest fapt se datorează scăderii valorii lirei turcești în raport cu moneda euro de la data investigației inițiale până în prezent și faptului că taxa se calculează pe baza subvenției în lire turcești pe kilogram împărțită la valoarea CIF în lire turcești. |
| --- | --- |

(298)

Comisia a observat că nivelul global al subvenției pentru produsul care face obiectul reexaminării în lire turcești per kilogram de exporturi către UE nu a scăzut în aceeași măsură cu taxele compensatorii calculate în cursul PIR. Acest fapt se datorează scăderii valorii lirei turcești în raport cu moneda euro de la data investigației inițiale până în prezent și faptului că taxa se calculează pe baza subvenției în lire turcești pe kilogram împărțită la valoarea CIF în lire turcești.

| (299) | Totuși, Comisia a observat, de asemenea, că, în paralel cu scăderea valorii lirei turcești în raport cu moneda euro, Turcia a avut și perioade de inflație ridicată. Prin urmare, a scăzut valoarea lirei turcești în țară, iar valoarea subvențiilor plătite, care au rămas constante în lire turcești, au scăzut în termeni reali. Prin urmare, Comisia a considerat reducerea taxei compensatorii față de investigația inițială ca fiind o modificare de durată a circumstanțelor. |
| --- | --- |

(299)

Totuși, Comisia a observat, de asemenea, că, în paralel cu scăderea valorii lirei turcești în raport cu moneda euro, Turcia a avut și perioade de inflație ridicată. Prin urmare, a scăzut valoarea lirei turcești în țară, iar valoarea subvențiilor plătite, care au rămas constante în lire turcești, au scăzut în termeni reali. Prin urmare, Comisia a considerat reducerea taxei compensatorii față de investigația inițială ca fiind o modificare de durată a circumstanțelor.

| (300) | În comunicarea sa din 11 noiembrie 2021, DAO a afirmat că există modificări permanente și regulate ale schemelor de subvenții din Turcia și, prin urmare, modificările valorii subvențiilor nu pot fi considerate de durată. Exporturile de păstrăvi din Turcia au subcotat în continuare prețurile industriei Uniunii și continuă să cauzeze un prejudiciu important acesteia. Prin urmare, reexaminarea actuală ar trebui încheiată, iar nivelul măsurilor în vigoare ar trebui menținut. |
| --- | --- |

(300)

În comunicarea sa din 11 noiembrie 2021, DAO a afirmat că există modificări permanente și regulate ale schemelor de subvenții din Turcia și, prin urmare, modificările valorii subvențiilor nu pot fi considerate de durată. Exporturile de păstrăvi din Turcia au subcotat în continuare prețurile industriei Uniunii și continuă să cauzeze un prejudiciu important acesteia. Prin urmare, reexaminarea actuală ar trebui încheiată, iar nivelul măsurilor în vigoare ar trebui menținut.

| (301) | Argumentele DAO nu au luat în considerare modificările semnificative stabilite în cursul prezentei investigații în ceea ce privește structura și punerea în aplicare a schemelor de subvenționare directă. Eventualele variații anuale ale ratelor de subvenționare nu au afectat concluziile conform cărora circumstanțele investigației inițiale au fost substanțial diferite și modificările efectuate au avut caracter durabil. În consecință, argumentele DAO în acest sens au fost respinse. |
| --- | --- |

(301)

Argumentele DAO nu au luat în considerare modificările semnificative stabilite în cursul prezentei investigații în ceea ce privește structura și punerea în aplicare a schemelor de subvenționare directă. Eventualele variații anuale ale ratelor de subvenționare nu au afectat concluziile conform cărora circumstanțele investigației inițiale au fost substanțial diferite și modificările efectuate au avut caracter durabil. În consecință, argumentele DAO în acest sens au fost respinse.

| (302) | Prin urmare, Comisia a considerat că a avut loc o modificare a circumstanțelor și că aceste modificări sunt de durată. Comisia nu a primit observații cu privire la acest aspect după comunicarea constatărilor. |
| --- | --- |

(302)

Prin urmare, Comisia a considerat că a avut loc o modificare a circumstanțelor și că aceste modificări sunt de durată. Comisia nu a primit observații cu privire la acest aspect după comunicarea constatărilor.

6.   MĂSURI COMPENSATORII

MĂSURI COMPENSATORII

| (303) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia, măsurile compensatorii aplicate importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Republica Turcia ar trebui modificate pentru a ține seama de circumstanțele modificate. |
| --- | --- |

(303)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia, măsurile compensatorii aplicate importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Republica Turcia ar trebui modificate pentru a ține seama de circumstanțele modificate.

| (304) | Măsurile compensatorii au fost calculate ca procent din valoarea CIF a exporturilor de produs care face obiectul reexaminării efectuate către Uniunea Europeană în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(304)

Măsurile compensatorii au fost calculate ca procent din valoarea CIF a exporturilor de produs care face obiectul reexaminării efectuate către Uniunea Europeană în cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (305) | În urma comunicării constatărilor suplimentare, Gumusdoga a solicitat Comisiei să revizuiască calculul cifrei de afaceri totale a grupului de societăți investigat pentru a include cifra de afaceri a societăților afiliate – din afara acestui grup de cinci societăți, care au o legătură directă cu activitățile lor în ceea ce privește produsul care face obiectul reexaminării –, dar care au făcut parte din grupul Gumusdoga. |
| --- | --- |

(305)

În urma comunicării constatărilor suplimentare, Gumusdoga a solicitat Comisiei să revizuiască calculul cifrei de afaceri totale a grupului de societăți investigat pentru a include cifra de afaceri a societăților afiliate – din afara acestui grup de cinci societăți, care au o legătură directă cu activitățile lor în ceea ce privește produsul care face obiectul reexaminării –, dar care au făcut parte din grupul Gumusdoga.

| (306) | Această cerere a fost acceptată, iar cifra de afaceri a societăților în cauză a fost adăugată la cifra de afaceri totală a grupului. |
| --- | --- |

(306)

Această cerere a fost acceptată, iar cifra de afaceri a societăților în cauză a fost adăugată la cifra de afaceri totală a grupului.

| (307) | În urma comunicării constatărilor, cei trei producători-exportatori incluși în eșantion au susținut că Comisia a calculat incorect valoarea CIF a vânzărilor la export către Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării. Aceștia au susținut că Comisia ar trebui să considere valoarea facturii DAP ca fiind valoarea CIF a vânzărilor respective și au susținut că Comisia a făcut acest lucru în cadrul investigațiilor anterioare. |
| --- | --- |

(307)

În urma comunicării constatărilor, cei trei producători-exportatori incluși în eșantion au susținut că Comisia a calculat incorect valoarea CIF a vânzărilor la export către Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării. Aceștia au susținut că Comisia ar trebui să considere valoarea facturii DAP ca fiind valoarea CIF a vânzărilor respective și au susținut că Comisia a făcut acest lucru în cadrul investigațiilor anterioare.

| (308) | Comisia a respins aceste cereri. Valoarea CIF a vânzărilor către Uniune a fost utilizată (astfel cum se menționează în considerentul 297 de mai sus) pentru a determina procentul cu care ar trebui majorat prețul de import pentru a elimina efectul subvenționării. Pentru aceasta este nevoie de valoarea CIF, care este valoarea declarată autorităților vamale la importul în UE. |
| --- | --- |

(308)

Comisia a respins aceste cereri. Valoarea CIF a vânzărilor către Uniune a fost utilizată (astfel cum se menționează în considerentul 297 de mai sus) pentru a determina procentul cu care ar trebui majorat prețul de import pentru a elimina efectul subvenționării. Pentru aceasta este nevoie de valoarea CIF, care este valoarea declarată autorităților vamale la importul în UE.

| (309) | Potrivit practicii standard a Comisiei, în cazul în care această valoare CIF nu a fost raportată sau în cazul în care livrarea se face la frontiera CIF a Uniunii, valoarea facturii constituie baza pentru determinarea valorii CIF. În cazul în care valoarea facturii include costuri ulterioare importului (de exemplu, pentru vânzările pe baza DAP și DDP), Comisia a estimat valoarea CIF a tranzacțiilor respective utilizând elementele de probă disponibile. Pentru vânzările DDP și unele vânzări DAP, valoarea CIF a fost cunoscută și a fost raportată separat în răspunsurile la chestionar și, prin urmare, a fost utilizată. Toate valorile CIF utilizate au fost incluse în informațiile transmise de părți și au fost verificate în cursul VID. |
| --- | --- |

(309)

Potrivit practicii standard a Comisiei, în cazul în care această valoare CIF nu a fost raportată sau în cazul în care livrarea se face la frontiera CIF a Uniunii, valoarea facturii constituie baza pentru determinarea valorii CIF. În cazul în care valoarea facturii include costuri ulterioare importului (de exemplu, pentru vânzările pe baza DAP și DDP), Comisia a estimat valoarea CIF a tranzacțiilor respective utilizând elementele de probă disponibile. Pentru vânzările DDP și unele vânzări DAP, valoarea CIF a fost cunoscută și a fost raportată separat în răspunsurile la chestionar și, prin urmare, a fost utilizată. Toate valorile CIF utilizate au fost incluse în informațiile transmise de părți și au fost verificate în cursul VID.

| (310) | Având în vedere nivelul ridicat de cooperare în cadrul prezentei investigații, Comisia a considerat oportun să stabilească taxa la nivel național la nivelul celei mai ridicate dintre taxele individuale ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(310)

Având în vedere nivelul ridicat de cooperare în cadrul prezentei investigații, Comisia a considerat oportun să stabilească taxa la nivel național la nivelul celei mai ridicate dintre taxele individuale ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

| (311) | Nivelurile individuale ale taxelor compensatorii prevăzute în prezentul regulament pentru fiecare societate se aplică exclusiv importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din Turcia și fabricat de entitățile juridice menționate. |
| --- | --- |

(311)

Nivelurile individuale ale taxelor compensatorii prevăzute în prezentul regulament pentru fiecare societate se aplică exclusiv importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din Turcia și fabricat de entitățile juridice menționate.

| (312) | Importurile de produs care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei compensatorii. |
| --- | --- |

(312)

Importurile de produs care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei compensatorii.

| (313) | O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil, schimbarea de denumire va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(313)

O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil, schimbarea de denumire va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (314) | Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (60), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(314)

Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (60), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

60

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (315) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1037, |
| --- | --- |

(315)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1037,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   La articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823, textul care urmează după cuvintele „care se încadrează în prezent la codurile NC” se înlocuiește cu următorul text:

„ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90, ex 0305 43 00 și ex 1604 19 10 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010, 0305430011 și 1604191011) și care provine din Turcia.”

(2)   Tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823 se înlocuiește cu tabelul de mai jos:

| Societatea | Taxa compensatorie (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Fishark Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Ticaret A.Ş. | 3,4 | B985 |
| Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş. | 4,4 | B964 |
| Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi | 3,1 | B966 |
| Societățile enumerate în anexă | 4,0 | |
| Selina Balık İşleme Tesisi İthalat İhracat Ticaret Anonim Şirketi | 2,8 | C889 |
| Toate celelalte societăți | 4,4 | B999 |

Societatea

Taxa compensatorie (%)

Codul adițional TARIC

Fishark Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Ticaret A.Ş.

3,4

B985

Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş.

4,4

B964

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

3,1

B966

Societățile enumerate în anexă

4,0

Selina Balık İşleme Tesisi İthalat İhracat Ticaret Anonim Şirketi

2,8

C889

Toate celelalte societăți

4,4

B999

(3)   Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.

(4)   Codul adițional TARIC B968 atribuit anterior Lezita Balik A.S. se aplică societății Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi începând cu 7 iulie 2020 (data la care societatea și-a schimbat denumirea). Orice taxă definitivă plătită pentru importurile de produse fabricate de Abalıoglu Balik ve Gıda Ürünleri Anonim Şirketi în plus față de taxa compensatorie stabilită la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823 în ceea ce privește Lezita Balik A.S. se rambursează sau se remite în conformitate cu legislația vamală aplicabilă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 decembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/309 al Comisiei din 26 februarie 2015 de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO L 56, 27.2.2015, p. 12).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/823 al Comisiei din 4 iunie 2018 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Republica Turcia (JO L 139, 5.6.2018, p. 14).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/658 al Comisiei din 15 mai 2020 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/309 de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia în urma unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 19 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 155, 18.5.2020, p. 3).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823 al Comisiei din 20 mai 2021 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 183, 25.5.2021, p. 5).

5

(6)  
  JO C 380, 20.9.2021, p. 15.

6

(7)  
  JO C 40, 5.2.2021, p. 12.

7

(8)  
  JO L 83, 10.3.2022, p. 60.

8

(9)  
  JO C 176, 22.5.2019, p. 24.

9

(10)  
  JO C 86, 16.3.2020, p. 6.

10

(11)  Schimbarea denumirii a fost publicată în Jurnalul Registrului Comerțului cu numărul 10113 din 7 iulie 2020.

11

(12)  Decretul prezidențial nr. 3190, „Decret privind ajutoarele pentru agricultură care urmează să fie acordate în 2020”, publicat în Monitorul Oficial nr. 31295 din 5.11.2020.

12

(13)  Comunicatul 2020/39, publicat în Monitorul Oficial nr. 31321 din 1.12.2020.

13

(14)  Comunicatul 2020/39, articolul 4 litera (f): Păstrăvi de peste un kilogram: păstrăvi care cântăresc cel puțin 1,25 kg (un kilogram două sute cincizeci de grame) per bucată în momentul recoltării.

14

Păstrăvi de peste un kilogram: păstrăvi care cântăresc cel puțin 1,25 kg (un kilogram două sute cincizeci de grame) per bucată în momentul recoltării.

(15)  Considerentul 41 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823.

15

(16)  Considerentele 61-63 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 al Comisiei din 29 octombrie 2014 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO L 319, 6.11.2014, p. 1).

16

(17)  Considerentul 39 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823.

17

(18)  Publicat la 19 iunie 2012, Monitorul Oficial nr. 28328.

18

(19)  Publicat la 20 iunie 2012, Monitorul Oficial nr. 28329.

19

(20)  Producția sectorului acvaculturii este menționată în mod expres în anexa 2/A la Decretul nr. 2012/3305 printre sectoarele care pot beneficia de stimulente precum scutirea de la plata taxei pe valoarea adăugată („TVA”), scutirea de la plata taxelor vamale, reduceri de impozite, contribuții la investiții, sprijin pentru plata primelor de asigurări sociale (contribuția angajatorilor), alocare de terenuri, sprijin pentru rata dobânzilor, sprijin pentru plata impozitului pe venit și sprijin pentru plata primelor de asigurări sociale (contribuția angajaților).

20

(21)  Considerentele 45-48 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014.

21

(22)  Considerentele 63-65 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823.

22

(23)  Memorandumul de decizie pentru stabilirea preliminară afirmativă în cadrul investigației privind taxele compensatorii pentru foile de aluminiu din aliaj comun din Republica Turcia, cauza C-489-840, publicat la 7 august 2020.

23

(24)  Articolele 12 și 13, Monitorul Oficial nr. 25852 din 21 iunie 2005.

24

(25)  Monitorul Oficial nr. 30608 din 27 noiembrie 2018.

25

(26)  Considerentele 88 și 89 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014, confirmat prin considerentul 42 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/309).

26

(27)  Considerentul 70 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823.

27

(28)  http://yuksekgerilim.com.tr/tr/ihracat-yuklemelerinde-devlet-navlun-destegi-hk/ (link accesat la 22 august 2022).

28

(29)  Publicat în Monitorul Oficial nr. 29109 din 4.9.2014.

29

(30)  https://www.ziraatbank.me/en/ziraat-bank-turkey-today (link accesat la 24 iunie 2022).

30

(31)  https://www.tvf.com.tr/uploads/file/law-no-6741.pdf (link accesat la 24 iunie 2022).

31

(32)  https://www.tvf.com.tr/uploads/file/decree.pdf (link accesat la 24 iunie 2022).

32

(33)  Considerentul 67 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014.

33

(34)  Considerentul 69 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014.

34

(35)  Considerentul 79 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823.

35

(36)  Publicată la 31 martie 1987 în Monitorul Oficial nr. 19417 (bis).

36

(37)  Publicată la 23 februarie 2013 în Monitorul Oficial nr. 28568.

37

(38)  https://www.eximbank.gov.tr/en/product-and-services/credits/short-term-export-credits/rediscount-credit-program (link accesat la 24 iunie 2022).

38

(39)  Emise la 4 octombrie 2016 de Direcția Generală a Instituțiilor Bancare și Financiare și de Direcția pentru legislația privind schimbul valutar din cadrul Băncii Centrale a Turciei.

39

(40)  https://www3.tcmb.gov.tr/yillikrapor/2020/en/m-2-2.html section 2.2.4 (link accesat la 1 iulie 2022).

40

(41)  https://ms.hmb.gov.tr/uploads/2019/05/ivme-sunum.pdf (link accesat la 11 iulie 2022).

41

(42)  https://www.sondakika.com/ekonomi/haber-ivme-finansman-paketi-12078612/

42

(43)  https://www.sondakika.com/ekonomi/haber-ivme-finansman-paketi-12078612/

43

(44)  http://www.satso.org.tr/duyuru/5605/ivme-finansman-paketi.aspx

44

(45)  https://www.halkbank.com.tr/en/investor-relations/corporate-information/ownership-structure.html (link accesat la 8 august 2022).

45

(46)  https://www.halkbank.com.tr/en/investor-relations/financial-information/annual-reports.html (link accesat la 8 august 2022).

46

(47)  https://www.halkbank.com.tr/en/investor-relations/corporate-governance/articles-of-association.html (link accesat la 17 august 2022).

47

(48)  https://www.halkbank.com.tr/en/about-halkbank/discover/we-are-turkiyes-sme-and-tradesman-bank.html (link accesat la 16 august 2022).

48

(49)  https://www.halkbank.com.tr/en/investor-relations/financial-information/annual-reports.html (link accesat la 8 august 2022).

49

(50)  https://www.hurriyet.com.tr/ekonomi/halkbanktan-1-7-milyar-lira-kar-41447902

50

(51)  Considerentele 75-78 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014.

51

(52)  Considerentul 83 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823.

52

(53)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823.

53

(54)  https://evds2.tcmb.gov.tr/index.php?/evds/portlet/K24NEG9DQ1s%3D/en (link accesat la 1 iulie 2022). Rata dobânzii pentru împrumuturile comerciale în TL (cu excepția contului de descoperire de cont și a cărților de credit ale societăților) pentru împrumuturile primite în TL și rata dobânzii pentru împrumuturile comerciale în EUR pentru împrumuturile primite în EUR.

54

(55)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823.

55

(56)  Considerentele 91 și 92 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823.

56

(57)  Decretul nr. 2016/8791 al Turciei privind subvențiile pentru agricultură pentru anul 2016, din 25 aprilie 2016 (pus în aplicare retroactiv de la 1 ianuarie 2016).

57

(58)  
  „Comunicatul privind sprijinirea acvaculturii” nr. 2016/33 cu privire la punerea în aplicare a Decretului nr. 2016/8791 a fost publicat în Monitorul Oficial la 3 august 2016.

58

(59)  Decretul prezidențial 2019/1691 privind subvențiile agricole pentru 2019, din 23 octombrie 2019 (pus în aplicare retroactiv de la 1 ianuarie 2019), publicat în Monitorul Oficial nr. 30928/24.10.2019.

59

(60)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

60

---

ANEXĂ

Producători-exportatori cooperanți din Turcia care nu au fost incluși în eșantion:

| Denumirea | Codul adițional TARIC |
| --- | --- |
| Abalıoğlu Balık ve Gıda Ürünleri A.Ş. | B968 |
| Alima Su Ürünleri ve Gıda Sanayi Ticaret A.Ş. | B974 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş. | B977 |
| Baypa Bayhan Su Urunleri San. Ve Tic. A.S. | C890 |
| Ertug Balik Uretim Tesisi A.S. and More Su Urunleri A.S. | C891 |
| Kemal Balıkçılık Ihracat Ltd. Şti. | B981 |
| Kılıç Deniz Ürünleri Üretimi İhracat İthalat ve Ticaret A.Ş. | B965 |
| Lazsom Su Urunleri Gida Uretim Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi | C892 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti. | B982 |
| Ömer Yavuz Balikcilik Su Ürünleri San. Tic. Ltd. Sti. | B984 |
| Premier Kultur Balikciligi Yatirim Ve Pazarlama A.S | C893 |
| Uluturhan Balikçilik Turizm Ticaret Limited Şirketi | C894 |
| Yavuzlar Otomotiv Balikcilik San.Tic.Ltd.Sti. | C895 |

Denumirea

Codul adițional TARIC

Abalıoğlu Balık ve Gıda Ürünleri A.Ş.

B968

Alima Su Ürünleri ve Gıda Sanayi Ticaret A.Ş.

B974

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

B977

Baypa Bayhan Su Urunleri San. Ve Tic. A.S.

C890

Ertug Balik Uretim Tesisi A.S. and More Su Urunleri A.S.

C891

Kemal Balıkçılık Ihracat Ltd. Şti.

B981

Kılıç Deniz Ürünleri Üretimi İhracat İthalat ve Ticaret A.Ş.

B965

Lazsom Su Urunleri Gida Uretim Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi

C892

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

B982

Ömer Yavuz Balikcilik Su Ürünleri San. Tic. Ltd. Sti.

B984

Premier Kultur Balikciligi Yatirim Ve Pazarlama A.S

C893

Uluturhan Balikçilik Turizm Ticaret Limited Şirketi

C894

Yavuzlar Otomotiv Balikcilik San.Tic.Ltd.Sti.

C895

---

DECIZII

| 8.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 316/86 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 316/86

---

DECIZIA (UE) 2022/2391 A CONSILIULUI

din 25 noiembrie 2022

privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului membrilor Consiliului oleicol internațional în ceea ce privește standardul comercial care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Acordul internațional din 2015 cu privire la uleiul de măsline și măslinele de masă (denumit în continuare „acordul”) a fost încheiat în numele Uniunii prin Decizia (UE) 2019/848 a Consiliului (1). |
| --- | --- |

(1)

Acordul internațional din 2015 cu privire la uleiul de măsline și măslinele de masă (denumit în continuare „acordul”) a fost încheiat în numele Uniunii prin Decizia (UE) 2019/848 a Consiliului (1).

| (2) | În temeiul articolului 7 alineatul (1) din acord, Consiliul membrilor Consiliului Oleicol Internațional (denumit în continuare „Consiliul membrilor”) ia decizii și adoptă recomandări pentru aplicarea dispozițiilor acordului. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 7 alineatul (1) din acord, Consiliul membrilor Consiliului Oleicol Internațional (denumit în continuare „Consiliul membrilor”) ia decizii și adoptă recomandări pentru aplicarea dispozițiilor acordului.

| (3) | Cu ocazia celei de a 116-a sesiuni a sa, care va avea loc în perioada 28 noiembrie-2 decembrie 2022, Consiliul membrilor urmează să adopte o decizie de modificare a standardului comercial ce se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline, precum și o decizie de actualizare a unei metode de analiză pentru ceruri și pentru esterii etilici ai acizilor grași. |
| --- | --- |

(3)

Cu ocazia celei de a 116-a sesiuni a sa, care va avea loc în perioada 28 noiembrie-2 decembrie 2022, Consiliul membrilor urmează să adopte o decizie de modificare a standardului comercial ce se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline, precum și o decizie de actualizare a unei metode de analiză pentru ceruri și pentru esterii etilici ai acizilor grași.

| (4) | Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului membrilor, deoarece deciziile care urmează să fie adoptate vor fi obligatorii pentru Uniune în ceea ce privește comerțul internațional cu ceilalți membri ai Consiliului oleicol internațional (IOC) și vor putea influența în mod decisiv conținutul dreptului Uniunii, mai exact în ceea ce privește standardele de comercializare referitoare la uleiul de măsline adoptate de Comisie în temeiul articolului 75 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2). |
| --- | --- |

(4)

Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului membrilor, deoarece deciziile care urmează să fie adoptate vor fi obligatorii pentru Uniune în ceea ce privește comerțul internațional cu ceilalți membri ai Consiliului oleicol internațional (IOC) și vor putea influența în mod decisiv conținutul dreptului Uniunii, mai exact în ceea ce privește standardele de comercializare referitoare la uleiul de măsline adoptate de Comisie în temeiul articolului 75 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2).

| (5) | Deciziile care urmează să fie adoptate de Consiliul membrilor se referă la eliminarea anexei 1 la standardul comercial și la simplificarea arborilor decizionali pentru delta-7-stigmastenol, precum și la includerea revizuirii 3 a metodei de determinare a cerurilor și a esterilor etilici ai acizilor grași. Deciziile respective au fost discutate pe larg de experți științifici și tehnici ai Comisiei și ai statelor membre din sectorul uleiului de măsline. Deciziile respective vor contribui la armonizarea la nivel internațional a standardelor privind uleiul de măsline și vor institui un cadru care va asigura o concurență echitabilă în comerțul cu produse din sectorul uleiului de măsline. Prin urmare, deciziile respective ar trebui să fie sprijinite. |
| --- | --- |

(5)

Deciziile care urmează să fie adoptate de Consiliul membrilor se referă la eliminarea anexei 1 la standardul comercial și la simplificarea arborilor decizionali pentru delta-7-stigmastenol, precum și la includerea revizuirii 3 a metodei de determinare a cerurilor și a esterilor etilici ai acizilor grași. Deciziile respective au fost discutate pe larg de experți științifici și tehnici ai Comisiei și ai statelor membre din sectorul uleiului de măsline. Deciziile respective vor contribui la armonizarea la nivel internațional a standardelor privind uleiul de măsline și vor institui un cadru care va asigura o concurență echitabilă în comerțul cu produse din sectorul uleiului de măsline. Prin urmare, deciziile respective ar trebui să fie sprijinite.

| (6) | În cazul în care adoptarea deciziilor respective în cadrul Consiliului membrilor în timpul celei de a 116-a sesiuni este amânată ca urmare a faptului că unii membri nu sunt în măsură să își dea acordul, poziția de a sprijini adoptarea deciziilor respective ar trebuie să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul unei eventuale proceduri de adoptare de către Consiliul membrilor prin schimb de corespondență, în temeiul articolului 10 alineatul (6) din acord, cu condiția ca această procedură să fie demarată înainte de următoarea sesiune ordinară a Consiliului membrilor din iunie 2023. |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care adoptarea deciziilor respective în cadrul Consiliului membrilor în timpul celei de a 116-a sesiuni este amânată ca urmare a faptului că unii membri nu sunt în măsură să își dea acordul, poziția de a sprijini adoptarea deciziilor respective ar trebuie să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul unei eventuale proceduri de adoptare de către Consiliul membrilor prin schimb de corespondență, în temeiul articolului 10 alineatul (6) din acord, cu condiția ca această procedură să fie demarată înainte de următoarea sesiune ordinară a Consiliului membrilor din iunie 2023.

| (7) | Revizuirea standardului comercial care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline COI/T.15/NC No. 3/Rev. 19 ar putea necesita adaptări tehnice ale altor metode sau documente ale IOC. Aceste adaptări tehnice ar trebui să fie sprijinite. |
| --- | --- |

(7)

Revizuirea standardului comercial care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline COI/T.15/NC No. 3/Rev. 19 ar putea necesita adaptări tehnice ale altor metode sau documente ale IOC. Aceste adaptări tehnice ar trebui să fie sprijinite.

| (8) | În vederea apărării interesului Uniunii, Comisiei ar trebui totuși să i se permită să solicite amânarea adoptării deciziilor de modificare a standardului comercial sau a metodelor pentru o sesiune ulterioară a Consiliului membrilor, dacă poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii ar putea fi afectată de noi informații științifice sau tehnice prezentate înaintea sau în timpul celei de a 116-a sesiuni, |
| --- | --- |

(8)

În vederea apărării interesului Uniunii, Comisiei ar trebui totuși să i se permită să solicite amânarea adoptării deciziilor de modificare a standardului comercial sau a metodelor pentru o sesiune ulterioară a Consiliului membrilor, dacă poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii ar putea fi afectată de noi informații științifice sau tehnice prezentate înaintea sau în timpul celei de a 116-a sesiuni,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii a în cadrul Consiliului membrilor cu ocazia celei de a 116-a sesiuni care urmează să aibă loc în perioada 28 noiembrie-2 decembrie 2022, sau în cadrul unei proceduri de adoptare de către Consiliul membrilor prin schimb de corespondență inițiată înainte de următoarea sa sesiune ordinară din iunie 2023, în ceea ce privește revizuirea standardului comercial care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline COI/T.15/NC No. 3/Rev. 19, este de a sprijini decizia de eliminare a anexei 1 la standardul comercial și de simplificare a arborilor decizionali pentru delta-7-stigmastenol, iar în ceea ce privește revizuirea metodei COI/T.20/Do. nr. 28/REV 3 [Determination of the content of waxes and fatty acid ethyl esters by capillary gas chromatography („Determinarea conținutului de ceruri și de esteri etilici ai acizilor grași prin cromatografie în fază gazoasă pe coloană capilară”)] este de a sprijini decizia de a include o metodă alternativă de analiză și de a efectua unele modificări minore ale metodei existente.

Articolul 2

Poziția Uniunii este de a sprijini adaptările tehnice ale altor metode sau documente ale IOC, dacă acestea rezultă din revizuirea standardului comercial care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline COI/T.15/NC No. 3/Rev. 19.

Articolul 3

În cazul în care există probabilitatea ca poziția menționată la articolul 1 să fie afectată de noi informații științifice sau tehnice prezentate înaintea sau în timpul celei de a 116-a sesiuni a Consiliului membrilor, Comisia solicită ca adoptarea deciziei de modificare a standardului comercial care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline și a metodei de analiză pentru ceruri și esterii etilici ai acizilor grași să fie amânată până la stabilirea poziției Uniunii pe baza respectivelor informații noi.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 25 noiembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SÍKELA

---

(1)  Decizia (UE) 2019/848 a Consiliului din 17 mai 2019 privind încheierea în numele Uniunii Europene a Acordului internațional din 2015 cu privire la uleiul de măsline și măslinele de masă (JO L 139, 27.5.2019, p. 1).

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).

2

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 8.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 316/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 316/88

---

DECIZIA nr. 1/2022 A COMITETULUI PENTRU COMERȚ

din 16 noiembrie 2022

de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2022/2392]

COMITETUL PENTRU COMERȚ,

având în vedere Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte, în special articolul 13 alineatul (1) litera (d),

întrucât:

| (1) | La 21 noiembrie 2017, Columbia a prezentat Uniunii cererea sa de adăugare a unei indicații geografice noi în apendicele 1 la anexa XIII la acord, în temeiul articolului 209 din acord. Uniunea a finalizat procedura de obiecție și examinarea unei indicații geografice noi din Columbia. |
| --- | --- |

(1)

La 21 noiembrie 2017, Columbia a prezentat Uniunii cererea sa de adăugare a unei indicații geografice noi în apendicele 1 la anexa XIII la acord, în temeiul articolului 209 din acord. Uniunea a finalizat procedura de obiecție și examinarea unei indicații geografice noi din Columbia.

| (2) | La 20 octombrie 2022, în temeiul articolului 257 alineatul (2) din acord, Subcomitetul pentru proprietatea intelectuală, în cadrul unei sesiuni între partea UE și Columbia, a evaluat informațiile referitoare la indicația geografică și a propus Comitetului pentru comerț modificarea apendicelui 1 la anexa XIII la acord. |
| --- | --- |

(2)

La 20 octombrie 2022, în temeiul articolului 257 alineatul (2) din acord, Subcomitetul pentru proprietatea intelectuală, în cadrul unei sesiuni între partea UE și Columbia, a evaluat informațiile referitoare la indicația geografică și a propus Comitetului pentru comerț modificarea apendicelui 1 la anexa XIII la acord.

| (3) | Prin urmare, apendicele 1 la anexa XIII la acord trebuie să fie modificat. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, apendicele 1 la anexa XIII la acord trebuie să fie modificat.

| (4) | Decizia de a modifica apendicele 1 la anexa XIII la acord poate fi adoptată în cadrul unei sesiuni a Comitetului pentru comerț între partea UE și Columbia, în temeiul articolului 14 alineatul (3) din acordul comercial, întrucât se referă doar la relația bilaterală dintre acestea și nu afectează drepturile și obligațiile unei alte țări andine semnatare, |
| --- | --- |

(4)

Decizia de a modifica apendicele 1 la anexa XIII la acord poate fi adoptată în cadrul unei sesiuni a Comitetului pentru comerț între partea UE și Columbia, în temeiul articolului 14 alineatul (3) din acordul comercial, întrucât se referă doar la relația bilaterală dintre acestea și nu afectează drepturile și obligațiile unei alte țări andine semnatare,

DECIDE:

Articolul 1

În tabelul de la litera (a), „Indicațiile geografice ale Columbiei pentru produse agricole și alimentare, vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate”, din apendicele 1 la anexa XIII la acord, se adaugă rubrica din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie, întocmită în două exemplare, este semnată de reprezentanții Comitetului pentru comerț autorizați să acționeze în numele părților în scopul modificării acordului. Prezenta decizie produce efecte începând cu data ultimei semnături.

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Quito, 16 noiembrie 2022.

Pentru Comitetul pentru comerț

Șeful delegației UE

Paolo GARZOTTI

Șeful delegației Columbiei

Luis Felipe QUINTERO

---

ANEXĂ

| (a) | „Indicațiile geografice ale Columbiei pentru produse agricole și alimentare, vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate” |
| --- | --- |

(a)

„Indicațiile geografice ale Columbiei pentru produse agricole și alimentare, vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate”

BOCADILLO VELEÑO

Pastă de fructe

---

| 8.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 316/91 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 316/91

---

DECIZIA nr. 2/2022 A COMITETULUI PENTRU COMERȚ

din 16 noiembrie 2022

de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2022/2393]

COMITETUL PENTRU COMERȚ,

având în vedere Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte, în special articolul 13 alineatul (1) litera (d),

întrucât:

| (1) | La 31 octombrie 2017, Peru a prezentat Uniunii cererea sa de adăugare a unor indicații geografice noi în apendicele 1 la anexa XIII la acord, în temeiul articolului 209 din acord. Uniunea a finalizat procedura de obiecție și examinarea a șase indicații geografice noi din Peru. |
| --- | --- |

(1)

La 31 octombrie 2017, Peru a prezentat Uniunii cererea sa de adăugare a unor indicații geografice noi în apendicele 1 la anexa XIII la acord, în temeiul articolului 209 din acord. Uniunea a finalizat procedura de obiecție și examinarea a șase indicații geografice noi din Peru.

| (2) | La 20 octombrie 2022, în temeiul articolului 257 alineatul (2) din acord, Subcomitetul pentru proprietatea intelectuală, în cadrul unei sesiuni între partea UE și Peru, a evaluat informațiile referitoare la indicațiile geografice și a propus Comitetului pentru comerț modificarea în consecință a apendicelui 1 la anexa XIII la acord. |
| --- | --- |

(2)

La 20 octombrie 2022, în temeiul articolului 257 alineatul (2) din acord, Subcomitetul pentru proprietatea intelectuală, în cadrul unei sesiuni între partea UE și Peru, a evaluat informațiile referitoare la indicațiile geografice și a propus Comitetului pentru comerț modificarea în consecință a apendicelui 1 la anexa XIII la acord.

| (3) | Prin urmare, apendicele 1 la anexa XIII la acord trebuie să fie modificat. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, apendicele 1 la anexa XIII la acord trebuie să fie modificat.

| (4) | Decizia de a modifica apendicele 1 la anexa XIII la acord poate fi adoptată în cadrul unei sesiuni a Comitetului pentru comerț între partea UE și Peru, în temeiul articolului 14 alineatul (3) din acordul comercial, întrucât se referă doar la relația bilaterală dintre acestea și nu afectează drepturile și obligațiile unei alte țări andine semnatare, |
| --- | --- |

(4)

Decizia de a modifica apendicele 1 la anexa XIII la acord poate fi adoptată în cadrul unei sesiuni a Comitetului pentru comerț între partea UE și Peru, în temeiul articolului 14 alineatul (3) din acordul comercial, întrucât se referă doar la relația bilaterală dintre acestea și nu afectează drepturile și obligațiile unei alte țări andine semnatare,

DECIDE:

Articolul 1

În tabelul de la litera (c), „Indicațiile geografice ale Republicii Peru pentru produse agricole și alimentare, vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate”, din apendicele 1 la anexa XIII la acord, se adaugă rubricile din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie, întocmită în două exemplare, este semnată de reprezentanții Comitetului pentru comerț autorizați să acționeze în numele părților în scopul modificării acordului. Prezenta decizie produce efecte începând cu data ultimei semnături.

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Quito, 16 noiembrie 2022.

Pentru Comitetul pentru comerț

Șeful delegației UE

Paolo GARZOTTI

Șeful delegației Republicii Peru

Jose Luis CASTILLO

---

ANEXĂ

| (c) | „Indicațiile geografice ale Republicii Peru pentru produse agricole și alimentare, vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate” |
| --- | --- |

(c)

„Indicațiile geografice ale Republicii Peru pentru produse agricole și alimentare, vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate”

ACEITUNA DE TACNA

Măsline

CACAO AMAZONAS PERÚ

Cacao

CAFÉ MACHU PICCHU - HUADQUIÑA

Cafea

CAFÉ VILLA RICA

Cafea

LOCHE DE LAMBAYEQUE

Fructe

MACA JUNÍN-PASCO

Produse vegetale

---

| 8.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 316/93 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 316/93

---

DECIZIA nr. 3/2022 A COMITETULUI PENTRU COMERȚ

din 16 noiembrie 2022

de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2022/2394]

COMITETUL PENTRU COMERȚ,

având în vedere Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte, în special articolul 13 alineatul (1) litera (d),

întrucât:

| (1) | La 28 noiembrie 2018, Ecuadorul a prezentat Uniunii cererea sa de adăugare a unor indicații geografice noi în apendicele 1 la anexa XIII la acord, în temeiul articolului 209 din acord. Uniunea a finalizat procedura de obiecție și examinarea a trei indicații geografice noi din Ecuador. |
| --- | --- |

(1)

La 28 noiembrie 2018, Ecuadorul a prezentat Uniunii cererea sa de adăugare a unor indicații geografice noi în apendicele 1 la anexa XIII la acord, în temeiul articolului 209 din acord. Uniunea a finalizat procedura de obiecție și examinarea a trei indicații geografice noi din Ecuador.

| (2) | La 20 octombrie 2022, în temeiul articolului 257 alineatul (2) din acord, Subcomitetul pentru proprietatea intelectuală, în cadrul unei sesiuni între partea UE și Ecuador, a evaluat informațiile referitoare la indicațiile geografice și a propus Comitetului pentru comerț modificarea în consecință a apendicelui 1 la anexa XIII la acord. |
| --- | --- |

(2)

La 20 octombrie 2022, în temeiul articolului 257 alineatul (2) din acord, Subcomitetul pentru proprietatea intelectuală, în cadrul unei sesiuni între partea UE și Ecuador, a evaluat informațiile referitoare la indicațiile geografice și a propus Comitetului pentru comerț modificarea în consecință a apendicelui 1 la anexa XIII la acord.

| (3) | Prin urmare, apendicele 1 la anexa XIII la acord trebuie să fie modificat. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, apendicele 1 la anexa XIII la acord trebuie să fie modificat.

| (4) | Decizia de a modifica apendicele 1 la anexa XIII la acord poate fi adoptată în cadrul unei sesiuni a Comitetului pentru comerț între partea UE și Ecuador, în temeiul articolului 14 alineatul (3) din acordul comercial, întrucât se referă doar la relația bilaterală dintre acestea și nu afectează drepturile și obligațiile unei alte țări andine semnatare, |
| --- | --- |

(4)

Decizia de a modifica apendicele 1 la anexa XIII la acord poate fi adoptată în cadrul unei sesiuni a Comitetului pentru comerț între partea UE și Ecuador, în temeiul articolului 14 alineatul (3) din acordul comercial, întrucât se referă doar la relația bilaterală dintre acestea și nu afectează drepturile și obligațiile unei alte țări andine semnatare,

DECIDE:

Articolul 1

În tabelul de la litera (d), „Indicațiile geografice ale Ecuadorului pentru produse agricole și alimentare, vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate”, din apendicele 1 la anexa XIII la acord, se adaugă rubricile din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie, întocmită în două exemplare, este semnată de reprezentanții Comitetului pentru comerț autorizați să acționeze în numele părților în scopul modificării acordului. Prezenta decizie produce efecte începând cu data ultimei semnături.

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Quito, 16 noiembrie 2022.

Pentru Comitetul pentru comerț

Șeful delegației UE

Paolo GARZOTTI

Șeful delegației Ecuadorului

Daniel LEGARDA

---

ANEXĂ

| (d) | „Indicațiile geografice ale Ecuadorului pentru produse agricole și alimentare, vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate” |
| --- | --- |

(d)

„Indicațiile geografice ale Ecuadorului pentru produse agricole și alimentare, vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate”

CAFÉ DE GALAPAGOS

Cafea

MANÍ DE TRANSKUTUKÚ

Arahide

PITAHAYA AMAZÓNICA DE PALORA

Fructe

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 8.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 316/95 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 316/95

---

DECIZIA DELEGATĂ nr. 196/22/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 26 octombrie 2022

privind măsurile de urgență din Norvegia referitoare la focarele de gripă aviară înalt patogenă, adoptate în temeiul articolului 259 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2016/429 și al articolelor 21, 39 și 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 [2022/2395]

Corectată la 7 noiembrie 2022 prin Decizia delegată nr. 201/22/COL a Autorității AELS de supraveghere

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, în special articolul 1 alineatul (2) și articolul 3 din Protocolul 1 la acesta,

având în vedere actul menționat în capitolul I partea 1.1 punctul 13 din anexa I la Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor [„Regulamentul (UE) 2016/429”] (1), astfel cum a fost modificat și adaptat la Acordul privind SEE prin adaptările specifice și sectoriale menționate în anexa I la acordul respectiv, în special articolul 257 alineatul (1), articolul 258 alineatele (1), (2) și (3) și articolul 259 alineatul (1) litera (c),

având în vedere actul menționat în capitolul I partea 1.1 punctul 13e din anexa I la Acordul privind SEE, Regulamentul delegat (UE) 2020/687 al Comisiei din 17 decembrie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele de prevenire și control al anumitor boli listate [„Regulamentul delegat (UE) 2020/687”] (2), astfel cum a fost modificat și adaptat la Acordul privind SEE prin adaptările specifice și sectoriale menționate în anexa I la acordul respectiv, în special articolele 21, 39 și 55,

având în vedere actul menționat în capitolul I partea 1.1 punctul 13a din anexa I la Acordul privind SEE, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 al Comisiei din 3 decembrie 2018privind aplicarea anumitor norme de prevenire și control al bolilor în cazul categoriilor de boli listate și de stabilire a unei liste a speciilor și a grupurilor de specii care prezintă un risc considerabil de răspândire a bolilor listate respective [„Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882”] (3), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin adaptările specifice și sectoriale menționate în anexa I la acordul respectiv, în special articolele 1 și 2, precum și anexa la acesta,

astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin punctul 4 litera (d) din Protocolul 1 la Acordul privind SEE,

întrucât:

Gripa aviară înalt patogenă („HPAI”) este o boală infecțioasă virală a păsărilor care poate avea un impact sever asupra profitabilității exploatațiilor avicole, cauzând perturbări ale comerțului în Spațiul Economic European („SEE”). Virusurile HPAI pot infecta păsări migratoare, care ulterior pot să le răspândească pe distanțe lungi în timpul migrațiilor de toamnă și de primăvară. Prin urmare, prezența virusurilor HPAI la păsări sălbatice reprezintă o amenințare continuă de introducere directă și indirectă a acestor virusuri în exploatațiile de păsări de curte sau de alte păsări captive. În cazul apariției unui focar epidemic de HPAI, există riscul ca agentul patogen să se răspândească la alte exploatații de păsări de curte sau de păsări captive.

Regulamentul (UE) 2016/429, Regulamentul delegat (UE) 2020/687 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 s-au aplicat de la 21 aprilie 2021.

Regulamentul (UE) 2016/429 stabilește un nou cadru legislativ pentru prevenirea și combaterea bolilor transmisibile la animale sau la om. HPAI este menționată la articolul 9 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (UE) 2016/429 ca boală listată care face obiectul normelor de prevenire și control prevăzute la articolul respectiv. Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 menționează HPAI ca boală de categoria A, D și E, astfel cum este definită la articolul 1 din regulamentul respectiv.

Articolul 259 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/429 impune Autorității AELS de Supraveghere (denumită în continuare „Autoritatea”) să revizuiască măsurile de urgență luate de autoritățile competente din Norvegia în temeiul articolului 257 alineatul (1) litera (a) sau al articolului 258 din același regulament în cazul apariției unui focar al unei boli listate menționate la articolul 9 alineatul (1) litera (a), inclusiv HPAI („măsurile luate de autoritățile norvegiene”). Articolul 259 alineatul (1) litera (c) impune Autorității, în cazul în care consideră necesar, în scopul evitării unei perturbări nejustificate a circulației animalelor și a produselor, să adopte măsurile de urgență menționate la articolul 257 alineatul (1) de aprobare a măsurilor luate de autoritățile norvegiene.

Regulamentul delegat (UE) 2020/687 completează normele pentru controlul bolilor de categoria A, B și C prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/429, inclusiv măsurile de control al bolilor vizând HPAI. Articolul 21 din regulamentul respectiv prevede instituirea unor zone de protecție și de supraveghere în cazul apariției unui focar de boală din categoria A, inclusiv HPAI. Această regionalizare este aplicată în special pentru a menține starea de sănătate a păsărilor în restul teritoriului Norvegiei, prin prevenirea introducerii agentului patogen și prin asigurarea depistării timpurii a bolii.

Norvegia a notificat un focar confirmat de HPAI într-o exploatație de aproximativ 7 000 de păsări ouătoare (4). Autoritățile competente din Norvegia au luat măsurile de control al bolilor necesare în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul acestui focar.

Pentru a preîntâmpina orice fel de perturbare inutilă a comerțului în SEE, este nevoie de o descriere rapidă a zonelor de protecție și de supraveghere instituite de Norvegia ca urmare a apariției focarelor de HPAI.

În consecință, zonele de protecție și de supraveghere instituite ca urmare a apariției focarelor de HPAI din Norvegia, unde se aplică măsurile de control al bolilor astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2020/687, sunt enumerate în anexa la prezenta decizie prin care se aprobă măsurile luate de autoritățile norvegiene în temeiul articolului 259 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2016/429, precum și durata regionalizării respective specificată în anexa menționată.

Autoritatea a examinat, în colaborare cu Norvegia, măsurile de control al bolilor și admite că limitele zonelor de protecție și de supraveghere, stabilite de autoritățile competente din Norvegia, se află la o distanță suficient de mare față de orice exploatație în care a fost confirmat un focar epidemic de HPAI.

La 25 octombrie 2022, autoritatea, prin Decizia delegată nr. 195/22/COL (documentul nr. 1322967) a prezentat în mod corespunzător proiectul de decizie Comitetului AELS pentru chestiuni veterinare și fitosanitare, în conformitate cu articolul 259 alineatul (1) și cu articolul 266 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/429. La 26 octombrie 2022, Comitetul AELS a emis un aviz favorabil cu privire la proiectul de decizie. În consecință, proiectul de decizie este conform cu avizul comitetului.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Zonele de protecție și de supraveghere instituite de Norvegia în temeiul articolului 21 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687, precum și durata măsurilor care trebuie aplicate în astfel de zone de protecție în temeiul articolului 39 și în astfel de zone de supraveghere în temeiul articolului 55 din respectivul Regulament delegat, în urma apariției unui focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă la păsările de curte sau la păsările captive, sunt instituite și aprobate la nivelul statelor AELS care fac parte din SEE și sunt enumerate în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Norvegia se asigură că:

| (a) | zonele de protecție instituite de autoritățile sale competente în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 cuprind cel puțin zonele menționate ca zone de protecție în partea A din anexa la prezenta decizie; |
| --- | --- |

(a)

zonele de protecție instituite de autoritățile sale competente în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 cuprind cel puțin zonele menționate ca zone de protecție în partea A din anexa la prezenta decizie;

| (b) | măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție, astfel cum se prevede la articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687, sunt menținute cel puțin până la datele valabile pentru zonele de protecție menționate în partea A din anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(b)

măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție, astfel cum se prevede la articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687, sunt menținute cel puțin până la datele valabile pentru zonele de protecție menționate în partea A din anexa la prezenta decizie.

Articolul 3

Norvegia se asigură că:

| (a) | zonele de supraveghere instituite de autoritățile sale competente în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 cuprind cel puțin zonele menționate ca zone de supraveghere în partea B din anexa la prezenta decizie; |
| --- | --- |

(a)

zonele de supraveghere instituite de autoritățile sale competente în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 cuprind cel puțin zonele menționate ca zone de supraveghere în partea B din anexa la prezenta decizie;

| (b) | măsurile care trebuie aplicate în zonele de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687, sunt menținute cel puțin până la datele valabile pentru zonele de supraveghere menționate în partea B a anexei la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(b)

măsurile care trebuie aplicate în zonele de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687, sunt menținute cel puțin până la datele valabile pentru zonele de supraveghere menționate în partea B a anexei la prezenta decizie.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data semnării ei.

Articolul 5

Prezenta decizie se aplică până la ultima dată menționată în anexa la prezenta decizie, dată la care măsurile de control al bolilor în oricare dintre zonele de protecție sau de supraveghere încetează să mai fie aplicabile în conformitate cu articolul 39 sau cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687, după caz.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează Norvegiei.

Articolul 7

Prezenta decizie este autentică în limba engleză.

Adoptată la Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere, acționând în temeiul Deciziei de delegare nr. 130/20/COL,

Árni Páll ÁRNASON

Membru responsabil al Colegiului

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Contrasemnatar în calitate de director Afaceri juridice și executive

---

(1)  Încorporat în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 179/2020 a Comitetului mixt al SEE din 11 decembrie 2020.

1

(2)  Încorporat în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 3/2021 a Comitetului mixt al SEE din 5 februarie 2021.

2

(3)  Încorporat în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 179/2020 a Comitetului mixt al SEE din 11 decembrie 2020.

3

(4)  Documentul nr. 1322915.

4

---

ANEXĂ

Partea A

Zone de protecție din Norvegia, astfel cum sunt menționate la articolele 1 și 2

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| părțile din municipiile Klepp, Sandnes și Sola din județul Rogaland care sunt cuprinse într-un cerc cu raza de 3 kilometri, cu centrul situat pe coordonatele GPS N: 58.80459 E: 5.61203 | 12.11.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

părțile din municipiile Klepp, Sandnes și Sola din județul Rogaland care sunt cuprinse într-un cerc cu raza de 3 kilometri, cu centrul situat pe coordonatele GPS N: 58.80459 E: 5.61203

12.11.2022

Partea B

Zone de protecție din Norvegia, astfel cum sunt menționate la articolele 1 și 3

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| părțile din municipiile Klepp, Sandnes, Sola și Time din județul Rogaland, situate dincolo de perimetrul descris în zona de protecție și în interiorul unui cerc cu raza de 10 kilometri, cu centrul situat pe coordonatele GPS N: 58.80459 E: 5.61203 | 22.11.2022 |
| părțile din municipiile Klepp, Sandnes și Sola din județul Rogaland care sunt cuprinse într-un cerc cu raza de 3 kilometri, cu centrul situat pe coordonatele GPS N: 58.80459 E: 5.61203 | 12.11.2022-22.11.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

părțile din municipiile Klepp, Sandnes, Sola și Time din județul Rogaland, situate dincolo de perimetrul descris în zona de protecție și în interiorul unui cerc cu raza de 10 kilometri, cu centrul situat pe coordonatele GPS N: 58.80459 E: 5.61203

22.11.2022

părțile din municipiile Klepp, Sandnes și Sola din județul Rogaland care sunt cuprinse într-un cerc cu raza de 3 kilometri, cu centrul situat pe coordonatele GPS N: 58.80459 E: 5.61203

12.11.2022-22.11.2022

---

Rectificări

| 8.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 316/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 316/100

---

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2022/2292 al Comisiei din 6 septembrie 2022 de completare a Regulamentului (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele pentru intrarea în Uniune a transporturilor de animale de la care se obțin produse alimentare și de anumite mărfuri destinate consumului uman

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 304 din 24 noiembrie 2022
  )

La pagina 20, articolul 21 alineatul (1) litera (c):

în loc de:

| „(c) | germenii și semințele destinate producției de germeni, menționate la următoarele subpoziții SA: 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90, 0712 34, 0712 35, 0712 50, 0712 60, 0713 10, 0713 33, 0712 34, 0713 39, 0713 40, 0713 90, 0910 99, 1201 10, 1201 90, 1207 50, 1207 99, 1209 10, 1209 21, 1209 91 sau 1214 90 din partea a doua a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87;”, |
| --- | --- |

„(c)

germenii și semințele destinate producției de germeni, menționate la următoarele subpoziții SA: 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90, 0712 34, 0712 35, 0712 50, 0712 60, 0713 10, 0713 33, 0712 34, 0713 39, 0713 40, 0713 90, 0910 99, 1201 10, 1201 90, 1207 50, 1207 99, 1209 10, 1209 21, 1209 91 sau 1214 90 din partea a doua a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87;”,

se citește:

| „(c) | germenii și semințele destinate producției de germeni, menționate la următoarele subpoziții SA: 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90, 0712 34, 0712 35, 0712 50, 0712 60, 0713 10, 0713 33, 0713 39, 0713 40, 0713 90, 0910 99, 1201 10, 1201 90, 1207 50, 1207 99, 1209 10, 1209 21, 1209 91 sau 1214 90 din partea a doua a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87;”. |
| --- | --- |

„(c)

germenii și semințele destinate producției de germeni, menționate la următoarele subpoziții SA: 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90, 0712 34, 0712 35, 0712 50, 0712 60, 0713 10, 0713 33, 0713 39, 0713 40, 0713 90, 0910 99, 1201 10, 1201 90, 1207 50, 1207 99, 1209 10, 1209 21, 1209 91 sau 1214 90 din partea a doua a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87;”.

---