# Eiropas Savienības L 302/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 302 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 22. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 302

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 22. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 10 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību [2022/2263] | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ANO Noteikumi Nr. 10 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību [2022/2263]

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

ANO Noteikumi Nr. 10 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību [2022/2263]

Ar visiem grozījumiem līdz

06. sērijas grozījumu 1. papildinājumam — spēkā stāšanās datums: 2020. gada 25. septembris

SATURS

Noteikumi

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Marķējumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikācijas konfigurācijām, kuras nav REESS uzlādes režīms no elektrotīkla |
| --- | --- |

6.

REESS

| 7. | Papildu specifikācijas konfigurācijai “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” |
| --- | --- |

7.

REESS

| 8. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma grozīšana vai paplašināšana pēc elektriska/elektroniska bloka (ESA) pievienošanas vai aizstāšanas |
| --- | --- |

8.

ESA

| 9. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Transportlīdzekļa vai ESA pārveidojums un tipa apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

12.

ESA

| 13. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tipa apstiprināšanas testus veicošo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

14.

1. papildinājums. Šajos noteikumos norādīto standartu saraksts

2. papildinājums. Transportlīdzekļa platjoslas atsauces robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m

3. papildinājums. Transportlīdzekļa platjoslas atsauces robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m

4. papildinājums. Transportlīdzekļa šaurjoslas atsauces robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m

5. papildinājums. Transportlīdzekļa šaurjoslas atsauces robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m

6. papildinājums. Elektrisks/elektronisks bloks. Platjoslas atsauces robežas

7. papildinājums. Elektrisks/elektronisks bloks. Šaurjoslas atsauces robežas

8. papildinājums. Mākslīgs HV tīkls

HV

Pielikumi

| 1. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju piemēri |
| --- | --- |

1.

| 2.A | Informācijas dokuments transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību |
| --- | --- |

2.A

| 2.B | Informācijas dokuments elektriska/elektroniska bloka tipa apstiprinājumam attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību |
| --- | --- |

2.B

| 3.A | Paziņojums par transportlīdzekļa / sastāvdaļas / atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 10 |
| --- | --- |

3.A

| 3.B | Paziņojums par elektriska/elektroniska bloka tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, atsaukšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 10 |
| --- | --- |

3.B

| 4. | Transportlīdzekļu izstaroto platjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanas metode |
| --- | --- |

4.

1. papildinājums

| 5. | Transportlīdzekļu izstaroto šaurjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanas metode |
| --- | --- |

5.

1. papildinājums

| 6. | Transportlīdzekļa traucējumnoturības pret elektromagnētisko starojumu testēšanas metode |
| --- | --- |

6.

1. papildinājums

| 7. | Elektrisku/elektronisku bloku (ESA) izstaroto platjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanas metode |
| --- | --- |

7.

ESA

1. papildinājums

| 8. | Elektrisku/elektronisku bloku izstaroto šaurjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanas metode |
| --- | --- |

8.

| 9. | Elektrisku/elektronisku bloku traucējumnoturības pret elektromagnētisko starojumu testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

9.

1. papildinājums

2. papildinājums. TEM kameras tipiskie izmēri

TEM

3. papildinājums. Tests absorbējošā kamerā

4. papildinājums. BCI tests

BCI

| 10. | Elektrisku/elektronisku bloku traucējumnoturības un pārejas traucējumu radīšanas testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Maiņstrāvas elektrolīnijās transportlīdzekļa radītās harmoniku emisijas testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

11.

1. papildinājums

| 12. | Maiņstrāvas elektrolīnijās transportlīdzekļa radīto sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgoņas emisijas testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

12.

1. papildinājums

| 13. | Maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās transportlīdzekļa radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisijas testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

13.

1. papildinājums

| 14. | Tīklā un telekomunikāciju piekļuvē transportlīdzekļa radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisijas testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

14.

1. papildinājums

| 15. | Transportlīdzekļu noturības pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/impulsveida traucējumiem testēšanas metode |
| --- | --- |

15.

1. papildinājums

| 16. | Transportlīdzekļu traucējumnoturības pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem sprieguma impulsviļņiem testēšanas metode |
| --- | --- |

16.

1. papildinājums. Transportlīdzeklis konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

REESS

| 17. | Maiņstrāvas elektrolīnijās ESA radīto harmoniku emisijas testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

17.

ESA

1. papildinājums

| 18. | Maiņstrāvas elektrolīnijās ESA radīto sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgoņas emisijas testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

18.

ESA

1. papildinājums

| 19. | Maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās ESA radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisijas testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

19.

ESA

1. papildinājums

| 20. | Tīklā un telekomunikāciju piekļuvē ESA radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisijas testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

20.

ESA

1. papildinājums

| 21. | ESA noturības pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/impulsveida traucējumiem testēšanas metode |
| --- | --- |

21.

ESA

1. papildinājums

| 22. | ESA traucējumnoturības pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem sprieguma impulsviļņiem testēšanas metode |
| --- | --- |

22.

ESA

1. papildinājums. ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

ESA

REESS

1.   Darbības joma

Šos noteikumus piemēro:

| 1.1. | L, M, N, O, T, R un S (1) kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību; |
| --- | --- |

1.1.

L, M, N, O, T, R un S (1

| 1.2. | sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, kuras paredzētas uzstādīšanai minētajos transportlīdzekļos, ievērojot 3.2.1. punktā dotos ierobežojumus attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību. |
| --- | --- |

1.2.

sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, kuras paredzētas uzstādīšanai minētajos transportlīdzekļos, ievērojot 3.2.1. punktā dotos ierobežojumus attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību.

| 1.3. | Tie ietver:






  a) | prasības attiecībā uz tādu funkciju noturību pret izstarotiem un pārvadītiem traucējumiem, kuras saistītas ar transportlīdzekļa tiešu vadību; kuras saistītas ar vadītāja, pasažieru un citu ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību; kuras saistītas ar traucējumiem, kas varētu izraisīt vadītāja un citu ceļu satiksmes dalībnieku apjukumu; kuras saistītas ar transportlīdzekļa datu kopņu funkcionalitāti; kuras saistītas ar traucējumiem, kuri varētu ietekmēt tiesību aktos reglamentētos transportlīdzekļa datus; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Tie ietver:

a)

prasības attiecībā uz tādu funkciju noturību pret izstarotiem un pārvadītiem traucējumiem, kuras saistītas ar transportlīdzekļa tiešu vadību; kuras saistītas ar vadītāja, pasažieru un citu ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību; kuras saistītas ar traucējumiem, kas varētu izraisīt vadītāja un citu ceļu satiksmes dalībnieku apjukumu; kuras saistītas ar transportlīdzekļa datu kopņu funkcionalitāti; kuras saistītas ar traucējumiem, kuri varētu ietekmēt tiesību aktos reglamentētos transportlīdzekļa datus;

| b) | prasības attiecībā uz nevēlami izstarotu un pārvadītu izstarojumu kontroli, lai aizsargātu elektrisko vai elektronisko ierīču paredzēto lietojumu dotajā vai līdzas esošā transportlīdzeklī, vai tuvumā, un to traucējumu kontroli, kurus rada palīgierīces, ko transportlīdzeklim varētu uzstādīt modernizācijas kontekstā; |
| --- | --- |

b)

prasības attiecībā uz nevēlami izstarotu un pārvadītu izstarojumu kontroli, lai aizsargātu elektrisko vai elektronisko ierīču paredzēto lietojumu dotajā vai līdzas esošā transportlīdzeklī, vai tuvumā, un to traucējumu kontroli, kurus rada palīgierīces, ko transportlīdzeklim varētu uzstādīt modernizācijas kontekstā;

| c) | papildu prasības transportlīdzekļiem un ESA, kas nodrošina savienotājsistēmas REESS lādēšanai, attiecībā uz šāda savienojuma starp transportlīdzekli un elektrotīklu emisiju un noturības kontroli. |
| --- | --- |

c)

papildu prasības transportlīdzekļiem un ESA, kas nodrošina savienotājsistēmas REESS lādēšanai, attiecībā uz šāda savienojuma starp transportlīdzekli un elektrotīklu emisiju un noturības kontroli.

ESA

REESS

2.   Definīcijas

Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Elektromagnētiskā savietojamība” ir transportlīdzekļa vai sastāvdaļas(-u), vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēja apmierinoši darboties savā elektromagnētiskajā vidē, neradot nepieņemamus elektromagnētiskos traucējumus jebkam šajā vidē. |
| --- | --- |

2.1.

“Elektromagnētiskā savietojamība

| 2.2. | “Elektromagnētisks traucējums” ir jebkāda elektromagnētiska parādība, kas var pasliktināt transportlīdzekļa vai sastāvdaļas(-u), vai atsevišķas(-u) tehniskās(-o) vienības(-u), vai jebkādas citas ierīces, vienības vai iekārtas, vai sistēmas, kuru darbina transportlīdzekļa tuvumā, veiktspēju. Elektromagnētisks traucējums var būt elektromagnētisks troksnis, nevēlams signāls vai izmaiņas pašā izplatīšanas līdzeklī. |
| --- | --- |

2.2.

“Elektromagnētisks traucējums

| 2.3. | “Elektromagnētiskā noturība” ir transportlīdzekļa vai sastāvdaļas(-u), vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēja darboties bez veiktspējas pasliktināšanās, esot tādiem (konkrētiem) elektromagnētiskiem traucējumiem, kas ietver gribētus radio frekvences signālus no radio raidītājiem vai transportlīdzeklī vai ārpus tā esošas rūpnieciski zinātniskas medicīniskās (ISM) aparatūras joslā izstarotas emisijas. |
| --- | --- |

2.3.

“Elektromagnētiskā noturība

ISM

| 2.4. | “Elektromagnētiskā vide” ir dotajā vietā esošu elektromagnētisko parādību kopums. |
| --- | --- |

2.4.

“Elektromagnētiskā vide

| 2.5. | “Platjoslas emisija” ir emisija, kuras joslas platums ir lielāks nekā konkrētās mēriekārtas vai uztvērēja joslas platums (Starptautiskā īpašā komiteja radiotraucējumu jautājumos (CISPR) 25). |
| --- | --- |

2.5.

“Platjoslas emisija

CISPR

| 2.6. | “Šaurjoslas emisija” ir emisija, kuras joslas platums ir mazāks nekā konkrētās mēriekārtas vai uztvērēja joslas platums (CISPR 25). |
| --- | --- |

2.6.

“Šaurjoslas emisija

CISPR

| 2.7. | “Elektriska/elektroniska sistēma” ir tāda(-as) elektriska(-as) un/vai elektroniska(-as) ierīce(-es) vai ierīču kopums kopā ar jebkādiem saistītiem elektriskiem savienojumiem, kas ir transportlīdzekļa daļa, bet kam tipa apstiprinājums nav paredzēts atsevišķi no transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

2.7.

“Elektriska/elektroniska sistēma

| 2.8. | “Elektrisks/elektronisks bloks” (ESA) ir tāda(-s) elektriska(-s) un/vai elektroniska(-s) ierīce(-s) vai ierīču kopums kopā ar jebkādiem saistītiem elektriskiem savienojumiem un vadojumu, kas paredzēts kā transportlīdzekļa daļa un kas veic vienu vai vairākas specializētas funkcijas. ESA pēc ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma drīkst apstiprināt vai nu kā “sastāvdaļu” vai “atsevišķu tehnisku vienību (STU)”. |
| --- | --- |

2.8.

“Elektrisks/elektronisks bloks

ESA

ESA

STU

| 2.9. | “Transportlīdzekļa tips” attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību ietver visus transportlīdzekļus, kas būtiski neatšķiras šādos aspektos:






  2.9.1. | motora nodalījuma kopējie izmēri un forma; |
| --- | --- | --- |

2.9.

“Transportlīdzekļa tips

2.9.1.

motora nodalījuma kopējie izmēri un forma;

| 2.9.2. | elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu kopējais izvietojums un vadojuma kopējais izvietojums; |
| --- | --- |

2.9.2.

elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu kopējais izvietojums un vadojuma kopējais izvietojums;

| 2.9.3. | pamatmateriāls, no kā izgatavota transportlīdzekļa virsbūve vai korpuss (piemēram, dzelzs, alumīnija vai stiklšķiedras virsbūves korpuss). Citu materiālu paneļu esība neizmaina transportlīdzekļa tipu ar nosacījumu, ka virsbūves pamatmateriāls nemainās. Taču par šādām izmaiņām ir jāziņo. |
| --- | --- |

2.9.3.

pamatmateriāls, no kā izgatavota transportlīdzekļa virsbūve vai korpuss (piemēram, dzelzs, alumīnija vai stiklšķiedras virsbūves korpuss). Citu materiālu paneļu esība neizmaina transportlīdzekļa tipu ar nosacījumu, ka virsbūves pamatmateriāls nemainās. Taču par šādām izmaiņām ir jāziņo.

| 2.10. | “ESA tips” attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību ir tādi ESA, kas būtiski neatšķiras šādos aspektos:






  2.10.1. | ESA veicamā funkcija; |
| --- | --- | --- |

2.10.

“ESA tips

ESA

2.10.1.

ESA veicamā funkcija;

ESA

| 2.10.2. | elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu izvietojums, ja attiecināms. |
| --- | --- |

2.10.2.

elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu izvietojums, ja attiecināms.

| 2.11. | “Transportlīdzekļa vadojums” ir transportlīdzekļa ražotāja uzstādītie barošanas sprieguma, kopņu sistēmas (piem., CAN), signāla vai aktīvās antenas kabeļi. |
| --- | --- |

2.11.

“Transportlīdzekļa vadojums

CAN

| 2.12. | “Ar noturību saistītās funkcijas” ir šādas: šis uzskaitījums nav izsmeļošs, un to pielāgo transportlīdzekļa/tehnoloģijas tehniskajai attīstībai:






  a) | ar transportlīdzekļa tiešu vadību saistītas funkcijas:






  i) | kas pasliktina vai izmaina kaut ko: piem., motorā, pārnesumkārbā, bremzēs, balstiekārtā, aktīvajā stūrēšanā, ātruma ierobežošanas ierīcēs; |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.

“Ar noturību saistītās funkcijas

a)

ar transportlīdzekļa tiešu vadību saistītas funkcijas:

i)

kas pasliktina vai izmaina kaut ko: piem., motorā, pārnesumkārbā, bremzēs, balstiekārtā, aktīvajā stūrēšanā, ātruma ierobežošanas ierīcēs;

| ii) | ietekmē vadītāja pozīciju: piem., sēdekļa vai stūres rata pozīciju; |
| --- | --- |

ii)

ietekmē vadītāja pozīciju: piem., sēdekļa vai stūres rata pozīciju;

| iii) | ietekmē vadītāja skata lauku: piem., tuvo gaismu, vējstikla tīrītāju, netiešās redzamības sistēmas, aklās zonas sistēmas; |
| --- | --- |

iii)

ietekmē vadītāja skata lauku: piem., tuvo gaismu, vējstikla tīrītāju, netiešās redzamības sistēmas, aklās zonas sistēmas;

| b) | ar vadītāja, pasažiera un citu ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību saistītās funkcijas:






  i) | piem., drošības gaisa spilvenu un drošības ierobežotājsistēmu, avārijas zvanu sistēmas; |
| --- | --- | --- |

b)

ar vadītāja, pasažiera un citu ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību saistītās funkcijas:

i)

piem., drošības gaisa spilvenu un drošības ierobežotājsistēmu, avārijas zvanu sistēmas;

| c) | funkcijas, kuru traucējumi var izraisīt vadītāja vai citu ceļu satiksmes dalībnieku apjukumu:






  i) | optiski traucējumi: piem., virzienrādītāju, bremžu lukturu, kontūrlukturu, aizmugurējo gabarītlukturu, avārijas sistēmas gaismas bloku nekorekta darbība, kļūmīga informācija no brīdināšanas indikatoriem, lukturiem vai displejiem, kas saistīti ar a) vai b) apakšpunktā minētajām funkcijām, kura varētu būt novērojama vadītāja tiešajā skata laukā; |
| --- | --- | --- |

c)

funkcijas, kuru traucējumi var izraisīt vadītāja vai citu ceļu satiksmes dalībnieku apjukumu:

i)

optiski traucējumi: piem., virzienrādītāju, bremžu lukturu, kontūrlukturu, aizmugurējo gabarītlukturu, avārijas sistēmas gaismas bloku nekorekta darbība, kļūmīga informācija no brīdināšanas indikatoriem, lukturiem vai displejiem, kas saistīti ar a) vai b) apakšpunktā minētajām funkcijām, kura varētu būt novērojama vadītāja tiešajā skata laukā;

| ii) | akustiski traucējumi: piem., pretaizdzīšanas signalizācijas, skaņas signālierīces nekorekta darbība; |
| --- | --- |

ii)

akustiski traucējumi: piem., pretaizdzīšanas signalizācijas, skaņas signālierīces nekorekta darbība;

| d) | ar transportlīdzekļa datu kopnes funkcionalitāti saistītas funkcijas:






  i) | kas bloķē transportlīdzekļa datu kopņu sistēmu datu pārraidi, ko izmanto, lai pārraidītu datus, kas prasīti citu, ar traucējumnoturību saistīto funkciju nodrošināšanai; |
| --- | --- | --- |

d)

ar transportlīdzekļa datu kopnes funkcionalitāti saistītas funkcijas:

i)

kas bloķē transportlīdzekļa datu kopņu sistēmu datu pārraidi, ko izmanto, lai pārraidītu datus, kas prasīti citu, ar traucējumnoturību saistīto funkciju nodrošināšanai;

| e) | funkcijas, kuru traucējumi ietekmē tiesību aktos reglamentētos transportlīdzekļa datus: piem., tahogrāfa, odometra; |
| --- | --- |

e)

funkcijas, kuru traucējumi ietekmē tiesību aktos reglamentētos transportlīdzekļa datus: piem., tahogrāfa, odometra;

| f) | ar uzlādes režīmu saistītās funkcijas, kad ir savienojums ar elektrotīklu:






  i) | attiecībā uz transportlīdzekļa testu: kas izraisa negaidu transportlīdzekļa kustību; |
| --- | --- | --- |

f)

ar uzlādes režīmu saistītās funkcijas, kad ir savienojums ar elektrotīklu:

i)

attiecībā uz transportlīdzekļa testu: kas izraisa negaidu transportlīdzekļa kustību;

| ii) | attiecībā uz ESA testu: kas izraisa nepareizus uzlādes apstākļus (piem., pārstrāva, pārspriegums). |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz ESA testu: kas izraisa nepareizus uzlādes apstākļus (piem., pārstrāva, pārspriegums).

ESA

| 2.13. | “REESS” ir atkārtoti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kas nodrošina elektroenerģiju transportlīdzekļa elektriskajai vilcei. |
| --- | --- |

2.13.

“REESS” ir atkārtoti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kas nodrošina elektroenerģiju transportlīdzekļa elektriskajai vilcei.

| 2.14. | “REESS uzlādes savienotājsistēma” ir elektriska ķēde, kas uzstādīta transportlīdzeklī un ko izmanto REESS uzlādei. |
| --- | --- |

2.14.

“REESS uzlādes savienotājsistēma

REESS

| 2.15. | “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” ir transportlīdzekļa un/vai ģeneratoriekārtas normālais uzlādes režīms. |
| --- | --- |

2.15.

“REESS uzlādes režīms no elektrotīkla

| 2.16. | “Uzlādes 1. režīms” ir IEC 61851-1 6.2.1. apakšpunktā definēts uzlādes režīms, kad transportlīdzeklis ir tieši savienots ar maiņstrāvas avotu bez jebkādas komunikācijas starp transportlīdzekli un uzlādes staciju un bez jebkādiem papildu kontrolkontaktiem vai palīgkontaktiem. Dažās valstīs uzlādes 1. režīms varētu būt aizliegts vai saistīts ar īpašiem piesardzības pasākumiem. |
| --- | --- |

2.16.

“Uzlādes 1. režīms

| 2.17. | “Uzlādes 2. režīms” ir IEC 61851-1 6.2.2. apakšpunktā definēts uzlādes režīms, kad transportlīdzeklis ir savienots ar maiņstrāvas avotu, izmantojot uzlādes vadojumu, kas ietver elektriska transportlīdzekļa barošanas iekārtas (EVSE) bloku, kurš nodrošina vadības kontroles signālu starp transportlīdzekli un EVSE bloku un individuālu aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu. Dažās valstīs uzlādes 2. režīmam piemēro īpašus ierobežojumus. Nav komunikācijas starp transportlīdzekli un maiņstrāvas tīklu (avotu). |
| --- | --- |

2.17.

“Uzlādes 2. režīms

EVSE

EVSE

| 2.18. | “Uzlādes 3. režīms” IEC 61851-1 6.2.3. apakšpunktā definēts uzlādes režīms, kad transportlīdzeklis ir savienots ar EVSE (piem., uzlādes staciju, uz sienas montētu uzlādes staciju), kas nodrošina maiņstrāvas padevi uz transportlīdzekli kopā ar komunikāciju starp transportlīdzekli un uzlādes staciju (ar signāla/vadības līniju un/vai vadu sakaru tīkla līniju starpniecību). |
| --- | --- |

2.18.

“Uzlādes 3. režīms

EVSE

| 2.19. | “Uzlādes 4. režīms” IEC 61851-1 6.2.4. apakšpunktā definēts uzlādes režīms, kad transportlīdzeklis ir savienots ar EVSE, kas nodrošina līdzstrāvas padevi uz transportlīdzekli (ar ārēju lādētāju) kopā ar komunikāciju starp transportlīdzekli un uzlādes staciju (ar signāla/vadības līniju un/vai vadu sakaru tīkla līniju starpniecību). |
| --- | --- |

2.19.

“Uzlādes 4. režīms

EVSE

| 2.20. | “Signāla/vadības pieslēgvieta” ir pieslēgvieta, kas paredzēta ESA sastāvdaļu savstarpējam savienojumam vai savienojumam starp ESA un lokālo AE (palīgiekārtu) un ko izmanto saskaņā ar attiecīgām funkcionālajām specifikācijām (piemēram, attiecībā uz tai pievienota kabeļa maksimālo garumu). Kā piemēri ir RS-232, universālā seriālā kopne (USB), augstas izšķirtspējas multivides interfeiss (HDMI), IEEE standarts 1394 (“Fire Wire”). Transportlīdzekļiem uzlādes režīmā tas ietver kontroles vadības signālu, kontroles vadības signāla līnijā izmantoto PLC tehnoloģiju, CAN. |
| --- | --- |

2.20.

“Signāla/vadības pieslēgvieta

ESA

ESA

AE

USB

HDMI

IEEE

Fire Wire

PLC

CAN

| 2.21. | “Vadu sakaru tīkla pieslēgvieta” ir balss, datu un signālu pārraides savienojuma pieslēgvieta, kas paredzēta plaši izkliedētu sistēmu savstarpējai savienošanai ar tiešu pieslēgšanos viena lietotāja vai vairāku lietotāju sakaru tīklam. Kā piemēri ir CATV, PSTN, ISDN, xDSL, LAN un līdzīgi tīkli. Šīm pieslēgvietām der ekranēti un neekranēti kabeļi, un tās var arī padot maiņstrāvu vai līdzstrāvu, ja tā ir telekomunikāciju specifikācijas neatņemama sastāvdaļa. |
| --- | --- |

2.21.

“Vadu sakaru tīkla pieslēgvieta

CATV

PSTN

ISDN

xDSL

LAN

| 2.22. | “Asimetrisks mākslīgais tīkls (AAN)” ir tīkls, ko izmanto, lai mērītu (vai padotu) nesimetriskus (sinfāziskus) spriegumus neekranētās simetriska signāla (piem., telekomunikāciju) līnijās, ignorējot simetrisku (diferenciālā režīma) signālu. Šo tīklu iekļauj transportlīdzekļa sakaru/signāla līnijās uzlādes režīmā, lai nodrošinātu konkrētu slodzes pilno pretestību un/vai atvienošanu (piem., starp sakaru/signāla līnijām un barošanas avotu). Šajos noteikumos AAN izmanto arī simetriskām līnijām. |
| --- | --- |

2.22.

“Asimetrisks mākslīgais tīkls

AAN

| 2.23. | “Mākslīgais tīkls uzlādei ar līdzstrāvu (DC-charging-AN)” ir tīkls, ko uzlādes režīmā iekļauj transportlīdzekļa līdzstrāvas augstsprieguma kabelī un kas dotajā frekvenču diapazonā nodrošina konkrētu slodzes pilno pretestību, un kas minētajā frekvenču diapazonā var izolēt transportlīdzekli no HV līdzstrāvas uzlādes stacijas. |
| --- | --- |

2.23.

“Mākslīgais tīkls uzlādei ar līdzstrāvu

DC-charging-AN

HV

| 2.24. | “Mākslīgs elektroapgādes tīkls (AMN)” nodrošina ESA definētu pilno pretestību radio frekvencēs, pievieno mēruztvērēju traucējumu spriegumam un atvieno testa ķēdi no barošanas avota. Ir divi AMN pamatveidi: V-tīkls (V-AMN), kas savieno nesimteriskos spriegumus, un delta-tīkls, kas atsevišķi savieno simetriskos un nesimteriskos spriegumus. Līnijas pilnās pretestības stabilizācijas tikls (LISN) un V-AMN ir savstarpēji apmaināmi. Tīkls, ko uzlādes režīmā iekļauj transportlīdzekļa uzlādes kabelī, dotajā frekvenču diapazonā nodrošina konkrētu slodzes pilno pretestību un izolē transportlīdzekli no barošanas avota minētajā frekvenču diapazonā. |
| --- | --- |

2.24.

“Mākslīgs elektroapgādes tīkls

ESA

AMN

V-AMN

LISN

V-AMN

| 2.25. | “Ārēja testa vieta (OTS)” mērījumiem ir līdzīga atklāta laukuma testa vietai, kas norādīta CISPR 16, lai gan netiek prasīta iezemēta plate, un ir atšķirīgi izmēri. |
| --- | --- |

2.25.

“Ārēja testa vieta (OTS

CISPR

3.   Apstiprinājuma pieteikums

3.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana

| 3.1.1. | Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību iesniedz transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

3.1.1.

Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību iesniedz transportlīdzekļa ražotājs.

| 3.1.2. | Informācijas dokumenta paraugs ir dots 2.A pielikumā. |
| --- | --- |

3.1.2.

Informācijas dokumenta paraugs ir dots 2.A pielikumā.

| 3.1.3. | Transportlīdzekļa ražotājs sagatavo sarakstu, aprakstot visas attiecīgās transportlīdzekļa elektriskās/elektroniskās sistēmas vai ESA, virsbūves stilus, virsbūves materiāla variācijas, vadojuma vispārīgo izvietojumu, motora variācijas, transportlīdzekļa versijas ar stūri kreisajā/labajā pusē un garenbāzes versijas. Attiecīgās transportlīdzekļa elektriskās/elektroniskās sistēmas vai ESA ir tās, kas varētu izstarot ievērojamu platjoslas vai šaurjoslas starojumu un/vai kas ir saistītas ar transportlīdzekļa noturības funkcijām (sk. 2.12. punktu), un kas nodrošina savienotājsistēmas REESS uzlādei. |
| --- | --- |

3.1.3.

Transportlīdzekļa ražotājs sagatavo sarakstu, aprakstot visas attiecīgās transportlīdzekļa elektriskās/elektroniskās sistēmas vai ESA

ESA

REESS

| 3.1.4. | Apstiprināmo tipu reprezentējošu transportlīdzekli izvēlas no šā saraksta, vienojoties ražotājam un tipa apstiprinātājai iestādei. Transportlīdzekli izvēlas, pamatojoties uz ražotāja piedāvātajām elektriskajām/elektroniskajām sistēmām. No šā saraksta drīkst izvēlēties vienu vai vairākus transportlīdzekļus, ja ražotājs un tipa apstiprinātāja iestāde vienojas, ka ir iekļautas atšķirīgas elektriskas/elektroniskas sistēmas, kas salīdzinājumā ar pirmo reprezentējošo transportlīdzekli varētu ievērojami ietekmēt transportlīdzekļa elektromagnētisko savietojamību. |
| --- | --- |

3.1.4.

Apstiprināmo tipu reprezentējošu transportlīdzekli izvēlas no šā saraksta, vienojoties ražotājam un tipa apstiprinātājai iestādei. Transportlīdzekli izvēlas, pamatojoties uz ražotāja piedāvātajām elektriskajām/elektroniskajām sistēmām. No šā saraksta drīkst izvēlēties vienu vai vairākus transportlīdzekļus, ja ražotājs un tipa apstiprinātāja iestāde vienojas, ka ir iekļautas atšķirīgas elektriskas/elektroniskas sistēmas, kas salīdzinājumā ar pirmo reprezentējošo transportlīdzekli varētu ievērojami ietekmēt transportlīdzekļa elektromagnētisko savietojamību.

| 3.1.5. | Transportlīdzekļa(-u) izvēle atbilstoši iepriekš minētajam 3.1.4. punktam aprobežojas ar transportlīdzekļa / elektriskās/elektroniskās sistēmas kombinācijām, kuras paredzētas faktiskai ražošanai. |
| --- | --- |

3.1.5.

Transportlīdzekļa(-u) izvēle atbilstoši iepriekš minētajam 3.1.4. punktam aprobežojas ar transportlīdzekļa / elektriskās/elektroniskās sistēmas kombinācijām, kuras paredzētas faktiskai ražošanai.

| 3.1.6. | Ražotājs drīkst pieteikumam pievienot ziņojumu par veiktajiem testiem. Jebkādus šādus iesniegtos datus apstiprinātāja iestāde drīkst izmantot, lai noformētu tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

3.1.6.

Ražotājs drīkst pieteikumam pievienot ziņojumu par veiktajiem testiem. Jebkādus šādus iesniegtos datus apstiprinātāja iestāde drīkst izmantot, lai noformētu tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapu.

| 3.1.7. | Ja par tipa apstiprināšanas testa veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic testu pats, tad saskaņā ar 3.1.4. punktu nodrošina apstiprināmo tipu reprezentējošu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

3.1.7.

Ja par tipa apstiprināšanas testa veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic testu pats, tad saskaņā ar 3.1.4. punktu nodrošina apstiprināmo tipu reprezentējošu transportlīdzekli.

| 3.1.8. | Attiecībā uz L6, L7, M, N, O, T, R un S kategorijas transportlīdzekļiem ražotājs nodrošina paziņojumu par frekvenču joslām, jaudas līmeņiem, antenas pozīcijām un uzstādīšanas nosacījumiem radiofrekvences raidītāju (RF raidītāju) uzstādīšanai, pat ja tipa apstiprināšanas laikā transportlīdzeklis nav aprīkots ar RF raidītāju, un šo paziņojumu fiksē informācijas dokumentā (piem., 2.A pielikuma 63. pozīcijā). Tam būtu jāietver visi mobilo radio pakalpojumi, kurus parasti izmanto transportlīdzekļos. Šo informāciju pēc tipa apstiprināšanas dara publiski pieejamu.
  Transportlīdzekļu ražotāji nodrošina pierādījumus tam, ka šādu raidītāju uzstādīšana nelabvēlīgi neietekmē transportlīdzekļa veiktspēju. |
| --- | --- |

3.1.8.

Attiecībā uz L6

7

RF

RF

Transportlīdzekļu ražotāji nodrošina pierādījumus tam, ka šādu raidītāju uzstādīšana nelabvēlīgi neietekmē transportlīdzekļa veiktspēju.

3.2.   ESA tipa apstiprināšana

ESA

| 3.2.1. | Šo noteikumu piemērojamība ESA |
| --- | --- |

3.2.1.

Šo noteikumu piemērojamība ESA

Image 1

| 3.2.2. | ESA tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz tā elektromagnētisko savietojamību iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai ESA ražotājs. |
| --- | --- |

3.2.2.

ESA

ESA

| 3.2.3. | Informācijas dokumenta paraugs ir dots 2.B pielikumā. |
| --- | --- |

3.2.3.

Informācijas dokumenta paraugs ir dots 2.B pielikumā.

| 3.2.4. | Ražotājs drīkst pieteikumam pievienot ziņojumu par veiktajiem testiem. Jebkādus šādus iesniegtos datus apstiprinātāja iestāde drīkst izmantot, lai noformētu tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ražotājs drīkst pieteikumam pievienot ziņojumu par veiktajiem testiem. Jebkādus šādus iesniegtos datus apstiprinātāja iestāde drīkst izmantot, lai noformētu tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapu.

| 3.2.5. | Ja par tipa apstiprināšanas testa veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic testu pats, tad, ja nepieciešams, pēc apspriešanās ar ražotāju par, piem., iespējamām izkārtojuma variācijām, sastāvdaļu skaitu, sensoru skaitu, nodrošina apstiprināmo tipu reprezentējošu ESA sistēmu. Tehniskais dienests drīkst izvēlēties vēl vienu paraugu, ja uzskata to par nepieciešamu. |
| --- | --- |

3.2.5.

Ja par tipa apstiprināšanas testa veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic testu pats, tad, ja nepieciešams, pēc apspriešanās ar ražotāju par, piem., iespējamām izkārtojuma variācijām, sastāvdaļu skaitu, sensoru skaitu, nodrošina apstiprināmo tipu reprezentējošu ESA

| 3.2.6. | Paraugu(-s) skaidri un neizdzēšami marķē ar ražotāja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un tipa apzīmējumu. |
| --- | --- |

3.2.6.

Paraugu(-s) skaidri un neizdzēšami marķē ar ražotāja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un tipa apzīmējumu.

| 3.2.7. | Ja attiecināms, būtu jāidentificē jebkādi ierobežojumi. Jebkādi šādi ierobežojumi būtu jāiekļauj 2.B un/vai 3.B pielikumā. |
| --- | --- |

3.2.7.

Ja attiecināms, būtu jāidentificē jebkādi ierobežojumi. Jebkādi šādi ierobežojumi būtu jāiekļauj 2.B un/vai 3.B pielikumā.

| 3.2.8. | Tirgū kā rezerves daļām laistiem ESA nav vajadzīgs tipa apstiprinājums, ja tie ir acīmredzami marķēti kā rezerves daļas ar identifikācijas numuru un ja tie ir identiski un tā paša ražotāja, kas ir attiecīgās oriģinālā aprīkojuma daļas ražotājs (OEM) jau apstiprināta tipa transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

3.2.8.

Tirgū kā rezerves daļām laistiem ESA

OEM

| 3.2.9. | Sastāvdaļām, ko pārdod kā pēcpārdošanas tirgus aprīkojumu un kas paredzētas uzstādīšanai mehāniskajos transportlīdzekļos, nav vajadzīgs tipa apstiprinājums, ja tās nav saistītas ar funkcijām, kuras saistītas ar traucējumnoturību (sk. 2.12. punktu). Šādā gadījumā ražotājs izdod deklarāciju, ka ESA atbilst šo noteikumu prasībām un, jo īpaši, šo noteikumu 6.5., 6.6., 6.7., 6.8. un 6.9. punktā noteiktajām robežām. |
| --- | --- |

3.2.9.

Sastāvdaļām, ko pārdod kā pēcpārdošanas tirgus aprīkojumu un kas paredzētas uzstādīšanai mehāniskajos transportlīdzekļos, nav vajadzīgs tipa apstiprinājums, ja tās nav saistītas ar funkcijām, kuras saistītas ar traucējumnoturību (sk. 2.12. punktu). Šādā gadījumā ražotājs izdod deklarāciju, ka ESA

| 3.2.10. | Ja ESA ir gaismas avots (vai tā daļa), pieteikuma iesniedzējs:






  a) | norāda apstiprinājuma numuru atbilstīgi Noteikumiem Nr. 37, Noteikumiem Nr. 99 vai Noteikumiem Nr. 128, kas piešķirts šim ESA;
  vai |
| --- | --- | --- |

3.2.10.

Ja ESA

a)

norāda apstiprinājuma numuru atbilstīgi Noteikumiem Nr. 37, Noteikumiem Nr. 99 vai Noteikumiem Nr. 128, kas piešķirts šim ESA;

ESA

vai

| b) | iesniedz tipa apstiprinātājas iestādes norīkotā tehniskā dienesta testa ziņojumu, kurā norādīts, ka dotais ESA nav mehāniski savstarpēji apmaināms ar jebkādu gaismas avotu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, Noteikumiem Nr. 99 vai Noteikumiem Nr. 128. |
| --- | --- |

b)

iesniedz tipa apstiprinātājas iestādes norīkotā tehniskā dienesta testa ziņojumu, kurā norādīts, ka dotais ESA nav mehāniski savstarpēji apmaināms ar jebkādu gaismas avotu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, Noteikumiem Nr. 99 vai Noteikumiem Nr. 128.

ESA

4.   Apstiprinājums

4.1.   Tipa apstiprināšanas procedūras

| 4.1.1. | Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana
  Pēc transportlīdzekļa ražotāja ieskatiem drīkst izmantot šādas alternatīvas transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas procedūras. |
| --- | --- |

4.1.1.

Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana

Pēc transportlīdzekļa ražotāja ieskatiem drīkst izmantot šādas alternatīvas transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas procedūras.

| 4.1.1.1. | Transportlīdzekļa instalācijas apstiprināšana
  Transportlīdzekļa instalācijas tipu drīkst apstiprināt tieši, ievērojot šo noteikumu 6. punkta un attiecīgajā gadījumā 7. punkta nosacījumus. Ja transportlīdzekļa ražotājs izvēlas šo procedūru, netiek prasīta elektrisku/elektronisku sistēmu vai ESA atsevišķa testēšana. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

Transportlīdzekļa instalācijas apstiprināšana

Transportlīdzekļa instalācijas tipu drīkst apstiprināt tieši, ievērojot šo noteikumu 6. punkta un attiecīgajā gadījumā 7. punkta nosacījumus. Ja transportlīdzekļa ražotājs izvēlas šo procedūru, netiek prasīta elektrisku/elektronisku sistēmu vai ESA atsevišķa testēšana.

ESA

| 4.1.1.2. | Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana, testējot atsevišķus ESA

  Transportlīdzekļa ražotājs var iegūt transportlīdzekļa apstiprinājumu, pierādot tipa apstiprinātājai iestādei, ka visas attiecīgās (sk. šo noteikumu 3.1.3. punktu) elektriskās/elektroniskās sistēmas vai ESA ir apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem un uzstādīti, ievērojot visus tajos noteiktos nosacījumus. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana, testējot atsevišķus ESA

Transportlīdzekļa ražotājs var iegūt transportlīdzekļa apstiprinājumu, pierādot tipa apstiprinātājai iestādei, ka visas attiecīgās (sk. šo noteikumu 3.1.3. punktu) elektriskās/elektroniskās sistēmas vai ESA ir apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem un uzstādīti, ievērojot visus tajos noteiktos nosacījumus.

ESA

| 4.1.1.3. | Ražotājs var iegūt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, ja transportlīdzeklim nav tāda tipa aprīkojuma, kam veic traucējumnoturības vai emisijas testus. Šādiem apstiprinājumiem testēšana netiek prasīta. |
| --- | --- |

4.1.1.3.

Ražotājs var iegūt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, ja transportlīdzeklim nav tāda tipa aprīkojuma, kam veic traucējumnoturības vai emisijas testus. Šādiem apstiprinājumiem testēšana netiek prasīta.

| 4.1.2. | ESA tipa apstiprināšana
  Tipa apstiprinājumu var piešķirt ESA, ko uzstādīs vai nu jebkura tipa transportlīdzeklī (sastāvdaļas apstiprinājums), vai konkrētā transportlīdzekļa tipā vai tipos, kā to pieprasījis ESA ražotājs (atsevišķas tehniskas vienības apstiprinājums). |
| --- | --- |

4.1.2.

ESA

Tipa apstiprinājumu var piešķirt ESA, ko uzstādīs vai nu jebkura tipa transportlīdzeklī (sastāvdaļas apstiprinājums), vai konkrētā transportlīdzekļa tipā vai tipos, kā to pieprasījis ESA ražotājs (atsevišķas tehniskas vienības apstiprinājums).

ESA

ESA

| 4.1.3. | ESA, kas ir apzināti RF raidītāji un kam nav tipa apstiprinājuma saistībā ar transportlīdzekļa ražotāju, piegādā ar atbilstošiem uzstādīšanas norādījumiem. |
| --- | --- |

4.1.3.

ESA

RF

4.2.   Tipa apstiprinājuma piešķiršana

| 4.2.1. | Transportlīdzeklis |
| --- | --- |

4.2.1.

Transportlīdzeklis

| 4.2.1.1. | Ja reprezentējošais transportlīdzeklis atbilst šo noteikumu 6. punkta un attiecīgā gadījumā 7. punkta prasībām, piešķir tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Ja reprezentējošais transportlīdzeklis atbilst šo noteikumu 6. punkta un attiecīgā gadījumā 7. punkta prasībām, piešķir tipa apstiprinājumu.

| 4.2.1.2. | Tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapas paraugs ir dots 3.A pielikumā. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapas paraugs ir dots 3.A pielikumā.

| 4.2.2. | ESA |
| --- | --- |

4.2.2.

ESA

| 4.2.2.1. | Ja reprezentējoša(-s) ESA sistēma(-s) atbilst šo noteikumu 6. punkta un attiecīgā gadījumā 7. punkta prasībām, piešķir tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Ja reprezentējoša(-s) ESA

| 4.2.2.2. | Tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapas paraugs ir dots 3.B pielikumā. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapas paraugs ir dots 3.B pielikumā.

| 4.2.3. | Lai noformētu iepriekš 4.2.1.2. vai 4.2.2.2. punktā minētās paziņojuma veidlapas, Nolīguma puses tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājumu, drīkst izmantot protokolu, kuru sagatavojusi vai apstiprinājusi atzīta laboratorija vai kurš atbilst šo noteikumu nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.2.3.

Lai noformētu iepriekš 4.2.1.2. vai 4.2.2.2. punktā minētās paziņojuma veidlapas, Nolīguma puses tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājumu, drīkst izmantot protokolu, kuru sagatavojusi vai apstiprinājusi atzīta laboratorija vai kurš atbilst šo noteikumu nosacījumiem.

| 4.2.4. | Ja ESA ir gaismas avots (vai tā daļa) un ja 3.2.10. punktā minētās dokumentācijas nav, šim ESA apstiprinājumu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 10 nepiešķir. |
| --- | --- |

4.2.4.

Ja ESA

ESA

4.3.   Par transportlīdzekļa vai ESA tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem paziņo šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 3.A un 3.B pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu, kurai pievieno fotogrāfijas un/vai shēmas vai rasējumus pienācīgā mērogā, ko pieteikuma iesniedzējs iesniedzis formātā, kurš nav lielāks kā A4 (210 × 297 mm) vai kuri ir salocīti līdz minētajiem izmēriem.

ESA

5.   Marķējumi

| 5.1. | Katram apstiprinātajam transportlīdzekļa vai ESA tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Šā numura pirmie divi cipari (šobrīd 06) norāda grozījumu sēriju, kas atbilst jaunākajiem būtiskajiem tehniskajiem grozījumiem, kas noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izdošanas dienai. Nolīguma puse tādu pašu apstiprinājuma numuru nedrīkst piešķirt citam transportlīdzekļa vai ESA tipam. |
| --- | --- |

5.1.

Katram apstiprinātajam transportlīdzekļa vai ESA

ESA

| 5.2. | Marķējumu esība |
| --- | --- |

5.2.

Marķējumu esība

| 5.2.1. | Transportlīdzeklis
  Turpmāk 5.3. punktā aprakstīto apstiprinājuma marķējuma zīmi liek uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam. |
| --- | --- |

5.2.1.

Transportlīdzeklis

Turpmāk 5.3. punktā aprakstīto apstiprinājuma marķējuma zīmi liek uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam.

| 5.2.2. | Bloks
  Turpmāk 5.3. punktā aprakstīto apstiprinājuma marķējuma zīmi liek uz katra ESA, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam.
  Marķējums netiek prasīts elektriskām/elektroniskām sistēmām, kuras iebūvētas transportlīdzekļos un apstiprinātas kā vienības. |
| --- | --- |

5.2.2.

Bloks

Turpmāk 5.3. punktā aprakstīto apstiprinājuma marķējuma zīmi liek uz katra ESA, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam.

ESA

Marķējums netiek prasīts elektriskām/elektroniskām sistēmām, kuras iebūvētas transportlīdzekļos un apstiprinātas kā vienības.

| 5.3. | Starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi liek skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma paziņojuma veidlapā, uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam. Šo marķējuma zīmi veido: |
| --- | --- |

5.3.

Starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi liek skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma paziņojuma veidlapā, uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam. Šo marķējuma zīmi veido:

| 5.3.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tam līdzās ir tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2). |
| --- | --- |

5.3.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tam līdzās ir tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2

| 5.3.2. | pa labi no 5.3.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

5.3.2.

pa labi no 5.3.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 5.4. | Tipa apstiprinājuma marķējuma zīmes piemērs ir dots šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

5.4.

Tipa apstiprinājuma marķējuma zīmes piemērs ir dots šo noteikumu 1. pielikumā.

| 5.5. | ESA marķējumiem atbilstoši 5.3. punktam nav obligāti jābūt redzamiem, kad ESA ir uzstādīts transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

5.5.

ESA

ESA

6.   Specifikācijas konfigurācijām, kuras nav REESS uzlādes režīms no elektrotīkla

REESS

6.1.   Vispārīgas specifikācijas

| 6.1.1. | Transportlīdzekli un tā elektriskā(-ās)/elektroniskā(-ās) sistēma(-as) vai ESA konstruē, izgatavo un uzstāda tā, ka transportlīdzeklis normālos lietošanas apstākļos atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

6.1.1.

Transportlīdzekli un tā elektriskā(-ās)/elektroniskā(-ās) sistēma(-as) vai ESA

| 6.1.1.1. | Transportlīdzekli testē attiecībā uz izstarotajām emisijām un noturību pret izstarotiem traucējumiem. Transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai netiek prasīti testi attiecībā uz pārvadītām emisijām vai noturību pret pārvadītiem traucējumiem. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

Transportlīdzekli testē attiecībā uz izstarotajām emisijām un noturību pret izstarotiem traucējumiem. Transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai netiek prasīti testi attiecībā uz pārvadītām emisijām vai noturību pret pārvadītiem traucējumiem.

| 6.1.1.2. | EAS testē attiecībā uz izstarotām un pārvadītām emisijām un noturību pret izstarotiem un pārvadītiem traucējumiem. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

EAS

| 6.1.2. | Pirms testēšanas tehniskajam dienestam kopā ar ražotāju ir jāsagatavo testa plāns, kas ietver vismaz darbības režīmu, stimulētu(-as) funkciju(-as), pārraudzītu(-as) funkciju(-as), atbilstības/neatbilstības kritērijus un paredzētās emisijas. |
| --- | --- |

6.1.2.

Pirms testēšanas tehniskajam dienestam kopā ar ražotāju ir jāsagatavo testa plāns, kas ietver vismaz darbības režīmu, stimulētu(-as) funkciju(-as), pārraudzītu(-as) funkciju(-as), atbilstības/neatbilstības kritērijus un paredzētās emisijas.

6.2.   Specifikācijas attiecībā uz platjoslas elektromagnētisko starojumu no transportlīdzekļiem

6.2.1.   Mērīšanas metode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada tipu reprezentējošais transportlīdzeklis, mēra, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

6.2.2.   Robežas transportlīdzekļa platjoslas tipa apstiprināšanai

| 6.2.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 10,0 ± 0,2 m, robežas ir 32 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 32–43 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot frekvencēs augstākās nekā 75 MHz, kā parādīts šo noteikumu 2. papildinājumā. Robeža ir konstanta 43 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 10,0 ± 0,2 m, robežas ir 32 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 32–43 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot frekvencēs augstākās nekā 75 MHz, kā parādīts šo noteikumu 2. papildinājumā. Robeža ir konstanta 43 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā.

| 6.2.2.2. | Ja mērījumus veic, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 3,0 ± 0,05, robežas ir 42 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 42–53 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot frekvencēs augstākās nekā 75 MHz, kā parādīts šo noteikumu 3. papildinājumā. Robeža ir konstanta 53 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

Ja mērījumus veic, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 3,0 ± 0,05, robežas ir 42 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 42–53 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot frekvencēs augstākās nekā 75 MHz, kā parādīts šo noteikumu 3. papildinājumā. Robeža ir konstanta 53 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā.

| 6.2.2.3. | Tipu reprezentējošajam transportlīdzeklim izmērītajām vērtībām, izteiktām dB mikrovoltos/m, ir jābūt mazākām nekā robežām tipa apstiprināšanai. |
| --- | --- |

6.2.2.3.

Tipu reprezentējošajam transportlīdzeklim izmērītajām vērtībām, izteiktām dB mikrovoltos/m, ir jābūt mazākām nekā robežām tipa apstiprināšanai.

6.3.   Specifikācijas attiecībā uz šaurjoslas elektromagnētisko starojumu no transportlīdzekļiem

6.3.1.   Mērīšanas metode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada tipu reprezentējošais transportlīdzeklis, mēra, izmantojot 5. pielikumā aprakstīto metodi. To nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

6.3.2.   Robežas transportlīdzekļa šaurjoslas tipa apstiprināšanai

| 6.3.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 5. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 10,0 ± 0,2 m, robežas ir 28 dB mikrovolti/m 30–230 MHz frekvenču joslā un 35 dB mikrovolti/m 230–1000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

6.3.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 5. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 10,0 ± 0,2 m, robežas ir 28 dB mikrovolti/m 30–230 MHz frekvenču joslā un 35 dB mikrovolti/m 230–1000 MHz frekvenču joslā.

| 6.3.2.2. | Ja mērījumus veic, izmantojot 5. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 3,0 ± 0,05 m, robežas ir 38 dB mikrovolti/m 30–230 MHz frekvenču joslā un 45 dB mikrovolti/m 230–1000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

Ja mērījumus veic, izmantojot 5. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 3,0 ± 0,05 m, robežas ir 38 dB mikrovolti/m 30–230 MHz frekvenču joslā un 45 dB mikrovolti/m 230–1000 MHz frekvenču joslā.

| 6.3.2.3. | Tipu reprezentējošajam transportlīdzeklim izmērītajām vērtībām, izteiktām dB mikrovoltos/m, ir jābūt mazākām nekā robeža tipa apstiprināšanai. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

Tipu reprezentējošajam transportlīdzeklim izmērītajām vērtībām, izteiktām dB mikrovoltos/m, ir jābūt mazākām nekā robeža tipa apstiprināšanai.

| 6.3.2.4. | Neatkarīgi no šo noteikumu 6.3.2.1., 6.3.2.2. un 6.3.2.3. punktā noteiktajām robežām, ja 5. pielikuma 1.3. punktā aprakstītajā sākotnējā solī pie transportlīdzekļa raidošās radioantenas ar vidusmēra detektoru izmērītais signāla stiprums ir mazāks nekā 20 dB mikrovolti 76–108 MHz frekvenču diapazonā, uzskata, ka transportlīdzeklis atbilst šaurjoslas emisiju robežām un turpmāka testēšana netiek prasīta. |
| --- | --- |

6.3.2.4.

Neatkarīgi no šo noteikumu 6.3.2.1., 6.3.2.2. un 6.3.2.3. punktā noteiktajām robežām, ja 5. pielikuma 1.3. punktā aprakstītajā sākotnējā solī pie transportlīdzekļa raidošās radioantenas ar vidusmēra detektoru izmērītais signāla stiprums ir mazāks nekā 20 dB mikrovolti 76–108 MHz frekvenču diapazonā, uzskata, ka transportlīdzeklis atbilst šaurjoslas emisiju robežām un turpmāka testēšana netiek prasīta.

6.4.   Specifikācijas attiecībā uz transportlīdzekļu traucējumnoturību pret elektromagnētisko starojumu

6.4.1.   Testēšanas metode

Tipu reprezentējošā transportlīdzekļa traucējumnoturību pret elektromagnētisko starojumu testē ar 6. pielikumā aprakstīto metodi.

6.4.2.   Robežas transportlīdzekļa traucējumnoturības tipa apstiprināšanai

| 6.4.2.1. | Ja testus veic, izmantojot 6. pielikumā aprakstīto metodi, lauka intensitātei ir jābūt 30 volti/m rms (vidējai kvadrātiskajai vērtībai) vairāk nekā 90 procentos no 20–2000 MHz frekvenču joslas un minimums 25 volti/m rms visā 20–2000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

6.4.2.1.

Ja testus veic, izmantojot 6. pielikumā aprakstīto metodi, lauka intensitātei ir jābūt 30 volti/m rms

rms

| 6.4.2.2. | Tipu reprezentējošo transportlīdzekli uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 6. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja saskaņā ar 6. pielikuma 2.1. punktu. |
| --- | --- |

6.4.2.2.

Tipu reprezentējošo transportlīdzekli uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 6. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja saskaņā ar 6. pielikuma 2.1. punktu.

6.5.   Specifikācija saistībā ar ESA radīto platjoslas elektromagnētisko traucējumu

ESA

6.5.1.   Mērīšanas metode

Tipu reprezentējošā ESA radīto elektromagnētisko starojumu mēra ar 7. pielikumā aprakstīto metodi.

ESA

6.5.2.   Robežas ESA platjoslas tipa apstiprināšanai

ESA

| 6.5.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 7. pielikumā aprakstīto metodi, robežas ir 62–52 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski mazinoties augstākās nekā 30 MHz frekvencēs, un 52–63 dB mikrovolti/m 75–400 MHz joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot augstākās nekā 75 MHz frekvencēs, kā parādīts šo noteikumu 6. papildinājumā. Robeža ir konstanta 63 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

6.5.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 7. pielikumā aprakstīto metodi, robežas ir 62–52 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski mazinoties augstākās nekā 30 MHz frekvencēs, un 52–63 dB mikrovolti/m 75–400 MHz joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot augstākās nekā 75 MHz frekvencēs, kā parādīts šo noteikumu 6. papildinājumā. Robeža ir konstanta 63 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā.

| 6.5.2.2. | Tipu reprezentējošajam ESA izmērītajām vērtībām, izteiktām dB mikrovoltos/m, ir jābūt mazākām nekā robežas tipa apstiprināšanai. |
| --- | --- |

6.5.2.2.

Tipu reprezentējošajam ESA

6.6.   Specifikācijas attiecībā uz ESA radītiem šaurjoslas elektromagnētiskajiem traucējumiem

ESA

6.6.1.   Mērīšanas metode

Tipu reprezentējošā ESA radīto elektromagnētisko starojumu mēra ar 8. pielikumā aprakstīto metodi.

ESA

6.6.2.   Robežas ESA šaurjoslas tipa apstiprināšanai

ESA

| 6.6.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 8. pielikumā aprakstīto metodi, robežas ir 52–42 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski mazinoties augstākās nekā 30 MHz frekvencēs, un 42–53 dB mikrovolti/m 75–400 MHz joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot augstākās nekā 75 MHz frekvencēs, kā parādīts šo noteikumu 7. papildinājumā. Robeža ir konstanta 53 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

6.6.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 8. pielikumā aprakstīto metodi, robežas ir 52–42 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski mazinoties augstākās nekā 30 MHz frekvencēs, un 42–53 dB mikrovolti/m 75–400 MHz joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot augstākās nekā 75 MHz frekvencēs, kā parādīts šo noteikumu 7. papildinājumā. Robeža ir konstanta 53 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā.

| 6.6.2.2. | Tipu reprezentējošajam ESA izmērītajai vērtībai, izteiktai dB mikrovoltos/m, ir jābūt mazākai nekā robežas tipa apstiprināšanai. |
| --- | --- |

6.6.2.2.

Tipu reprezentējošajam ESA

6.7.   Specifikācijas attiecībā uz 12/24 V barošanas līnijās ESA radīto pārvadīto pārejas traucējumu emisiju

ESA

6.7.1.   Testēšanas metode

Tipu reprezentējošā ESA emisiju testē ar ISO 7637-2 atbilstošu(-ām) metodi(-ēm), kā attiecībā uz 1. tabulā dotajiem līmeņiem aprakstīts 10. pielikumā.

ESA

1. tabula

1. tabula

Maksimālā atļautā impulsa amplitūda

Maksimālā atļautā impulsa amplitūda

| | Maksimālā atļautā impulsa amplitūda |
| --- | --- |
| Impulsa amplitūdas polaritāte | Transportlīdzekļiem ar 12 V sistēmām | Transportlīdzekļiem ar 24 V sistēmām |
| Pozitīva | +75 V | +150 V |
| Negatīva | -100 V | -450 V |

Maksimālā atļautā impulsa amplitūda

Impulsa amplitūdas polaritāte

Transportlīdzekļiem ar 12 V sistēmām

Transportlīdzekļiem ar 24 V sistēmām

Pozitīva

+75 V

+150 V

Negatīva

-100 V

-450 V

6.8.   Specifikācijas attiecībā uz ESA traucējumnoturību pret elektromagnētisko starojumu

ESA

6.8.1.   Testēšanas metode(-s)

Tipu reprezentējošā ESA traucējumnoturību pret elektromagnētisko starojumā testē ar metodi(-ēm), kas izraudzītas no 9. pielikumā aprakstītajām.

ESA

6.8.2.   Robežas ESA traucējumnoturības tipa apstiprināšanai

ESA

| 6.8.2.1. | Ja testus veic, izmantojot 9. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi ir 60 voltu/m vidējā kvadrātiskā vērtība (rms) testēšanai ar 150 mm slokšņlīnijas metodi, 15 voltu/m rms testēšanai ar 800 mm slokšņlīnijas metodi, 75 voltu/m rms testēšanai ar šķērsenisko elektromagnētisko svārstību moda (TEM) kameras metodi, 60 mA rms strāvas pievadīšanas (BCI) metodei un 30 voltu/m rms testēšanai ar brīvā lauka metodi vairāk nekā 90 procentiem no 20–2000 MHz frekvenču joslas, un minimums 50 voltu/m rms testēšanai ar 150 mm slokšņlīnijas metodi, 12,5 voltu/m rms testēšanai ar 800 mm slokšņlīnijas metodi, 62,5 voltu/m rms testēšanai ar TEM kameras metodi, 50 mA rms testēšanai ar strāvas pievadīšanas (BCI) metodi un 25 volti/m rms testēšanai ar brīvā lauka metodi visā 20–2000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

6.8.2.1.

Ja testus veic, izmantojot 9. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi ir 60 voltu/m vidējā kvadrātiskā vērtība (rms

rms

rms

TEM

rms

BCI

rms

rms

rms

rms

TEM

rms

BCI

rms

| 6.8.2.2. | Tipu reprezentējošo ESA uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 9. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja. |
| --- | --- |

6.8.2.2.

Tipu reprezentējošo ESA

6.9.   Specifikācijas attiecībā uz ESA noturību pret 12/24 V barošanas līnijās pārvadītiem pārejas traucējumiem

ESA

6.9.1.   Testēšanas metode

Šo tipu reprezentējošā ESA traucējumnoturību testē ar ISO 7637-2 atbilstošu(-ām) metodi(-ēm), kā attiecībā uz 2. tabulā dotajiem līmeņiem aprakstīts 10. pielikumā.

ESA

2. tabula

2. tabula

ESA traucējumnoturība

ESA

| Testa impulsu skaits | Traucējumnoturības testa līmenis | Sistēmu funkcionālais statuss |
| --- | --- | --- |
| Saistītas ar funkcijām, kas saistītas ar traucējumnoturību | Nav saistītas ar funkcijām, kas saistītas ar traucējumnoturību |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B (attiecībā uz ESA, kas darbojas motora iedarbināšanas fāzēs)
  C (attiecībā uz citiem ESA) | D |

Testa impulsu skaits

Traucējumnoturības testa līmenis

Sistēmu funkcionālais statuss

Saistītas ar funkcijām, kas saistītas ar traucējumnoturību

Nav saistītas ar funkcijām, kas saistītas ar traucējumnoturību

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B (attiecībā uz ESA, kas darbojas motora iedarbināšanas fāzēs)

ESA

C (attiecībā uz citiem ESA)

ESA

D

6.10.   Izņēmumi

| 6.10.1. | Ja transportlīdzeklis vai elektriska/elektroniska sistēma, vai ESA nesatur elektronisku oscilatoru ar darbības frekvenci, kas lielāka nekā 9 kHz, uzskata, ka tas atbilst 6.3.2. vai 6.6.2. punktam un 5. un 8. pielikumam. |
| --- | --- |

6.10.1.

Ja transportlīdzeklis vai elektriska/elektroniska sistēma, vai ESA

| 6.10.2. | Transportlīdzekļi, kam nav elektriskas/elektroniskas sistēmas, kurām ir “ar traucējumnoturību saistītas funkcijas”, nav obligāti jātestē attiecībā uz noturība pret izstarotiem traucējumiem, un tos uzskata par atbilstošiem šo noteikumu 6.4. punktam un 6. pielikumam. |
| --- | --- |

6.10.2.

Transportlīdzekļi, kam nav elektriskas/elektroniskas sistēmas, kurām ir “ar traucējumnoturību saistītas funkcijas”, nav obligāti jātestē attiecībā uz noturība pret izstarotiem traucējumiem, un tos uzskata par atbilstošiem šo noteikumu 6.4. punktam un 6. pielikumam.

| 6.10.3. | ESA, kam nav ar traucējumnoturību saistītas funkcijas, nav obligāti jātestē attiecībā uz noturība pret izstarotiem traucējumiem, un tos uzskata par atbilstošiem šo noteikumu 6.8. punktam un 9. pielikumam. |
| --- | --- |

6.10.3.

ESA

| 6.10.4. | Elektrostatiska izlāde
  Ar riepām aprīkotu transportlīdzekļu virsbūvi/šasiju var uzskatīt par elektriski izolētu struktūru. Nozīmīgi elektrostatiskie spēki saistībā ar transportlīdzekļa ārējo vidi darbojas tikai tad, kad braucējs iekāpj transportlīdzeklī vai izkāpj no tā. Tā kā šajos brīžos transportlīdzeklis ir nekustīgs, tipa apstiprināšanas testu attiecībā uz elektrostatisko izlādi neuzskata par nepieciešamu. |
| --- | --- |

6.10.4.

Elektrostatiska izlāde

Ar riepām aprīkotu transportlīdzekļu virsbūvi/šasiju var uzskatīt par elektriski izolētu struktūru. Nozīmīgi elektrostatiskie spēki saistībā ar transportlīdzekļa ārējo vidi darbojas tikai tad, kad braucējs iekāpj transportlīdzeklī vai izkāpj no tā. Tā kā šajos brīžos transportlīdzeklis ir nekustīgs, tipa apstiprināšanas testu attiecībā uz elektrostatisko izlādi neuzskata par nepieciešamu.

| 6.10.5. | 12/24 V barošanas līnijās ESA radīto pārvadīto pārejas traucējumu emisija

  ESA, kas nav ieslēgti, nesatur slēdžus vai neietver induktīvās slodzes, nav obligāti jātestē attiecībā uz pārvadīto pārejas emisiju, un tos uzskata par atbilstošiem 6.7. punktam. |
| --- | --- |

6.10.5.

12/24 V barošanas līnijās ESA

ESA, kas nav ieslēgti, nesatur slēdžus vai neietver induktīvās slodzes, nav obligāti jātestē attiecībā uz pārvadīto pārejas emisiju, un tos uzskata par atbilstošiem 6.7. punktam.

ESA

| 6.10.6. | Uztvērēju funkciju zaudēšana traucējumnoturības testa laikā, kad testa signāls ir uztvērēja joslas platuma (RF izslēgšanas joslas) ietvaros, kā norādīts konkrētajam radiopakalpojumam/produktam harmonizētajā starptautiskajā EMC standartā, obligāti nenozīmē neatbilstības kritērija piemērošanu. |
| --- | --- |

6.10.6.

Uztvērēju funkciju zaudēšana traucējumnoturības testa laikā, kad testa signāls ir uztvērēja joslas platuma (RF

EMC

| 6.10.7. | RF raidītājus testē raidīšanas režīmā. Vajadzīgās emisijas (piem., no RF raidīšanas sistēmām) nepieciešamajā joslas platumā un ārpus joslas emisijām šo noteikumu kontekstā neņem vērā. Šie noteikumi aptver blakusizstarojumu emisijas. |
| --- | --- |

6.10.7.

RF

RF

| 6.10.7.1. | “Nepieciešamais joslas platums”: dotajai emisijas klasei frekvences joslas platums ir tāds, kāds ir tieši pietiekams informācijas pārraidīšanas nodrošināšanai tādā ātrumā un kvalitātē, kas prasīta konkrētos apstākļos (Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) Radionoteikumu Nr. 1.152 1. pants). |
| --- | --- |

6.10.7.1.

“Nepieciešamais joslas platums

ITU

| 6.10.7.2. | “Ārpusjoslas emisijas”: emisijas frekvencē vai frekvencēs tieši ārpus nepieciešamā joslas platuma, kas rodas modulācijas procesā, bet neietverot blakusizstarojumu emisijas (ITU Radionoteikumu Nr. 1.144 1. pants). |
| --- | --- |

6.10.7.2.

“Ārpusjoslas emisijas

ITU

| 6.10.7.3. | “Blakusizstarojumu emisija”: katrā modulācijas procesā pastāv nevēlami papildu signāli. Tos apzīmē ar terminu “blakusizstarojumu emisijas”. Blakusizstarojumu emisijas ir emisijas frekvencē vai frekvencēs, kas atrodas ārpus nepieciešamā joslas platuma, un kuru līmeni var samazināt, neietekmējot attiecīgo informācijas pārraidīšanu. Blakusizstarojumu emisijas ietver harmoniskas emisijas, parazītiskas emisijas, intermodulācijas produktus un frekvences konversijas produktus, bet neietver ārpusjoslas emisijas (ITU Radionoteikumu Nr. 1.145 1. pants). |
| --- | --- |

6.10.7.3.

“Blakusizstarojumu emisija

ITU

7.   Papildu specifikācijas konfigurācijai “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

REESS

7.1.   Vispārīgas specifikācijas

| 7.1.1. | Transportlīdzekli un tā elektrisko(-ās)/elektronisko(-ās) sistēmu(-as) vai ESA konstruē, izgatavo un uzstāda tā, ka transportlīdzeklis konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” spēj atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

7.1.1.

Transportlīdzekli un tā elektrisko(-ās)/elektronisko(-ās) sistēmu(-as) vai ESA

REESS

| 7.1.1.1. | Transportlīdzekli konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” testē attiecībā uz izstarotām emisijām, noturību pret izstarotiem traucējumiem, pārvadītām emisijām un noturību pret pārvadītiem traucējumiem. |
| --- | --- |

7.1.1.1.

Transportlīdzekli konfigurācijā “REESS

| 7.1.1.2. | ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” testē attiecībā uz izstarotām un pārvadītām emisijām, attiecībā uz noturību pret izstarotiem un pārvadītiem traucējumiem. |
| --- | --- |

7.1.1.2.

ESA

REESS

| 7.1.2. | Pirms testēšanas tehniskajam dienestam kopā ar ražotāju jāsagatavo testa plāns konfigurācijai “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”, kur ietver vismaz darbības režīmu, stimulētu(-as) funkciju(-as), pārraudzītu(-as) funkciju(-as), atbilstības/neatbilstības kritēriju(-us) un paredzētās emisijas. |
| --- | --- |

7.1.2.

Pirms testēšanas tehniskajam dienestam kopā ar ražotāju jāsagatavo testa plāns konfigurācijai “REESS

| 7.1.3. | Transportlīdzekli konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” būtu jātestē ar ražotāja piegādāto uzlādes vadojumu. Šādā gadījumā kabelim jābūt apstiprinātam kā transportlīdzekļa daļai. |
| --- | --- |

7.1.3.

Transportlīdzekli konfigurācijā “REESS

| 7.1.4. | Mākslīgie tīkli
  Transportlīdzekli / ESA pieslēdz maiņstrāvas elektrotīklam caur 50 μH/50 Ω AMN, kā noteikts 8. papildinājuma 4. punktā.
  Transportlīdzekli / ESA pieslēdz līdzstrāvas elektrotīklam caur 5 μH/50 ΩDC-charging-AN, kā noteikts 8. papildinājuma 3. punktā.

  ESA augstsprieguma elektrolīnijai pieslēdz caur 5 μH/50 Ω HV-AN, kā noteikts 8. papildinājuma 2. punktā. |
| --- | --- |

7.1.4.

Mākslīgie tīkli

Transportlīdzekli / ESA pieslēdz maiņstrāvas elektrotīklam caur 50 μH/50 Ω AMN, kā noteikts 8. papildinājuma 4. punktā.

ESA

AMN

Transportlīdzekli / ESA pieslēdz līdzstrāvas elektrotīklam caur 5 μH/50 ΩDC-charging-AN, kā noteikts 8. papildinājuma 3. punktā.

ESA

DC-charging-AN

ESA augstsprieguma elektrolīnijai pieslēdz caur 5 μH/50 Ω HV-AN, kā noteikts 8. papildinājuma 2. punktā.

ESA

HV-AN

7.2.   Specifikācijas attiecībā uz platjoslas elektromagnētisko starojumu no transportlīdzekļiem

7.2.1.   Mērīšanas metode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada tipu reprezentējošais transportlīdzeklis, mēra, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

7.2.2.   Robežas transportlīdzekļa platjoslas tipa apstiprināšanai

| 7.2.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 10,0 ± 0,2 m, robežas ir 32 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 32–43 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot frekvencēs augstākās nekā 75 MHz, kā parādīts 2. papildinājumā. Robeža ir konstanta 43 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 10,0 ± 0,2 m, robežas ir 32 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 32–43 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot frekvencēs augstākās nekā 75 MHz, kā parādīts 2. papildinājumā. Robeža ir konstanta 43 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā.

| 7.2.2.2. | Ja mērījumus veic, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 3,0 ± 0,05 m, robežas ir 42 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 42–53 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot frekvencēs augstākās nekā 75 MHz, kā parādīts 3. papildinājumā. Robeža ir konstanta 53 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā.
  Tipu reprezentējošajam transportlīdzeklim izmērītajām vērtībām, izteiktām dB mikrovoltos/m, ir jābūt mazākām nekā robežas tipa apstiprināšanai. |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Ja mērījumus veic, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi, attālumam starp transportlīdzekli un antenu esot 3,0 ± 0,05 m, robežas ir 42 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 42–53 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot frekvencēs augstākās nekā 75 MHz, kā parādīts 3. papildinājumā. Robeža ir konstanta 53 dB mikrovolti/m 400–1000 MHz frekvenču joslā.

Tipu reprezentējošajam transportlīdzeklim izmērītajām vērtībām, izteiktām dB mikrovoltos/m, ir jābūt mazākām nekā robežas tipa apstiprināšanai.

7.3.   Specifikācijas attiecībā uz maiņstrāvas elektrolīnijās transportlīdzekļa radīto harmoniku emisiju

7.3.1.   Mērīšanas metode

Maiņstrāvas elektrolīnijās tipu reprezentējošā transportlīdzekļa radīto harmoniku emisiju mēra, izmantojot 11. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

7.3.2.   Robeža transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai

| 7.3.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 11. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes ieejas strāvai ≤ 16 A ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-3-2 un dotas 3. tabulā.

  3. tabula


  Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva ≤ 16 A)







  Harmonikas kārtas skaitlis n | Maksimālā atļautā strāvas harmonika A |
| --- | --- | --- |
| Nepāra harmonikas |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0,33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15×15/n |
| Pāra harmonikas |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23×8/n |

7.3.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 11. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes ieejas strāvai ≤ 16 A ir tādas, kādas noteiktas IEC

3. tabula

3. tabula

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva ≤ 16 A)

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva ≤ 16 A)

Harmonikas kārtas skaitlis n

Maksimālā atļautā strāvas harmonika A

Nepāra harmonikas

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0,33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15×15/n

Pāra harmonikas

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23×8/n

| 7.3.2.2. | Ja mērījumus veic, izmantojot 11. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes ieejas strāvai > 16 A un ≤ 75 A ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-3-12 un dotas 4. tabulā, 5. tabulā un 6. tabulā.

  4. tabula


  Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) iekārtai, kas ir vienfāzes vai nav simetriska trīsfāžu














  Rsce minimums | Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, % % | Strāvas harmoniku maksimālais koeficients % |
| --- | --- | --- | --- |
| | I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |
| Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā kopējos harmonikas kropļojumos (THD) un daļējos svērtajos harmonikas kropļojumos (PWHD) tāpat kā nepāra harmonikas.
  Ir atļauta lineārā interpolācija starp iekārtas īsslēguma attiecības (Rsce) secīgām vērtībām. |

7.3.2.2.

Ja mērījumus veic, izmantojot 11. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes ieejas strāvai > 16 A un ≤ 75 A ir tādas, kādas noteiktas IEC

4. tabula

4. tabula

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) iekārtai, kas ir vienfāzes vai nav simetriska trīsfāžu

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) iekārtai, kas ir vienfāzes vai nav simetriska trīsfāžu

Rsce minimums

sce

Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, % %

n

1

Strāvas harmoniku maksimālais koeficients %

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā kopējos harmonikas kropļojumos (THD) un daļējos svērtajos harmonikas kropļojumos (PWHD) tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

Ir atļauta lineārā interpolācija starp iekārtas īsslēguma attiecības (Rsce) secīgām vērtībām.

sce

5. tabula

5. tabula

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) simetriskai trīsfāžu iekārtai

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) simetriskai trīsfāžu iekārtai

| Rsce minimums | Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, % % | Strāvas harmoniku maksimālais koeficients % |
| --- | --- | --- |
| | I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |
| Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.
  Ir atļauta lineāra interpolācija starp Rsce secīgām vērtībām. |

Rsce minimums

sce

Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, % %

n

1

Strāvas harmoniku maksimālais koeficients %

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

Ir atļauta lineāra interpolācija starp Rsce secīgām vērtībām.

sce

6. tabula

6. tabula

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) simetriskai trīsfāžu iekārtai īpašos apstākļos

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) simetriskai trīsfāžu iekārtai īpašos apstākļos

| Rsce minimums | Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, % | Strāvas harmoniku maksimālais koeficients, % |
| --- | --- | --- |
| | I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |
| Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas. |

Rsce minimums

sce

Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, %

n

1

Strāvas harmoniku maksimālais koeficients, %

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

7.4.   Specifikācijas attiecībā uz maiņstrāvas elektrolīnijās transportlīdzekļa radīto sprieguma izmaiņas, sprieguma svārstību un mirgoņas emisiju

7.4.1.   Mērīšanas metode

Maiņstrāvas elektrolīnijās tipu reprezentējošā transportlīdzekļa radīto sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgoņas emisiju mēra, izmantojot 12. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

7.4.2.   Robeža transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai

| 7.4.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 12. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes nominālajai strāvai ≤ 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-3-3 5. punktā:






  — | Pst vērtība nedrīkst būt lielāka kā 1,0; |
| --- | --- | --- |

7.4.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 12. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes nominālajai strāvai ≤ 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem ir tādas, kādas noteiktas IEC

—

Pst vērtība nedrīkst būt lielāka kā 1,0;

| — | Plt vērtība nedrīkst būt lielāka kā 0,65; |
| --- | --- |

—

Plt vērtība nedrīkst būt lielāka kā 0,65;

| — | d(t) vērtība sprieguma izmaiņas laikā nedrīkst pārsniegt 3,3 procentus ilgāk kā 500 ms; |
| --- | --- |

—

d(t) vērtība sprieguma izmaiņas laikā nedrīkst pārsniegt 3,3 procentus ilgāk kā 500 ms;

| — | stabila sprieguma relatīvā izmaiņa dc nedrīkst pārsniegt 3,3 procentus; |
| --- | --- |

—

stabila sprieguma relatīvā izmaiņa dc nedrīkst pārsniegt 3,3 procentus;

| — | sprieguma maksimālā relatīvā izmaiņa dmax nedrīkst pārsniegt 6 procentus. |
| --- | --- |

—

sprieguma maksimālā relatīvā izmaiņa dmax nedrīkst pārsniegt 6 procentus.

| 7.4.2.2. | Ja mērījumus veic, izmantojot 12. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes nominālajai strāvai > 16 A un ≤ 75 A un ar pieslēguma nosacījumiem ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-3-11 5. punktā:






  — | Pst vērtība nedrīkst būt lielāka kā 1,0; |
| --- | --- | --- |

7.4.2.2.

Ja mērījumus veic, izmantojot 12. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes nominālajai strāvai > 16 A un ≤ 75 A un ar pieslēguma nosacījumiem ir tādas, kādas noteiktas IEC

—

Pst vērtība nedrīkst būt lielāka kā 1,0;

| — | Plt vērtība nedrīkst būt lielāka kā 0,65; |
| --- | --- |

—

Plt vērtība nedrīkst būt lielāka kā 0,65;

| — | d(t) vērtība sprieguma izmaiņas laikā nedrīkst pārsniegt 3,3 procentus ilgāk kā 500 ms; |
| --- | --- |

—

d(t) vērtība sprieguma izmaiņas laikā nedrīkst pārsniegt 3,3 procentus ilgāk kā 500 ms;

| — | stabila sprieguma relatīvā izmaiņa dc nedrīkst pārsniegt 3,3 procentus; |
| --- | --- |

—

stabila sprieguma relatīvā izmaiņa dc nedrīkst pārsniegt 3,3 procentus;

| — | sprieguma maksimālā relatīvā izmaiņa dmax nedrīkst pārsniegt 6 procentus. |
| --- | --- |

—

sprieguma maksimālā relatīvā izmaiņa dmax nedrīkst pārsniegt 6 procentus.

7.5.   Specifikācijas attiecībā uz maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās transportlīdzekļa radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisiju

7.5.1.   Mērīšanas metode

Maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās transportlīdzekļa, kas reprezentē tā tipu, radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisiju mēra, izmantojot 13. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

7.5.2.   Robeža transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai

| 7.5.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 13. pielikumā aprakstīto metodi, robežas maiņstrāvas elektrolīnijām ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-6-3 un dotas 7. tabulā.

  7. tabula


  Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi maiņstrāvas elektrolīnijās







  Frekvence (MHz) | Robežas un detektors |
| --- | --- | --- |
| 0,15 līdz 0,5 | 66–56 dBμV (kvazimaksimums) 56–46 dBμV (vidēji)
  (lineāri mazinoties ar frekvences logaritmu) |
| 0,5 līdz 5 | 56 dBμV (kvazimaksimums) 46 dBμV (vidēji) |
| 5 līdz 30 | 60 dBμV (kvazimaksimums) 50 dBμV (vidēji) |

7.5.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 13. pielikumā aprakstīto metodi, robežas maiņstrāvas elektrolīnijām ir tādas, kādas noteiktas IEC

7. tabula

7. tabula

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi maiņstrāvas elektrolīnijās

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi maiņstrāvas elektrolīnijās

Frekvence (MHz)

Robežas un detektors

0,15 līdz 0,5

66–56 dBμV (kvazimaksimums) 56–46 dBμV (vidēji)

(lineāri mazinoties ar frekvences logaritmu)

0,5 līdz 5

56 dBμV (kvazimaksimums) 46 dBμV (vidēji)

5 līdz 30

60 dBμV (kvazimaksimums) 50 dBμV (vidēji)

| 7.5.2.2. | Ja mērījumus veic, izmantojot 13. pielikumā aprakstīto metodi, robežas līdzstrāvas elektrolīnijām ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-6-3 un dotas 8. tabulā.

  8. tabula


  Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi līdzstrāvas elektrolīnijās







  Frekvence (MHz) | Robežas un detektors |
| --- | --- | --- |
| 0,15 līdz 0,5 | 79 dBμV (kvazimaksimums)
  66 dBμV (vidēji) |
| 0,5 līdz 30 | 73 dBμV (kvazimaksimums)
  60 dBμV (vidēji) |

7.5.2.2.

Ja mērījumus veic, izmantojot 13. pielikumā aprakstīto metodi, robežas līdzstrāvas elektrolīnijām ir tādas, kādas noteiktas IEC

8. tabula

8. tabula

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi līdzstrāvas elektrolīnijās

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi līdzstrāvas elektrolīnijās

Frekvence (MHz)

Robežas un detektors

0,15 līdz 0,5

79 dBμV (kvazimaksimums)

66 dBμV (vidēji)

0,5 līdz 30

73 dBμV (kvazimaksimums)

60 dBμV (vidēji)

7.6.   Specifikācijas attiecībā uz vadu sakaru tīkla pieslēgvietā transportlīdzekļa radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisiju

7.6.1.   Mērīšanas metode

Vadu sakaru tīkla pieslēgvietā tipu reprezentējošā transportlīdzekļa radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisiju mēra, izmantojot 14. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

7.6.2.   Robeža transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai

| 7.6.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 14. pielikumā aprakstīto metodi, robežas vadu sakaru tīkla pieslēgvietai ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-6-3 un dotas 9. tabulā.

  9. tabula


  Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi vadu sakaru tīkla pieslēgvietā








  Frekvence (MHz) | Sprieguma robežas (detektors) | Strāvas robežas (detektors) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,15 līdz 0,5 | 84–74 dBμV (kvazimaksimums)
  74–64 dBμV (vidēji)
  (lineāri mazinās ar frekvences logaritmu) | 40–30 dBμA (kvazimaksimums)
  30–20 dBμA (vidēji)
  (lineāri mazinās ar frekvences logaritmu) |
| 0,5 līdz 30 | 74 dBμV (kvazimaksimums)
  64 dBμV (vidēji) | 30 dBμA (kvazimaksimums)
  20 dBμA (vidēji) |

7.6.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 14. pielikumā aprakstīto metodi, robežas vadu sakaru tīkla pieslēgvietai ir tādas, kādas noteiktas IEC

9. tabula

9. tabula

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi vadu sakaru tīkla pieslēgvietā

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi vadu sakaru tīkla pieslēgvietā

Frekvence (MHz)

Sprieguma robežas (detektors)

Strāvas robežas (detektors)

0,15 līdz 0,5

84–74 dBμV (kvazimaksimums)

74–64 dBμV (vidēji)

(lineāri mazinās ar frekvences logaritmu)

40–30 dBμA (kvazimaksimums)

30–20 dBμA (vidēji)

(lineāri mazinās ar frekvences logaritmu)

0,5 līdz 30

74 dBμV (kvazimaksimums)

64 dBμV (vidēji)

30 dBμA (kvazimaksimums)

20 dBμA (vidēji)

7.7.   Specifikācijas attiecībā uz transportlīdzekļu traucējumnoturību pret elektromagnētisko starojumu

7.7.1.   Testēšanas metode

Tipu reprezentējošā transportlīdzekļa traucējumnoturību pret elektromagnētisko starojumu testē ar 6. pielikumā aprakstīto metodi.

7.7.2.   Robežas transportlīdzekļa traucējumnoturības tipa apstiprināšanai

| 7.7.2.1. | Ja testus veic, izmantojot 6. pielikumā aprakstīto metodi, lauka intensitātei ir jābūt 30 volti/m rms (vidējai kvadrātiskajai vērtībai) vairāk nekā 90 procentos no 20–2000 MHz frekvenču joslas un minimums 25 volti/m rms visā 20–2000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

7.7.2.1.

Ja testus veic, izmantojot 6. pielikumā aprakstīto metodi, lauka intensitātei ir jābūt 30 volti/m rms

rms

| 7.7.2.2. | Tipu reprezentējošo transportlīdzekli uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 6. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja saskaņā ar 6. pielikuma 2.2. punktu. |
| --- | --- |

7.7.2.2.

Tipu reprezentējošo transportlīdzekli uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 6. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja saskaņā ar 6. pielikuma 2.2. punktu.

7.8.   Specifikācijas attiecībā uz transportlīdzekļu noturību pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/impulsveida traucējumiem

7.8.1.   Testēšanas metode

| 7.8.1.1. | Transportlīdzekļa, kas reprezentē tā tipu, noturību pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/impulsveida traucējumiem testē ar 15. pielikumā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

7.8.1.1.

Transportlīdzekļa, kas reprezentē tā tipu, noturību pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/impulsveida traucējumiem testē ar 15. pielikumā aprakstīto metodi.

7.8.2.   Robežas transportlīdzekļa traucējumnoturības tipa apstiprināšanai

| 7.8.2.1. | Ja testus veic, izmantojot 15. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām ir šādi: ±2 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē ar 5 ns kāpumlaiku (Tr) un 50 ns aizturēšanas laiku (Th), un 5 kHz atkārtošanās biežumu vismaz 1 minūte. |
| --- | --- |

7.8.2.1.

Ja testus veic, izmantojot 15. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām ir šādi: ±2 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē ar 5 ns kāpumlaiku (Tr) un 50 ns aizturēšanas laiku (Th), un 5 kHz atkārtošanās biežumu vismaz 1 minūte.

| 7.8.2.2. | Tipu reprezentējošo transportlīdzekli uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 15. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja saskaņā ar 6. pielikuma 2.2. punktu. |
| --- | --- |

7.8.2.2.

Tipu reprezentējošo transportlīdzekli uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 15. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja saskaņā ar 6. pielikuma 2.2. punktu.

7.9.   Specifikācijas attiecībā uz transportlīdzekļa traucējumnoturību pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem impulsviļņiem

7.9.1.   Testēšanas metode

| 7.9.1.1. | Tipu reprezentējošā transportlīdzekļa traucējumnoturību pret maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem impulsviļņiem testē ar 16. pielikumā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

7.9.1.1.

Tipu reprezentējošā transportlīdzekļa traucējumnoturību pret maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem impulsviļņiem testē ar 16. pielikumā aprakstīto metodi.

7.9.2.   Robežas transportlīdzekļa traucējumnoturības tipa apstiprināšanai

| 7.9.2.1. | Ja testus veic, izmantojot 16. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi ir šādi:






  a) | maiņstrāvas elektrolīnijām: ± 2 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē starp līniju un zemējumu un ± 1 kV – starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar 1,2 μs kāpumlaiku (Tr) un 50 μs aizturēšanas laiku (Th). Katru impulsvilni pievada piecas reizes ar 1 minūtes maksimālo aizturi starp katru impulsu. To pievada šādām fāzēm: 0, 90, 180 un 270o; |
| --- | --- | --- |

7.9.2.1.

Ja testus veic, izmantojot 16. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi ir šādi:

a)

maiņstrāvas elektrolīnijām: ± 2 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē starp līniju un zemējumu un ± 1 kV – starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar 1,2 μs kāpumlaiku (Tr) un 50 μs aizturēšanas laiku (Th). Katru impulsvilni pievada piecas reizes ar 1 minūtes maksimālo aizturi starp katru impulsu. To pievada šādām fāzēm: 0, 90, 180 un 270o;

o

| b) | līdzstrāvas elektrolīnijām: ± 0,5 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē starp līniju un zemējumu un ± 0,5 kV – starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar 1,2 μs kāpumlaiku (Tr) un 50 μs aizturēšanas laiku (Th). Katru impulsvilni pievada piecas reizes ar 1 minūtes maksimālo aizturi. |
| --- | --- |

b)

līdzstrāvas elektrolīnijām: ± 0,5 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē starp līniju un zemējumu un ± 0,5 kV – starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar 1,2 μs kāpumlaiku (Tr) un 50 μs aizturēšanas laiku (Th). Katru impulsvilni pievada piecas reizes ar 1 minūtes maksimālo aizturi.

| 7.9.2.2. | Tipu reprezentējošo transportlīdzekli uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 16. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja saskaņā ar 6. pielikuma 2.2. punktu. |
| --- | --- |

7.9.2.2.

Tipu reprezentējošo transportlīdzekli uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 16. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja saskaņā ar 6. pielikuma 2.2. punktu.

7.10.   Specifikācijas attiecībā uz ESA radītiem platjoslas elektromagnētiskiem traucējumiem

ESA

7.10.1.   Mērīšanas metode

Tipu reprezentējošā ESA radīto elektromagnētisko starojumu mēra ar 7. pielikumā aprakstīto metodi.

ESA

7.10.2.   Robežas ESA platjoslas tipa apstiprināšanai

ESA

| 7.10.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 7. pielikumā aprakstīto metodi, robežas ir 62–52 dBμV/m 30–75 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski mazinoties frekvencēs augstākās nekā 30 MHz, un 52–63 dBμV/m 75–400 MHz joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot frekvencēs augstākās nekā 75 MHz, kā parādīts 6. papildinājumā. Robeža ir konstanta 63 dBμV/m 400–1000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

7.10.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 7. pielikumā aprakstīto metodi, robežas ir 62–52 dBμV/m 30–75 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski mazinoties frekvencēs augstākās nekā 30 MHz, un 52–63 dBμV/m 75–400 MHz joslā, šai robežai logaritmiski pieaugot frekvencēs augstākās nekā 75 MHz, kā parādīts 6. papildinājumā. Robeža ir konstanta 63 dBμV/m 400–1000 MHz frekvenču joslā.

| 7.10.2.2. | Tipu reprezentējošajam ESA izmērītajām vērtībām, izteiktām dBμV/m, ir jābūt mazākām nekā robežas tipa apstiprināšanai. |
| --- | --- |

7.10.2.2.

Tipu reprezentējošajam ESA

7.11.   Specifikācijas attiecībā uz harmoniku emisijām no ESA maiņstrāvas elektrolīnijās

ESA

7.11.1.   Mērīšanas metode

Harmoniku emisijas no tipu reprezentējoša ESA maiņstrāvas elektrolīnijās mēra, izmantojot 17. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

ESA

7.11.2.   Robežas ESA tipa apstiprināšanai

ESA

| 7.11.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 17. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes ieejas strāvai ≤ 16 A ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-3-2 un dotas 10. tabulā.

  10. tabula


  Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva ≤ 16 A)







  Harmonikas kārtas skaitlis n | Maksimālā atļautā strāvas harmonika A |
| --- | --- | --- |
| Nepāra harmonikas |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0,33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15×15/n |
| Pāra harmonikas |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23×8/n |

7.11.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 17. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes ieejas strāvai ≤ 16 A ir tādas, kādas noteiktas IEC

10. tabula

10. tabula

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva ≤ 16 A)

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva ≤ 16 A)

Harmonikas kārtas skaitlis n

Maksimālā atļautā strāvas harmonika A

Nepāra harmonikas

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0,33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15×15/n

Pāra harmonikas

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23×8/n

| 7.11.2.2. | Ja mērījumus veic, izmantojot 17. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes ieejas strāvai > 16 A un ≤ 75 A ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-3-12 un dotas 11. tabulā, 12. tabulā un 13. tabulā.

  11. tabula


  Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) iekārtai, kas ir vienfāzes vai nav simetriska trīsfāžu














  Rsce minimums | Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, % | Strāvas harmoniku maksimālais koeficients, % |
| --- | --- | --- | --- |
| I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |
| Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.
  Ir atļauta lineāra interpolācija starp Rsce secīgām vērtībām. |

7.11.2.2.

Ja mērījumus veic, izmantojot 17. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes ieejas strāvai > 16 A un ≤ 75 A ir tādas, kādas noteiktas IEC

11. tabula

11. tabula

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) iekārtai, kas ir vienfāzes vai nav simetriska trīsfāžu

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) iekārtai, kas ir vienfāzes vai nav simetriska trīsfāžu

Rsce minimums

sce

Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, %

n

1

Strāvas harmoniku maksimālais koeficients, %

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

Ir atļauta lineāra interpolācija starp Rsce secīgām vērtībām.

sce

12. tabula

12. tabula

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) simetriskai trīsfāžu iekārtai

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) simetriskai trīsfāžu iekārtai

| Rsce minimums | Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, % | Strāvas harmoniku maksimālais koeficients, % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |
| Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.
  Ir atļauta lineāra interpolācija starp Rsce secīgām vērtībām. |

Rsce minimums

sce

Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, %

n

1

Strāvas harmoniku maksimālais koeficients, %

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

Ir atļauta lineāra interpolācija starp Rsce secīgām vērtībām.

sce

13. tabula

13. tabula

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) simetriskai trīsfāžu iekārtai īpašos apstākļos

Maksimālās atļautās harmonikas (fāzes ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A) simetriskai trīsfāžu iekārtai īpašos apstākļos

| Rsce minimums | Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, % | Strāvas harmoniku maksimālais koeficients, % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |
| Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas. |

Rsce minimums

sce

Pieņemama atsevišķa strāvas harmonika In/I1, %

n

1

Strāvas harmoniku maksimālais koeficients, %

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

Pāra harmoniku, kuru kārtas skaitļi ir mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, relatīvajām vērtībām ir jābūt mazākām nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuru kārtas skaitlis ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

7.12.   Specifikācijas attiecībā uz maiņstrāvas elektrolīnijās ESA radītu sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgoņas emisiju

ESA

7.12.1.   Mērīšanas metode

Maiņstrāvas elektrolīnijās tipu reprezentējoša ESA radīto sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgoņas emisiju mēra, izmantojot 18. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka ESA ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

ESA

ESA

7.12.2.   Robežas ESA tipa apstiprināšanai

ESA

| 7.12.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 18. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes nominālajai strāvai ≤ 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-3-3 5. punktā. |
| --- | --- |

7.12.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 18. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes nominālajai strāvai ≤ 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem ir tādas, kādas noteiktas IEC

| 7.12.2.2. | Ja mērījumus veic, izmantojot 18. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes nominālajai strāvai > 16 A un ≤ 75 A un ar pieslēguma nosacījumiem ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-3-11 5. punktā. |
| --- | --- |

7.12.2.2.

Ja mērījumus veic, izmantojot 18. pielikumā aprakstīto metodi, robežas fāzes nominālajai strāvai > 16 A un ≤ 75 A un ar pieslēguma nosacījumiem ir tādas, kādas noteiktas IEC

7.13.   Specifikācijas attiecībā uz maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās ESA radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisiju

ESA

7.13.1.   Mērīšanas metode

Maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās ESA, kas reprezentē tā tipu, radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisiju mēra, izmantojot 13. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka ESA ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

ESA

ESA

7.13.2.   Robežas ESA tipa apstiprināšanai

ESA

| 7.13.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 19. pielikumā aprakstīto metodi, robežas maiņstrāvas elektrolīnijām ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-6-3 un dotas 14. tabulā.

  14. tabula


  Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi maiņstrāvas elektrolīnijās







  Frekvence (MHz) | Robežas un detektors |
| --- | --- | --- |
| 0,15 līdz 0,5 | 66–56 dBμV (kvazimaksimums)
  56–46 dBμV (vidēji)
  (lineāri mazinoties ar frekvences logaritmu) |
| 0,5 līdz 5 | 56 dBμV (kvazimaksimums)
  46 dBμV (vidēji) |
| 5 līdz 30 | 60 dBμV (kvazimaksimums)
  50 dBμV (vidēji) |

7.13.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 19. pielikumā aprakstīto metodi, robežas maiņstrāvas elektrolīnijām ir tādas, kādas noteiktas IEC

14. tabula

14. tabula

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi maiņstrāvas elektrolīnijās

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi maiņstrāvas elektrolīnijās

Frekvence (MHz)

Robežas un detektors

0,15 līdz 0,5

66–56 dBμV (kvazimaksimums)

56–46 dBμV (vidēji)

(lineāri mazinoties ar frekvences logaritmu)

0,5 līdz 5

56 dBμV (kvazimaksimums)

46 dBμV (vidēji)

5 līdz 30

60 dBμV (kvazimaksimums)

50 dBμV (vidēji)

| 7.13.2.2. | Ja mērījumus veic, izmantojot 19. pielikumā aprakstīto metodi, robežas līdzstrāvas elektrolīnijām ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-6-3 un dotas 15. tabulā.

  15. tabula


  Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi līdzstrāvas elektrolīnijās







  Frekvence (MHz) | Robežas un detektors |
| --- | --- | --- |
| 0,15 līdz 0,5 | 79 dBμV (kvazimaksimums)
  66 dBμV (vidēji) |
| 0,5 līdz 30 | 73 dBμV (kvazimaksimums)
  60 dBμV (vidēji) |

7.13.2.2.

Ja mērījumus veic, izmantojot 19. pielikumā aprakstīto metodi, robežas līdzstrāvas elektrolīnijām ir tādas, kādas noteiktas IEC

15. tabula

15. tabula

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi līdzstrāvas elektrolīnijās

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi līdzstrāvas elektrolīnijās

Frekvence (MHz)

Robežas un detektors

0,15 līdz 0,5

79 dBμV (kvazimaksimums)

66 dBμV (vidēji)

0,5 līdz 30

73 dBμV (kvazimaksimums)

60 dBμV (vidēji)

7.14.   Specifikācijas attiecībā uz vadu sakaru tīkla pieslēgvietā ESA radītu un radiofrekvenču pārvadītu traucējumu emisiju

ESA

7.14.1.   Mērīšanas metode

Vadu sakaru tīkla pieslēgvietā tipu reprezentējošā ESA radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisiju mēra, izmantojot 20. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka ESA ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

ESA

ESA

7.14.2.   Robežas ESA tipa apstiprināšanai

ESA

| 7.14.2.1. | Ja mērījumus veic, izmantojot 20. pielikumā aprakstīto metodi, robežas vadu sakaru tīkla pieslēgvietai ir tādas, kādas noteiktas IEC 61000-6-3 un dotas 16. tabulā.

  16. tabula


  Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi vadu sakaru tīkla pieslēgvietā








  Frekvence (MHz) | Sprieguma robežas (detektors) | Strāvas robežas (detektors) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,15 līdz 0,5 | 84–74 dBμV (kvazimaksimums)
  74–64 dBμV (vidēji)
  (lineāri mazinās ar frekvences logaritmu) | 40–30 dBμA (kvazimaksimums)
  30–20 dBμA (vidēji)
  (lineāri mazinās ar frekvences logaritmu) |
| 0,5 līdz 30 | 74 dBμV (kvazimaksimums)
  64 dBμV (vidēji) | 30 dBμA (kvazimaksimums)
  20 dBμA (vidēji) |

7.14.2.1.

Ja mērījumus veic, izmantojot 20. pielikumā aprakstīto metodi, robežas vadu sakaru tīkla pieslēgvietai ir tādas, kādas noteiktas IEC

16. tabula

16. tabula

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi vadu sakaru tīkla pieslēgvietā

Maksimālie atļautie radiofrekvenču pārvadītie traucējumi vadu sakaru tīkla pieslēgvietā

Frekvence (MHz)

Sprieguma robežas (detektors)

Strāvas robežas (detektors)

0,15 līdz 0,5

84–74 dBμV (kvazimaksimums)

74–64 dBμV (vidēji)

(lineāri mazinās ar frekvences logaritmu)

40–30 dBμA (kvazimaksimums)

30–20 dBμA (vidēji)

(lineāri mazinās ar frekvences logaritmu)

0,5 līdz 30

74 dBμV (kvazimaksimums)

64 dBμV (vidēji)

30 dBμA (kvazimaksimums)

20 dBμA (vidēji)

7.15.   Specifikācijas attiecībā uz ESA traucējumnoturību pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/impulsveida traucējumiem

ESA

7.15.1.   Testēšanas metode

| 7.15.1.1. | ESA, kas reprezentē tā tipu, noturību pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/impulsveida traucējumiem testē ar 21. pielikumā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

7.15.1.1.

ESA

7.15.2.   Robežas ESA traucējumnoturības tipa apstiprināšanai

ESA

| 7.15.2.1. | Ja testus veic, izmantojot 21. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi ir šādi: ±2 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē ar 5 ns kāpumlaiku (Tr) un 50 ns aizturēšanas laiku (Th), un 5 kHz atkārtošanās biežumu vismaz 1 minūte. |
| --- | --- |

7.15.2.1.

Ja testus veic, izmantojot 21. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi ir šādi: ±2 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē ar 5 ns kāpumlaiku (Tr) un 50 ns aizturēšanas laiku (Th), un 5 kHz atkārtošanās biežumu vismaz 1 minūte.

| 7.15.2.2. | Tipu reprezentējošo ESA uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 21. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja saskaņā ar 9. pielikuma 2.2. punktu. |
| --- | --- |

7.15.2.2.

Tipu reprezentējošo ESA

7.16.   Specifikācijas attiecībā uz ESA traucējumnoturību pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem impulsviļņiem

ESA

7.16.1.   Testēšanas metode

| 7.16.1.1. | Tipu reprezentējoša ESA traucējumnoturību pret maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem impulsviļņiem testē ar 22. pielikumā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

7.16.1.1.

Tipu reprezentējoša ESA

7.16.2.   Robežas ESA traucējumnoturības tipa apstiprināšanai

ESA

| 7.16.2.1. | Ja testus veic, izmantojot 22. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi ir šādi:






  a) | maiņstrāvas elektrolīnijām: ± 2 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē starp līniju un zemējumu un ± 1 kV – starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar 1,2 μs kāpumlaiku (Tr) un 50 μs aizturēšanas laiku (Th). Katru impulsvilni pievada piecas reizes ar 1 minūtes maksimālo aizturi starp katru impulsu. To pievada šādām fāzēm: 0, 90, 180 un 270o; |
| --- | --- | --- |

7.16.2.1.

Ja testus veic, izmantojot 22. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi ir šādi:

a)

maiņstrāvas elektrolīnijām: ± 2 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē starp līniju un zemējumu un ± 1 kV – starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar 1,2 μs kāpumlaiku (Tr) un 50 μs aizturēšanas laiku (Th). Katru impulsvilni pievada piecas reizes ar 1 minūtes maksimālo aizturi starp katru impulsu. To pievada šādām fāzēm: 0, 90, 180 un 270o;

o

| b) | līdzstrāvas elektrolīnijām: ± 0,5 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē starp līniju un zemējumu un ± 0,5 kV – starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar 1,2 μs kāpumlaiku (Tr) un 50 μs aizturēšanas laiku (Th). Katru impulsvilni pievada piecas reizes ar 1 minūtes maksimālo aizturi. |
| --- | --- |

b)

līdzstrāvas elektrolīnijām: ± 0,5 kV testa spriegums pārtrauktā ķēdē starp līniju un zemējumu un ± 0,5 kV – starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar 1,2 μs kāpumlaiku (Tr) un 50 μs aizturēšanas laiku (Th). Katru impulsvilni pievada piecas reizes ar 1 minūtes maksimālo aizturi.

| 7.16.2.2. | Tipu reprezentējošo ESA uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 22. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja saskaņā ar 9. pielikuma 2.2. punktu. |
| --- | --- |

7.16.2.2.

Tipu reprezentējošo ESA

7.17.   Specifikācijas attiecībā uz 12/24 V barošanas līnijās ESA radīto pārvadīto pārejas traucējumu emisiju

ESA

7.17.1.   Testēšanas metode

Tipu reprezentējoša ESA emisiju testē ar metodi(-ēm) saskaņā ar ISO 7637-2, kā attiecībā uz 17. tabulā dotajiem līmeņiem aprakstīts 10. pielikumā.

ESA

17. tabula

17. tabula

Maksimālā atļautā impulsa amplitūda

Maksimālā atļautā impulsa amplitūda

| | Maksimālā atļautā impulsa amplitūda |
| --- | --- |
| Impulsa amplitūdas polaritāte | Transportlīdzekļiem ar 12 V sistēmām | Transportlīdzekļiem ar 24 V sistēmām |
| Pozitīva | +75 V | +150 V |
| Negatīva | -100 V | -450 V |

Maksimālā atļautā impulsa amplitūda

Impulsa amplitūdas polaritāte

Transportlīdzekļiem ar 12 V sistēmām

Transportlīdzekļiem ar 24 V sistēmām

Pozitīva

+75 V

+150 V

Negatīva

-100 V

-450 V

7.18.   Specifikācijas attiecībā uz ESA traucējumnoturību pret elektromagnētisko starojumu

ESA

7.18.1.   Testēšanas metode(-s)

Tipu reprezentējošā ESA traucējumnoturību pret elektromagnētisko starojumā testē ar metodi(-ēm), kas izraudzītas no 9. pielikumā aprakstītajām.

ESA

7.18.2.   Robežas ESA traucējumnoturības tipa apstiprināšanai

ESA

| 7.18.2.1. | Ja testus veic, izmantojot 9. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi ir 60 voltu/m rms testēšanai ar 150 mm slokšņlīnijas metodi, 15 voltu/m rms testēšanai ar 800 mm slokšņlīnijas metodi, 75 voltu/m rms testēšanai ar šķērsenisko elektromagnētisko svārstību moda (TEM) kameras metodi, 60 mA rms strāvas pievadīšanas (BCI) metodei un 30 voltu/m rms testēšanai ar brīvā lauka metodi vairāk nekā 90 procentiem no 20–2000 MHz frekvenču joslas, un minimums 50 voltu/m rms testēšanai ar 150 mm slokšņlīnijas metodi, 12,5 voltu/m rms testēšanai ar 800 mm slokšņlīnijas metodi, 62,5 voltu/m rms testēšanai ar TEM kameras metodi, 50 mA rms testēšanai ar strāvas pievadīšanas (BCI) metodi un 25 volti/m rms testēšanai ar brīvā lauka metodi visā 20–2000 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

7.18.2.1.

Ja testus veic, izmantojot 9. pielikumā aprakstītās metodes, traucējumnoturības testa līmeņi ir 60 voltu/m rms

rms

rms

TEM

rms

BCI

rms

rms

rms

rms

TEM

rms

BCI

rms

| 7.18.2.2. | Tipu reprezentējošo ESA uzskata par atbilstošu traucējumnoturības prasībām, ja saskaņā ar 9. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “ar traucējumnoturību saistīto funkciju” veiktspēja. |
| --- | --- |

7.18.2.2.

Tipu reprezentējošo ESA

7.19.   Specifikācijas attiecībā uz ESA noturību pret 12/24 V barošanas līnijās pārvadītiem pārejas traucējumiem

ESA

7.19.1   Testēšanas metode

Tipu reprezentējoša ESA traucējumnoturību testē ar metodi(-ēm) saskaņā ar ISO 7637-2, kā attiecībā uz 18. tabulā dotajiem līmeņiem aprakstīts 10. pielikumā.

ESA

18. tabula

18. tabula

ESA traucējumnoturība

ESA

| Testa impulsu skaits | Traucējumnoturības testa līmenis | Sistēmu funkcionālais statuss |
| --- | --- | --- |
| Saistītas ar funkcijām, kas saistītas ar traucējumnoturību | Nav saistītas ar funkcijām, kas saistītas ar traucējumnoturību |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |

Testa impulsu skaits

Traucējumnoturības testa līmenis

Sistēmu funkcionālais statuss

Saistītas ar funkcijām, kas saistītas ar traucējumnoturību

Nav saistītas ar funkcijām, kas saistītas ar traucējumnoturību

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

7.20.   Izņēmumi

| 7.20.1. | Ja nav tieša savienojuma ar vadu sakaru tīklu, kas papildus uzlādes sakaru pakalpojumam ietver telekomunikāciju pakalpojumu, 14. pielikumu un 20. pielikumu nepiemēro. |
| --- | --- |

7.20.1.

Ja nav tieša savienojuma ar vadu sakaru tīklu, kas papildus uzlādes sakaru pakalpojumam ietver telekomunikāciju pakalpojumu, 14. pielikumu un 20. pielikumu nepiemēro.

| 7.20.2. | Ja transportlīdzekļa vadu tīkla pieslēgvieta izmanto elektrolīnijas pārraidi (PLT) tā maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijās, 14. pielikumu nepiemēro. |
| --- | --- |

7.20.2.

Ja transportlīdzekļa vadu tīkla pieslēgvieta izmanto elektrolīnijas pārraidi (PLT

| 7.20.3. | Ja ESA vadu tīkla pieslēgvieta izmanto elektrolīnijas pārraidi (PLT) tā maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijās, 20. pielikumu nepiemēro. |
| --- | --- |

7.20.3.

Ja ESA

PLT

| 7.20.4. | Transportlīdzekļiem un/vai ESA, kurus ir paredzēts izmantot konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” un kuru ar līdzstrāvas uzlādes staciju savieno īsāks nekā 30 m līdzstrāvas tīkla kabelis (kabelis starp maiņstrāvas uzlādes staciju un transportlīdzekļa kontaktdakšu), nav obligāti jāatbilst 7.5., 7.8., 7.9., 7.13., 7.15., 7.16. punkta prasībām.
  Šādā gadījumā ražotājs nodrošina paziņojumu, ka transportlīdzekli un/vai ESA var izmantot “
  REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” tikai ar kabeļiem, kas īsāki nekā 30 m. Šo informācija pēc tipa apstiprinājuma dara publiski pieejamu. |
| --- | --- |

7.20.4.

Transportlīdzekļiem un/vai ESA

REESS

Šādā gadījumā ražotājs nodrošina paziņojumu, ka transportlīdzekli un/vai ESA var izmantot “
  REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” tikai ar kabeļiem, kas īsāki nekā 30 m. Šo informācija pēc tipa apstiprinājuma dara publiski pieejamu.

ESA

REESS

| 7.20.5. | Transportlīdzekļiem un/vai ESA, kurus ir paredzēts izmantot konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”, savienotiem ar lokālu/privātu līdzstrāvas uzlādes staciju, kurai nav papildu lietotāju, nav obligāti jāatbilst 7.5., 7.8., 7.9., 7.13., 7.15., 7.16. punkta prasībām.
  Šādā gadījumā ražotājs nodrošina paziņojumu, ka transportlīdzekli un/vai ESA var izmantot “
  REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” tikai lokālā/privātā līdzstrāvas uzlādes stacijā, kurai nav papildu lietotāju. Šo informāciju pēc tipa apstiprināšanas dara publiski pieejamu. |
| --- | --- |

7.20.5.

Transportlīdzekļiem un/vai ESA

REESS

Šādā gadījumā ražotājs nodrošina paziņojumu, ka transportlīdzekli un/vai ESA var izmantot “
  REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” tikai lokālā/privātā līdzstrāvas uzlādes stacijā, kurai nav papildu lietotāju. Šo informāciju pēc tipa apstiprināšanas dara publiski pieejamu.

ESA

REESS

8.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma grozījums vai paplašinājums pēc elektriska/elektroniska bloka (ESA) pievienošanas vai aizstāšanas

ESA

| 8.1. | Ja transportlīdzekļa ražotājs ieguvis transportlīdzekļa instalācijas tipa apstiprinājumu un vēlas uzstādīt papildu vai aizstājošu elektrisku/elektronisku sistēmu vai ESA, kas jau ir saņēmis apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem un ko uzstādīs saskaņā ar visiem noteikumu nosacījumiem, transportlīdzekļa apstiprinājumu drīkst paplašināt bez turpmākas testēšanas. Papildu vai aizstājošo elektrisko/elektronisko sistēmu vai ESA ražošanas atbilstības nolūkā uzskata par transportlīdzekļa daļu. |
| --- | --- |

8.1.

Ja transportlīdzekļa ražotājs ieguvis transportlīdzekļa instalācijas tipa apstiprinājumu un vēlas uzstādīt papildu vai aizstājošu elektrisku/elektronisku sistēmu vai ESA

ESA

| 8.2. | Ja papildu vai aizstājošā(-ās) daļa(-as) nav saņēmusi(-ušas) apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem un ja testēšanu uzskata par nepieciešamu, visu transportlīdzekli uzskata par atbilstīgu, ja var pierādīt, ka jaunā(-ās) vai aizstājošā(-ās) daļa(-as) atbilst attiecīgajām 6. punkta un attiecīgajā gadījumā arī 7. punkta prasībām, vai ja salīdzinošā testā var pierādīt, ka jaunā daļa nevarētu nelabvēlīgi ietekmēt transportlīdzekļa tipa atbilstību. |
| --- | --- |

8.2.

Ja papildu vai aizstājošā(-ās) daļa(-as) nav saņēmusi(-ušas) apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem un ja testēšanu uzskata par nepieciešamu, visu transportlīdzekli uzskata par atbilstīgu, ja var pierādīt, ka jaunā(-ās) vai aizstājošā(-ās) daļa(-as) atbilst attiecīgajām 6. punkta un attiecīgajā gadījumā arī 7. punkta prasībām, vai ja salīdzinošā testā var pierādīt, ka jaunā daļa nevarētu nelabvēlīgi ietekmēt transportlīdzekļa tipa atbilstību.

| 8.3. | Ja transportlīdzekļa ražotājs apstiprinātam transportlīdzeklim pievieno standarta mājsaimniecības vai biroja iekārtu, kas nav mobila sakaru iekārta, kura atbilst citiem noteikumiem un kuras uzstādīšana, aizstāšana vai demontāža notiek saskaņā ar iekārtas un transportlīdzekļa ražotāja ieteikumiem, transportlīdzekļa apstiprinājums paliek spēkā. Tas neliedz transportlīdzekļu ražotājiem uzstādīt sakaru iekārtas atbilstoši piemērotiem uzstādīšanas norādījumiem, ko izstrādājis transportlīdzekļa ražotājs un/vai šādu sakaru iekārtu ražotājs(-i). Transportlīdzekļa ražotājs nodrošina pierādījumu (ja to pieprasa testēšanas iestāde), ka šādi raidītāji nelabvēlīgi neietekmē transportlīdzekļa veiktspēju. Tas var būt paziņojums, ka jaudas līmeņi un instalācija ir tāda, ka šajos noteikumos noteiktie traucējumnoturības līmeņi nodrošina pietiekamu aizsardzību attiecībā tikai uz raidīšanu, t. i., neietverot raidīšanu saistībā ar 6. punktā noradītajiem testiem. Šie noteikumi nedod tiesības izmantot sakaru raidītāju, ja šādai iekārtai vai tās izmantošanai piemēro citas prasības. |
| --- | --- |

8.3.

Ja transportlīdzekļa ražotājs apstiprinātam transportlīdzeklim pievieno standarta mājsaimniecības vai biroja iekārtu, kas nav mobila sakaru iekārta, kura atbilst citiem noteikumiem un kuras uzstādīšana, aizstāšana vai demontāža notiek saskaņā ar iekārtas un transportlīdzekļa ražotāja ieteikumiem, transportlīdzekļa apstiprinājums paliek spēkā. Tas neliedz transportlīdzekļu ražotājiem uzstādīt sakaru iekārtas atbilstoši piemērotiem uzstādīšanas norādījumiem, ko izstrādājis transportlīdzekļa ražotājs un/vai šādu sakaru iekārtu ražotājs(-i). Transportlīdzekļa ražotājs nodrošina pierādījumu (ja to pieprasa testēšanas iestāde), ka šādi raidītāji nelabvēlīgi neietekmē transportlīdzekļa veiktspēju. Tas var būt paziņojums, ka jaudas līmeņi un instalācija ir tāda, ka šajos noteikumos noteiktie traucējumnoturības līmeņi nodrošina pietiekamu aizsardzību attiecībā tikai uz raidīšanu, t. i., neietverot raidīšanu saistībā ar 6. punktā noradītajiem testiem. Šie noteikumi nedod tiesības izmantot sakaru raidītāju, ja šādai iekārtai vai tās izmantošanai piemēro citas prasības.

9.   Ražošanas atbilstība

Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst Nolīguma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumā noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 9.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātus transportlīdzekļus vai sastāvdaļas, vai ESA ražo tā, ka tie atbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 6. punktā un attiecīgajā gadījumā 7. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātus transportlīdzekļus vai sastāvdaļas, vai ESA

| 9.2. | Transportlīdzekļa vai sastāvdaļas, vai atsevišķas tehniskas vienības ražošanas atbilstību pārbauda, pamatojoties uz tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā(-ās), kas noteikta(-s) šo noteikumu 3.A un/vai 3.B pielikumā, norādītajiem datiem. |
| --- | --- |

9.2.

Transportlīdzekļa vai sastāvdaļas, vai atsevišķas tehniskas vienības ražošanas atbilstību pārbauda, pamatojoties uz tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā(-ās), kas noteikta(-s) šo noteikumu 3.A un/vai 3.B pielikumā, norādītajiem datiem.

| 9.3. | Ja tipa apstiprinātāja iestāde nav apmierināta ar ražotāja pārbaudes procedūru, piemēro 9.3.1., 9.3.2. un 9.3.3. punktu. |
| --- | --- |

9.3.

Ja tipa apstiprinātāja iestāde nav apmierināta ar ražotāja pārbaudes procedūru, piemēro 9.3.1., 9.3.2. un 9.3.3. punktu.

| 9.3.1. | Ja verificē sērijveidā ražota transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai ESA atbilstību, ražošanu uzskata par atbilstīgu šo noteikumu prasībām attiecībā uz platjoslas elektromagnētiskajiem traucējumiem un šaurjoslas elektromagnētiskajiem traucējumiem, ja izmērītie līmeņi attiecībā uz transportlīdzekļiem nepārsniedz 6.2.2.1., 6.2.2.2., 6.3.2.1. un 6.3.2.2. punktā un, ja attiecināms, 7.2.2.1. un 7.2.2.2. punktā un attiecība uz ESA – 6.5.2.1., 6.6.2.1. un, ja attiecināms, 7.10.2.1. punktā noteiktās atsauces robežas vairāk kā par 4 dB (60 procentiem) (attiecīgā gadījumā). |
| --- | --- |

9.3.1.

Ja verificē sērijveidā ražota transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai ESA

ESA

| 9.3.2. | Ja verificē sērijveidā ražota transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai ESA atbilstību, ražošanu uzskata par atbilstīgu šo noteikumu prasībām attiecībā uz traucējumnoturību pret elektromagnētisku starojumu, ja transportlīdzekļa ESA neuzrāda nekādu pasliktināšanos attiecībā uz transportlīdzekļa tiešo vadību, ko varētu novērot vadītājs vai cits ceļu satiksmes dalībnieks, kad transportlīdzeklis atrodas 6. pielikuma 4. punktā definētajā stāvoklī un tiek pakļauts lauka intensitātei, izteiktai voltos/m, līdz 80 procentiem no atsauces robežām, kas attiecībā uz transportlīdzekļiem noteiktas 6.4.2.1. punktā un, ja attiecināms, 7.7.2.1. punktā un attiecībā uz ESA – 6.8.2.1. punktā un, ja attiecināms, 7.18.2.1. punktā. |
| --- | --- |

9.3.2.

Ja verificē sērijveidā ražota transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai ESA

ESA

ESA

| 9.3.3. | Ja verificē sērijveidā ražotas sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības (STU) atbilstību, ražošanu uzskata par atbilstīgu šo noteikumu prasībām attiecībā uz noturību pret pārvadītiem traucējumiem un emisijām, ja sastāvdaļa vai STU neuzrāda “ar traucējumnoturību saistītu funkciju” veiktspējas pasliktināšanos līdz 6.9.1. punktā un, ja attiecināms, 7.19.1. punktā dotajiem līmeņiem un nepārsniedz 6.7.1. punktā un, ja attiecināms, 7.17.1. punktā dotos līmeņus. |
| --- | --- |

9.3.3.

Ja verificē sērijveidā ražotas sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības (STU

STU

10.   Sankcijas par ražošanas neatbilstību

| 10.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājumu var anulēt, ja nav izpildītas 6. punktā un, ja attiecināms, 7. punktā noteiktās prasības vai ja izraudzītie transportlīdzekļi neiztur 6. punktā un, ja attiecināms, 7. punktā noteiktos testus. |
| --- | --- |

10.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājumu var anulēt, ja nav izpildītas 6. punktā un, ja attiecināms, 7. punktā noteiktās prasības vai ja izraudzītie transportlīdzekļi neiztur 6. punktā un, ja attiecināms, 7. punktā noteiktos testus.

| 10.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to ziņo citām šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 3.A un 3.B pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

10.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to ziņo citām šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 3.A un 3.B pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

11.   Ražošanas pilnīga izbeigšana

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa vai ESA tipu, tas par to informē tipa apstiprinātāju iestādi, kura apstiprinājumu piešķīrusi, kas savukārt nekavējoties par to informē citas šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 3.A un 3.B pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

ESA

12.   Transportlīdzekļa vai ESA pārveidojums un tipa apstiprinājuma paplašinājums

ESA

| 12.1. | Par katru transportlīdzekļa vai ESA tipa pārveidojumu paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas ir piešķīrusi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. Šī iestāde tad drīkst vai nu: |
| --- | --- |

12.1.

Par katru transportlīdzekļa vai ESA

| 12.1.1. | uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis vai ESA jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

12.1.1.

uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis vai ESA

| 12.1.2. | pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

12.1.2.

pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

| 12.2. | Paziņojumu par apstiprinājuma apliecināšanu vai atteikšanu kopā ar informāciju par pārveidojumiem dara zināmu šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm atbilstoši šo noteikumu 4. punktā norādītajai procedūrai. |
| --- | --- |

12.2.

Paziņojumu par apstiprinājuma apliecināšanu vai atteikšanu kopā ar informāciju par pārveidojumiem dara zināmu šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm atbilstoši šo noteikumu 4. punktā norādītajai procedūrai.

| 12.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir šim paplašinājumam sērijas numuru un informē par to šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 3.A un 3.B pielikumā dotajiem paraugiem atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

12.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir šim paplašinājumam sērijas numuru un informē par to šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 3.A un 3.B pielikumā dotajiem paraugiem atbilstošu paziņojuma veidlapu.

13.   Pārejas noteikumi

13.1   Pārejas noteikumi, ko piemēro 05. sērijas grozījumiem

| 13.1.1. | No 2014. gada 9. oktobra Nolīguma puse, kas piemēro šos ANO noteikumus, neatsakās piešķirt vai neatsakās pieņemt ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem ANO noteikumiem, kas grozīti ar 05. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

13.1.1.

No 2014. gada 9. oktobra Nolīguma puse, kas piemēro šos ANO noteikumus, neatsakās piešķirt vai neatsakās pieņemt ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem ANO noteikumiem, kas grozīti ar 05. sērijas grozījumiem.

| 13.1.2. | No 2017. gada 9. oktobra Nolīguma pusei, kas piemēro šos ANO noteikumus, nav pienākuma pieņemt ANO tipa apstiprinājumus vai to paplašinājumus atbilstīgi iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2017. gada 9. oktobra. |
| --- | --- |

13.1.2.

No 2017. gada 9. oktobra Nolīguma pusei, kas piemēro šos ANO noteikumus, nav pienākuma pieņemt ANO tipa apstiprinājumus vai to paplašinājumus atbilstīgi iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2017. gada 9. oktobra.

| 13.1.3. | Neatkarīgi no 13.1.2. punkta Nolīguma puses, kas piemēro šos ANO noteikumus, turpina pieņemt ANO tipa apstiprinājumus, kuri saskaņā ar šo ANO noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem izdoti transportlīdzekļa tipam, kas nav aprīkots ar savienošanas sistēmu REESS uzlādei, vai sastāvdaļai vai atsevišķai tehniskai vienībai, kas nesatur savienojošu daļu REESS uzlādei, un ko neietekmē ar 05. sērijas grozījumiem ieviestās izmaiņas. |
| --- | --- |

13.1.3.

Neatkarīgi no 13.1.2. punkta Nolīguma puses, kas piemēro šos ANO noteikumus, turpina pieņemt ANO tipa apstiprinājumus, kuri saskaņā ar šo ANO noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem izdoti transportlīdzekļa tipam, kas nav aprīkots ar savienošanas sistēmu REESS

REESS

| 13.1.4. | Nolīguma puses, kas piemēro šos ANO noteikumus, neatsakās piešķirt ANO tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo ANO noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus. |
| --- | --- |

13.1.4.

Nolīguma puses, kas piemēro šos ANO noteikumus, neatsakās piešķirt ANO tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo ANO noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus.

13.2   Pārejas noteikumi, ko piemēro 06. sērijas grozījumiem

| 13.2.1. | No 06. sērijas grozījumu oficiālā spēkā stāšanās datuma neviena Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt vai neatsakās pieņemt ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem ANO noteikumiem, kas grozīti ar 06. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

13.2.1.

No 06. sērijas grozījumu oficiālā spēkā stāšanās datuma neviena Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt vai neatsakās pieņemt ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem ANO noteikumiem, kas grozīti ar 06. sērijas grozījumiem.

| 13.2.2. | No 2022. gada 1. septembra Nolīguma pusēm, kas piemēro šos ANO noteikumus, nav pienākuma pieņemt ANO tipa apstiprinājumus vai to paplašinājumus atbilstīgi iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2022. gada 1. septembra. |
| --- | --- |

13.2.2.

No 2022. gada 1. septembra Nolīguma pusēm, kas piemēro šos ANO noteikumus, nav pienākuma pieņemt ANO tipa apstiprinājumus vai to paplašinājumus atbilstīgi iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2022. gada 1. septembra.

| 13.2.3. | Neatkarīgi no 13.2.2. punkta Nolīguma puses, kas piemēro šos ANO noteikumus, turpina pieņemt ANO tipa apstiprinājumus, kuri saskaņā ar šo ANO noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem izdoti transportlīdzekļa tipam, kas nav aprīkots ar savienošanas sistēmu REESS uzlādei, vai sastāvdaļai vai atsevišķai tehniskai vienībai, kas nesatur savienojošu daļu REESS uzlādei, un ko neietekmē ar 05. vai 06. sērijas grozījumiem ieviestās izmaiņas. |
| --- | --- |

13.2.3.

Neatkarīgi no 13.2.2. punkta Nolīguma puses, kas piemēro šos ANO noteikumus, turpina pieņemt ANO tipa apstiprinājumus, kuri saskaņā ar šo ANO noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem izdoti transportlīdzekļa tipam, kas nav aprīkots ar savienošanas sistēmu REESS

REESS

| 13.2.4. | Nolīguma puses, kas piemēro šos ANO noteikumus, neatsakās piešķirt ANO tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo ANO noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus. |
| --- | --- |

13.2.4.

Nolīguma puses, kas piemēro šos ANO noteikumus, neatsakās piešķirt ANO tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo ANO noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus.

14.   Tipa apstiprināšanas testus veicošo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses

1958. gada Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas veic apstiprināšanas testus, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumus un kurām jāsūta citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu apliecinošas veidlapas.

---

(1)  Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā.

1

(2)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 - http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

---

1. papildinājums

Šajos noteikumos minēto standartu saraksts

| 1. | CISPR 12 “Transportlīdzekļu, motorlaivu un ar dzirksteļaizdedzes motoru darbināmu ierīču radiotraucējumu raksturlielumi. Robežas un mērīšanas metodes”, 5. izdevums, 2001. gads, un 1. groz.: 2005. |
| --- | --- |

1.

| 2. | CISPR 16-1-4 “Radiotraucējumu un traucējumnoturības mēraparātu specifikācijas un mērīšanas metodes. 1. daļa: Radiotraucējumu un traucējumnoturības mēraparatūra. Antenas un testa vietas izstarotu traucējumu mērīšanai”, trešais izdevums, 2010. gads. |
| --- | --- |

2.

| 3. | CISPR 25 “Radiotraucējumu raksturlielumu robežas un mērīšanas metodes transportlīdzekļos izmantotu uztvērēju aizsardzībai”, otrais izdevums, 2002. gads, un labojums, 2004. gads. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ISO 7637-2 “Autoceļu un ielu transportlīdzekļi. Konduktīvie un savstarpējās iedarbības izraisītie elektriskie traucējumi. 2. daļa: Elektrisko pārejas procesu pārnese pa elektroapgādes līnijām tikai transportlīdzekļos ar 12 V vai 24 V nominālo barošanas spriegumu”, otrais izdevums, 2004. gads. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ISO-EN 17025 “Testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences vispārīgās prasības”, otrais izdevums, 2005. gads, un labojums: 2006. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ISO 11451 “Ceļu transportlīdzekļi. Šaurjoslas izstarotas elektromagnētiskās enerģijas izraisīti elektriskie traucējumi. Transportlīdzekļu testēšanas metodes”.







  1. daļa | : | Vispārīgi nosacījumi un definīcijas (ISO 11451-1, trešais izdevums, 2005. gads, un 1. groz: 2008.); |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. daļa | : | Ārpus transportlīdzekļa esošs starojuma avots (ISO 11451-2, ceturtais izdevums, 2015. gads); |
| 4. daļa | : | Strāvas pievadīšana (BCI) (ISO 11451-4, trešais izdevums, 2013. gads). |

6.

1. daļa

:

Vispārīgi nosacījumi un definīcijas (ISO 11451-1, trešais izdevums, 2005. gads, un 1. groz: 2008.);

2. daļa

:

Ārpus transportlīdzekļa esošs starojuma avots (ISO 11451-2, ceturtais izdevums, 2015. gads);

4. daļa

:

Strāvas pievadīšana (BCI) (ISO 11451-4, trešais izdevums, 2013. gads).

| 7. | ISO 11452 “Ceļu transportlīdzekļi. Šaurjoslas izstarotas elektromagnētiskās enerģijas izraisīti elektriskie traucējumi. Sastāvdaļu testēšanas metodes”.







  1. daļa. | : | Vispārīgi nosacījumi un definīcijas (ISO 11452-1, trešais izdevums, 2005. gads, un 1. groz: 2008.); |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. daļa. | : | Ar absorbējošu materiālu izklāta kamera (ISO 11452-2, otrais izdevums, 2004. gads); |
| 3. daļa. | : | Šķērsenisko elektromagnētisko svārstību moda (TEM) kamera (ISO 11452-3, trešais izdevums, 2016. gads); |
| 4. daļa. | : | Strāvas pievadīšana (BCI) (ISO 11452-4, ceturtais izdevums, 2011. gads); |
| 5. daļa. | : | Slokšņlīnija (ISO 11452-5, otrais izdevums, 2002. gads). |

7.

1. daļa.

:

Vispārīgi nosacījumi un definīcijas (ISO 11452-1, trešais izdevums, 2005. gads, un 1. groz: 2008.);

2. daļa.

:

Ar absorbējošu materiālu izklāta kamera (ISO 11452-2, otrais izdevums, 2004. gads);

3. daļa.

:

Šķērsenisko elektromagnētisko svārstību moda (TEM) kamera (ISO 11452-3, trešais izdevums, 2016. gads);

4. daļa.

:

Strāvas pievadīšana (BCI) (ISO 11452-4, ceturtais izdevums, 2011. gads);

5. daļa.

:

Slokšņlīnija (ISO 11452-5, otrais izdevums, 2002. gads).

| 8. | ITU radio noteikumi, 2008. gada izdevums. |
| --- | --- |

8.

| 9. | IEC 61000-3-2 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-2. daļa: Strāvas augstāko harmoniku robežas (iekārtu fāzes ieejas strāva ≤ 16 A)”, 3.2. izdevums, 2005. gads, + A1: 2008 + A2: 2009. |
| --- | --- |

9.

| 10. | IEC 61000-3-3 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-3. daļa: Robežvērtības. Sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgoņas ierobežošana publisko zemsprieguma elektroapgādes sistēmu iekārtām ar nominālo fāzes strāvu ≤ 16 A un bez īpašiem pieslēguma nosacījumiem”, 2.0. izdevums, 2008. gads. |
| --- | --- |

10.

| 11. | IEC 61000-3-11 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-11. daļa: Robežvērtības. Sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgoņas ierobežošana publiskām zemsprieguma sistēmām. Iekārtas ar nominālo fāzes strāvu ≤ 75 A un ar īpašiem pieslēguma nosacījumiem”, 1.0. izdevums, 2000. gads. |
| --- | --- |

11.

| 12. | IEC 61000-3-12 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-12. daļa: Robežvērtības strāvas augstāko harmoniku emisijai, ko rada publiskām zemsprieguma sistēmām pieslēgtas iekārtas ar fāzes ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A”, 1.0. izdevums, 2004. gads. |
| --- | --- |

12.

| 13. | IEC 61000-4-4 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 4-4. daļa: Testēšana un mērīšana. Traucējumneuzņēmīguma pret straujiem pārejas procesiem un/vai impulsu paketēm tests”, 2.0. izdevums, 2004. gads. |
| --- | --- |

13.

| 14. | IEC 61000-4-5 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 4-5. daļa: Testēšana un mērīšana. Pārsprieguma impulsa noturības tests”, 2.0. izdevums, 2005. gads. |
| --- | --- |

14.

| 15. | IEC 61000-6-3 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 6-3. daļa: Kopstandarti. Emisijas standarts dzīvojamām, komerciālām un vieglās rūpniecības vidēm”, 2.0. izdevums, 2006. gads. |
| --- | --- |

15.

| 16. | CISPR 16–2–1 “Radiotraucējumu un traucējumnoturības mēraparātu specifikācija un mērīšanas metodes. 2-1. daļa: Traucējumu un traucējumnoturības mērīšanas metodes. Pārvadīto traucējumu mērīšana”, 2.0. izdevums, 2008. gads. |
| --- | --- |

16.

| 17. | CISPR 22 “Informācijas tehnoloģijas iekārtas. Radiotraucējumu raksturlielumi. Robežas un mērīšanas metodes”, 6.0. izdevums, 2008. gads. |
| --- | --- |

17.

| 18. | CISPR 16-1-2 “Radiotraucējumu un traucējumnoturības mēraparātu specifikācija un mērīšanas metodes. 1-2. daļa: Radiotraucējumu un traucējumnoturības mēraparāti. Palīgiekārtas. Pārvadīti traucējumi”, 2. izdevums, 2014. gads. |
| --- | --- |

18.

| 19. | IEC 61851-1 “Elektrotransportlīdzekļu uzlādes sistēma. 1. daļa: Vispārīgas prasības”, 3.0. izdevums, 2017. gads. |
| --- | --- |

19.

| 20. | CISPR 32 “Multivides iekārtu elektromagnētiskā savietojamība. Prasības emisijai”, 2.0. izdevums, 2015. gads. |
| --- | --- |

20.

---

2. papildinājums

Transportlīdzekļa platjoslas atsauces robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m

| E robeža (dBu V/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30-75 MHz | 75-400 MHz | 400-1000 MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

E robeža (dBu V/m) F frekvencē (MHz)

30-75 MHz

75-400 MHz

400-1000 MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

Image 2

Frekvence – megaherci – logaritmiski

Skatīt šo noteikumu 6.2.2.1. un 7.2.2.1. punktu

---

3. papildinājums

Transportlīdzekļa platjoslas atsauces robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m

| E robeža (dBu V/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30-75 MHz | 75-400 MHz | 400-1000 MHz |
| E = 42 | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

E robeža (dBu V/m) F frekvencē (MHz)

30-75 MHz

75-400 MHz

400-1000 MHz

E = 42

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

Image 3

Frekvence – megaherci – logaritmiski

(Skatīt šo noteikumu 6.2.2.2. un 7.2.2.2. punktu)

---

4. papildinājums

Transportlīdzekļa šaurjoslas atsauces robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m

| E robeža (dBu V/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30-230 MHz | 230-1000 MHz |
| E = 28 | E = 35 |

E robeža (dBu V/m) F frekvencē (MHz)

30-230 MHz

230-1000 MHz

E = 28

E = 35

Image 4

Frekvence – megaherci – logaritmiski

(skatīt šo noteikumu 6.3.2.1. punktu)

---

5. papildinājums

Transportlīdzekļa šaurjoslas atsauces robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m

| E robeža (dBu V/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30-230 MHz | 230-1 000 MHz |
| E = 38 | E = 45 |

E robeža (dBu V/m) F frekvencē (MHz)

30-230 MHz

230-1 000 MHz

E = 38

E = 45

Image 5

Frekvence – megaherci – logaritmiski

(skatīt šo noteikumu 6.3.2.2. punktu)

---

6. papildinājums

Elektrisks/elektronisks bloks. Platjoslas atsauces robežas

| E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30-75 MHz | 75-400 MHz | 400-1000 MHz |
| E = 62 - 25,13 log (F/30) | E = 52 + 15,13 log (F/75) | E = 63 |

E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz)

30-75 MHz

75-400 MHz

400-1000 MHz

E = 62 - 25,13 log (F/30)

E = 52 + 15,13 log (F/75)

E = 63

Image 6

Frekvence – megaherci – logaritmiski

(Skatīt šo noteikumu 6.5.2.1. un 7.10.2.1. punktu)

---

7. papildinājums

Elektrisks/elektronisks bloks

Šaurjoslas atsauces robežas

| E robeža (dBu V/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30-75 MHz | 75-400 MHz | 400-1000 MHz |
| E = 52 - 25,13 log (F/30) | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

E robeža (dBu V/m) F frekvencē (MHz)

30-75 MHz

75-400 MHz

400-1000 MHz

E = 52 - 25,13 log (F/30)

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

Image 7

Frekvence – megaherci – logaritmiski

(skatīt šo noteikumu 6.6.2.1. punktu)

---

8. Papildinājums

Mākslīgi tīkli (AN), mākslīgi augstsprieguma tīkli (HV-AN), Mākslīgi tīkli uzlādei ar līdzstrāvu (DC-charging-AN), Mākslīgi elektroapgādes tīkli (AMN) un nesimetriski mākslīgie tīkli (AAN)

Šajā papildinājumā noteikti mākslīgie tīkli transportlīdzeklim uzlādes režīmā:

| — | mākslīgie tīkli (AN): izmanto zemsprieguma elektroapgādei; |
| --- | --- |

—

mākslīgie tīkli (AN): izmanto zemsprieguma elektroapgādei;

| — | mākslīgie augstsprieguma tīkli (HV-AN): izmanto līdzstrāvas elektroapgādei; |
| --- | --- |

—

mākslīgie augstsprieguma tīkli (HV-AN): izmanto līdzstrāvas elektroapgādei;

| — | mākslīgais tīkls uzlādei ar līdzstrāvu (DC-charging-AN): izmanto līdzstrāvas elektroapgādei; |
| --- | --- |

—

mākslīgais tīkls uzlādei ar līdzstrāvu (DC-charging-AN): izmanto līdzstrāvas elektroapgādei;

| — | mākslīgais elektroapgādes tīkls (AMN): izmanto maiņstrāvas elektroapgādei; |
| --- | --- |

—

mākslīgais elektroapgādes tīkls (AMN): izmanto maiņstrāvas elektroapgādei;

| — | nesimetrisks mākslīgais tīkls (AAN): izmanto signāla/vadības pieslēgvietas līnijās un/vai vadu sakaru tīkla līnijās. |
| --- | --- |

—

nesimetrisks mākslīgais tīkls (AAN): izmanto signāla/vadības pieslēgvietas līnijās un/vai vadu sakaru tīkla līnijās.

1.   Mākslīgie tīkli (AN)

ESA, ko baro LV, izmanto 5 μH / 50 Ω AN, kā definēts 1. attēlā.

AN nostiprina tieši uz iezemētās plates. AN zemējuma savienojumu piestiprina iezemētajai platei.

AN mērīšanas pieslēgvietas aprīko ar 50 Ω slodzi.

AN pilnā pretestība ZPB (pielaide ± 20 %) mērīšanas frekvences diapazonā 0,1 MHz līdz 100 MHz ir parādīta 2. attēlā. To mēra starp spailēm P un B (1. attēlā) ar 50 Ω slodzi mērīšanas pieslēgvietā, spailēm A un B (1. attēlā) esot īsslēgtām.

1. attēls

5 μH AN shēmas piemērs

Image 8

Apzīmējumi

| L1: 5 μH
  C1: 0,1 μF
  C2: 1 μF (noklusējuma vērtība)
  R1: 1 kΩ | A: Barošanas avota pieslēgvieta
  P: Transportlīdzekļa vai ESA pieslēgvieta
  B: Zemējums
  MEP: Mērīšanas pieslēgvieta |
| --- | --- |

L1: 5 μH

C1: 0,1 μF

C2: 1 μF (noklusējuma vērtība)

R1: 1 kΩ

A: Barošanas avota pieslēgvieta

P: Transportlīdzekļa vai ESA pieslēgvieta

B: Zemējums

MEP: Mērīšanas pieslēgvieta

2. attēls

AN pilnās pretestības ZPB raksturlielumi

Image 9

2.   Mākslīgie augstsprieguma tīkli (HV-AN)

ESA, ko baro HV, izmanto 5 μH / 50 Ω HV-AN, kā definēts 3. attēlā.

HV-AN nostiprina tieši uz iezemētās plates. HV-AN zemējuma savienojumu piestiprina iezemētajai platei.

HV-AN mērīšanas pieslēgvietas aprīko ar 50 Ω slodzi.

HV-AN pilnā pretestība ZPB (pielaide ± 20 %) mērīšanas frekvences diapazonā 0,1 MHz līdz 100 MHz ir parādīta 2. attēlā. To mēra starp “Transportlīdzekļa/ESA HV
  ” un “GND” spailēm (3. attēlā) ar 50 Ω slodzi mērīšanas pieslēgvietā un ar īsslēgtām “
  HV barošanas” un “
  GND
  ” spailēm.

3. attēls

5 μH HV-AN shēmas piemērs

Image 10

Apzīmējumi

| L1: 5 μH
  C1: 0,1 μF
  C2: 0,1 μF (noklusējuma vērtība)
  R1: 1 kΩ
  R2: 1 MΩ (izlādē C2 līdz > 50 Vdc 60 s laikā) | HV elektroapgāde: Augstsprieguma elektroapgāde
  Transportlīdzekļa/ESA HV: Transportlīdzekļa vai ESA augstspriegums

  MEP: Mērīšanas pieslēgvieta

  GND: Zemējums |
| --- | --- |

L1: 5 μH

C1: 0,1 μF

C2: 0,1 μF (noklusējuma vērtība)

R1: 1 kΩ

R2: 1 MΩ (izlādē C2 līdz > 50 Vdc 60 s laikā)

HV elektroapgāde: Augstsprieguma elektroapgāde

Transportlīdzekļa/ESA HV: Transportlīdzekļa vai ESA augstspriegums

MEP: Mērīšanas pieslēgvieta

GND: Zemējums

Ja izmanto neekranētus HV-AN vienā ekranētā kārbā, ir jābūt iekšējam ekranējumam starp HV-AN, kā parādīts 4. attēlā.

4. attēls

5 μH HV AN kombinācijas vienā ekranētā kārbā piemērs

Image 11

Apzīmējumi

| L1: 5 μH
  C1: 0,1 μF
  C2: 0,1 μF (noklusējuma vērtība)
  R1: 1 kΩ
  R2: 1 MΩ (izlādē C2 līdz > 50 Vdc 60 s laikā) | HV elektroapgāde: Augstsprieguma elektroapgāde (pozitīva un negatīva)
  Transportlīdzekļa/ESA HV: Transportlīdzekļa vai ESA augstspriegums (pozitīvs un negatīvs)

  MEP: Mērīšanas pieslēgvieta

  GND: Zemējums |
| --- | --- |

L1: 5 μH

C1: 0,1 μF

C2: 0,1 μF (noklusējuma vērtība)

R1: 1 kΩ

R2: 1 MΩ (izlādē C2 līdz > 50 Vdc 60 s laikā)

HV elektroapgāde: Augstsprieguma elektroapgāde (pozitīva un negatīva)

Transportlīdzekļa/ESA HV: Transportlīdzekļa vai ESA augstspriegums (pozitīvs un negatīvs)

MEP: Mērīšanas pieslēgvieta

GND: Zemējums

Drīkst izmantot tīklam piemērotu neobligāto pilno pretestību, lai imitētu sinfāziskā / diferenciālā režīma pilno pretestību, kāda ir HV elektroapgādei pieslēgtam ESA (sk. 5. attēlu).

5. attēls

Starp HV AN un ESA pievienota, tīklam piemērota pilnā pretestība

Image 12

Apzīmējumi

| L1: 5 μH
  C1: 0,1 μF
  C2: 0,1 μF (noklusējuma vērtība)
  R1: 1 kΩ
  R2: 1 MΩ (izlādē C2 līdz > 50 Vdc 60 s laikā) | HV elektroapgāde: Augstsprieguma elektroapgāde (pozitīva un negatīva)
  Transportlīdzekļa/ESA HV: Transportlīdzekļa vai ESA augstspriegums (pozitīvs un negatīvs)

  MEP: Mērīšanas pieslēgvieta

  GND: Zemējums
  ZDI-CM: Pilnā pretestība sinfāziskajā un diferenciālajā režīmā |
| --- | --- |

L1: 5 μH

C1: 0,1 μF

C2: 0,1 μF (noklusējuma vērtība)

R1: 1 kΩ

R2: 1 MΩ (izlādē C2 līdz > 50 Vdc 60 s laikā)

HV elektroapgāde: Augstsprieguma elektroapgāde (pozitīva un negatīva)

Transportlīdzekļa/ESA HV: Transportlīdzekļa vai ESA augstspriegums (pozitīvs un negatīvs)

MEP: Mērīšanas pieslēgvieta

GND: Zemējums

ZDI-CM: Pilnā pretestība sinfāziskajā un diferenciālajā režīmā

3.   Mākslīgie tīkli uzlādei ar līdzstrāvu (DC-charging-AN)

Līdzstrāvas elektroapgādei uzlādes režīmā pieslēgtam transportlīdzeklim izmanto 5 μH / 50 Ω DC-charging-AN, kā noteikts 6. attēlā.

DC-charging-AN mērīšanas pieslēgvietas aprīko ar 50 Ω slodzēm.

DC-charging-AN pilnā pretestība ZPB (pielaide ± 20 %) mērīšanas frekvenču diapazonā 0,1 MHz līdz 100 MHz ir parādīta 7. attēlā. To mēra starp “Transportlīdzekļa/ESA HV
  ” un “GND” spailēm (6. attēlā) ar 50 Ω slodzi mērīšanas pieslēgvietā un ar īsslēgtām “
  HV barošanas” un “GND” spailēm.

6. attēls

5 μH DC-charging-AN shēmas piemērs

Image 13

Apzīmējumi

| L1: 5 μH
  C1: 0,1 μF
  C2: 1 μF (noklusējuma vērtība; ja izmanto citu vērtību, tā jāpamato)
  R1: 1 kΩ
  R2: 1 MΩ (izlādē C2 līdz > 50 Vdc 60 s laikā) | HV elektroapgāde: Augstsprieguma elektroapgāde
  Transportlīdzekļa/ESA HV: Transportlīdzekļa vai ESA augstspriegums

  MEP: Mērīšanas pieslēgvieta

  GND: Zemējums |
| --- | --- |

L1: 5 μH

C1: 0,1 μF

C2: 1 μF (noklusējuma vērtība; ja izmanto citu vērtību, tā jāpamato)

R1: 1 kΩ

R2: 1 MΩ (izlādē C2 līdz > 50 Vdc 60 s laikā)

HV elektroapgāde: Augstsprieguma elektroapgāde

Transportlīdzekļa/ESA HV: Transportlīdzekļa vai ESA augstspriegums

MEP: Mērīšanas pieslēgvieta

GND: Zemējums

7. attēls

DC-charging-AN pilnās pretestības raksturlielumi

Image 14

4.   Mākslīgie elektroapgādes tīkli (AMN)

Maiņstrāvas elektroapgādei uzlādes režīmā pieslēgtam transportlīdzeklim izmanto 50 μH / 50 Ω AMN, kā noteikts CISPR 16-1-2 4.4. punktā.

AMN mērīšanas pieslēgvietas aprīko ar 50 Ω slodzēm.

5.   Nesimetrisks mākslīgais tīkls (AAN)

Pašlaik sakariem starp uzlādes staciju un transportlīdzekli izmanto dažādas signāla/vadības pieslēgvietas līniju un/vai vadu sakaru tīkla pieslēgvietu līniju tehnoloģijas. Tādēļ ir nepieciešams nošķirt dažas specifiskas signāla/vadības pieslēgvietas līnijas un/vai vadu sakaru tīkla pieslēgvietas līnijas (piemēram, vadības kontrollīnija, CAN līnijas).

AAN mērīšanas pieslēgvietas aprīko ar 50 Ω slodzēm.

AAN, kas definētas 5.1., 5.2., 5.3. un 5.4. punktā, izmanto neekranētās signāla/vadības pieslēgvietas līnijās un/vai vadu sakaru tīkla pieslēgvietas līnijās.

Ja izmanto ekranētas signāla/vadības pieslēgvietas līnijas, tad būtu jāizmanto AAN, kas definēti CISPR 32:2015 G pielikuma G.10. un G.11. attēlā.

5.1.   Signāla/vadības pieslēgvieta ar simetriskām līnijām

Nesimetrisks mākslīgais tīkls (AAN), kas jāpievieno starp transportlīdzekli un uzlādes staciju vai jebkādu saistītu iekārtu (AE), kuru izmanto sakaru imitēšanai, ir definēts CISPR 16-1-2 E pielikuma E.2. punktā (T tīkla ķēde) (piemēru sk. 8. attēlā).

AAN sinfāziskā pilnā pretestība ir 150 Ω. Pilnā pretestība Zcat regulē vadojuma un pievienotās perifērijas simetriju, ko tipiski dēvē par garenpārveidošanas zudumiem (LCL). LCL vērtībai vajadzētu būt ar mērījumiem iepriekš noteiktai vai uzlādes stacijas / uzlādes vadojuma ražotāja definētai. Izraudzīto LCL vērtību un tās izcelsmi norāda testa ziņojumā.

CAN sakari ir simetrisku līniju, ko izmanto transportlīdzekļa uzlādes režīmā ar līdzstrāvu, piemērs.

Ja testam var izmantot oriģinālu uzlādes staciju, CAN sakariem AAN netiek prasīts.

Ja CAN sakari ir imitēti un ja AAN esība nepieļauj pienācīgus CAN sakarus, AAN izmantot nevajadzētu.

8. attēls

AAN piemērs signāla/vadības pieslēgvietai ar simetriskām līnijām (piem., CAN)

Image 15

Apzīmējumi:

| 1: AAN

  2: Transportlīdzeklis
  3: Uzlādes stacija
  L1: 2 × 38 mH
  L2: 2 × 38 mH
  R: 200 Ω
  C: 4,7 μF | Zcat: Simetriska regulēšanas pilnā pretestība
  A: 1. simetriskā līnija (transportlīdzeklī)
  B: 2. simetriskā līnija (transportlīdzeklī)
  C: 1. simetriskā līnija (uzlādes stacijas pusē)
  D: 2. simetriskā līnija (uzlādes stacijas pusē)
  E: Mērīšanas pieslēgvieta ar 50 Ω slodzi |
| --- | --- |

1: AAN

2: Transportlīdzeklis

3: Uzlādes stacija

L1: 2 × 38 mH

L2: 2 × 38 mH

R: 200 Ω

C: 4,7 μF

Zcat: Simetriska regulēšanas pilnā pretestība

A: 1. simetriskā līnija (transportlīdzeklī)

B: 2. simetriskā līnija (transportlīdzeklī)

C: 1. simetriskā līnija (uzlādes stacijas pusē)

D: 2. simetriskā līnija (uzlādes stacijas pusē)

E: Mērīšanas pieslēgvieta ar 50 Ω slodzi

5.2.   Vadu tīkla pieslēgvieta ar PLC elektrolīnijās

Ja testam var izmantot oriģinālu uzlādes staciju, PLC sakariem AAN un/vai AMN/DC-charging-AN varētu neprasīt.

Ja AMN/DC-charging-AN esība nepieļauj pienācīgus PLC sakarus ar oriģinālo uzlādes staciju vai ja PLC sakari ar oriģinālo uzlādes staciju jāimitē ar kādu saistītu iekārtu (piem., PLC modemu), starp AE (piem., PLC modemu) un AMN/DC-charging-AN izeju (transportlīdzekļa pusē) nepieciešams pievienot AAN, kā parādīts 9. attēlā.

Ķēde, kas parādīta 9. attēlā, nodrošina slodzi sinfāziskā režīmā ar AMN/DC-charging-AN HV-AN. Lai samazinātu emisiju no transportlīdzekļa PLC modema, emisijas testu vajadzībām ķēdē starp elektrolīniju un PLC modemu atrodas vājinātājs. Šis vājinātājs sastāv no diviem rezistoriem apvienojumā ar PLC modema ieejas/izejas pilno pretestību. Rezistoru vērtība ir atkarīga no PLC modemu konstrukcijas pilnās pretestības un PLC sistēmai atļautās vājināšanas.

9. attēls

AAN ar signāla/vadības pieslēgvietas ar PLC piemērs maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās

Image 16

Apzīmējumi:

| 1: AAN

  2: Transportlīdzeklis
  3: Uzlādes stacija / elektroapgāde
  4: HV-AN vai AMN, vai DC-charging-AN

  5: AE
  R1: 2,5 kΩ | C1: 4,7 nF
  A: PLC maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijā (transportlīdzekļa puse)
  B: PLC maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijā (transportlīdzekļa puse)
  C: PLC līnija (uzlādes stacijas vai AE puse)
  D: PLC līnija (uzlādes stacijas vai AE puse) |
| --- | --- |

1: AAN

2: Transportlīdzeklis

3: Uzlādes stacija / elektroapgāde

4: HV-AN vai AMN, vai DC-charging-AN

5: AE

R1: 2,5 kΩ

C1: 4,7 nF

A: PLC maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijā (transportlīdzekļa puse)

B: PLC maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijā (transportlīdzekļa puse)

C: PLC līnija (uzlādes stacijas vai AE puse)

D: PLC līnija (uzlādes stacijas vai AE puse)

Rezistoru vērtība ir atkarīga no PLC modema konstrukcijas pilnās pretestības un atļautās vājināšanas (šeit: 40dB vājinājums, 100Ω ir PLC konstrukcijas pilnā pretestība).

5.3.   Signāla/vadības pieslēgvieta ar vadības kontroles PLC (tehnoloģiju)

Dažās sakaru sistēmās izmanto vadības kontrollīniju (pretstatā PE) sakariem ar uzklātām (augstfrekvences) svārstībām. Šim nolūkam parasti izmanto elektrovadu sakariem izstrādātu tehnoloģiju. No vienas puses, sakaru līnijas darbina nesimetriski, no otras puses, divas atšķirīgas sakaru sistēmas darbojas vienlaicīgi. Tādēļ ir jāizmanto īpašs AAN, kā definēts 10. attēlā.

Tas nodrošina 150 Ω ± 20 Ω (150 kHz līdz 30 Mhz) sinfāzisko pilno pretestību vadības kontrollīnijā (pieņemot, ka modema konstrukcijas pilnā pretestība ir 100 Ω). Tīkls nodala abus šo sakaru veidus (vadības kontrole, PLC).

Tādēļ apvienojumā ar šo tīklu parasti izmanto sakaru imitāciju. Rezistoru izveidotais vājinātājs un PLC modema konstrukcijas pilnā pretestība nodrošina to, ka uzlādes vadojumā dominē transportlīdzekļa sakaru signāli nevis AE PLC modema signāli.

Induktivitātes un kapacitātes vērtības vadības kontroles PLC vajadzībām pievienotajos tīklos, kā parādīts 10. attēlā, neizraisīs nekādus darbības traucējumus sakaros starp transportlīdzekli un AE vai uzlādes staciju. Tādēļ varētu būt nepieciešams pielāgot šīs vērtības, lai nodrošinātu labus sakarus.

Ja PLC sakari ir imitēti un ja AAN esība nepieļauj pienācīgus PLC sakarus, AAN izmantot nevajadzētu.

10. attēls

AAN ķēdes piemērs signāla/vadības pieslēgvietai ar PLC vadības kontrolē

Image 17

Apzīmējumi:

| 1: AAN

  2: Transportlīdzeklis
  3: Uzlādes stacija
  4: Vadības kontrole (transportlīdzeklī)
  5: PLC (transportlīdzeklī)
  6: AE
  R1: 39 Ω | R2: 270 Ω
  C1: 2,2 nF
  L1: 100 μH
  A: Vadības kontrollīnija (transportlīdzekļa puse)
  B/D: Aizsargzemējums
  C: Vadības kontrollīnija (uzlādes stacijas puse) |
| --- | --- |

1: AAN

2: Transportlīdzeklis

3: Uzlādes stacija

4: Vadības kontrole (transportlīdzeklī)

5: PLC (transportlīdzeklī)

6: AE

R1: 39 Ω

R2: 270 Ω

C1: 2,2 nF

L1: 100 μH

A: Vadības kontrollīnija (transportlīdzekļa puse)

B/D: Aizsargzemējums

C: Vadības kontrollīnija (uzlādes stacijas puse)

Šo trīs rezistoru vērtības ir atkarīgas no AE pusē pievienotā PLC modema konstrukcijas pilnās pretestības. Shēmā dotās vērtības der 100 Ω konstrukcijas pilnajai pretestībai.

5.4.   Signāla/vadības pieslēgvieta ar vadības kontroli

Dažās sakaru sistēmās izmanto vadības kontrollīniju (pretstatā PE). No vienas puses, sakaru līnijas darbina nesimetriski, no otras puses, divas atšķirīgas sakaru sistēmas darbojas vienlaicīgi. Tādēļ ir jāizmanto īpašs AAN, kā definēts 11. attēlā.

Tas nodrošina 150 Ω ± 20 Ω (150 kHz līdz 30 Mhz) sinfāzisko pilno pretestību vadības kontrollīnijā.

Tādēļ apvienojumā ar šo tīklu parasti izmanto sakaru imitāciju.

Induktivitātes un kapacitātes vērtības vadības kontroles tīklos, kā parādīts 11. attēlā, neizraisīs nekādus darbības traucējumus sakaros starp transportlīdzekli un AE vai uzlādes staciju. Tādēļ varētu būt nepieciešams pielāgot šīs vērtības, lai nodrošinātu labus sakarus.

Ja vadības kontroles sakari ir imitēti un ja AAN esība nepieļauj pienācīgus vadības kontroles sakarus, AAN izmantot nevajadzētu.

11. attēls

Vadības kontrollīnijas AAN ķēdes piemērs

Image 18

Apzīmējumi:

| 1: AAN

  2: Transportlīdzeklis
  3: Uzlādes stacija
  4: Vadības kontrole (transportlīdzeklī)
  R1: 150 Ω | C1: 1 nF
  L1: 100 μH
  A: Vadības kontrollīnija (transportlīdzekļa puse)
  B/D: Aizsargzemējums
  C: Vadības kontrollīnija (uzlādes stacijas puse) |
| --- | --- |

1: AAN

2: Transportlīdzeklis

3: Uzlādes stacija

4: Vadības kontrole (transportlīdzeklī)

R1: 150 Ω

C1: 1 nF

L1: 100 μH

A: Vadības kontrollīnija (transportlīdzekļa puse)

B/D: Aizsargzemējums

C: Vadības kontrollīnija (uzlādes stacijas puse)

---

1. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmju piemēri

A PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 5.2. punktu)

Image 19

a = 6 mm

Dotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa vai ESA rāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 10 ar apstiprinājuma numuru 05 2439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši prasībām Noteikumos Nr. 10, kas grozīti ar 06. sērijas grozījumiem.

B PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 5.2. punktu)

Image 20

a = min. 6 mm

Dotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa vai ESA rāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 10 un 33 (1). Apstiprinājuma numuri norāda, ka laikā, kad piešķīra attiecīgos apstiprinājumus, Noteikumi Nr. 10 saturēja 06. sērijas grozījumus un Noteikumi Nr. 33 joprojām bija to sākotnējā redakcijā.

---

(1)  Otrais numurs ir dots tikai kā piemērs.

---

2.A PIELIKUMS

Informācijas dokuments transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību

Šādu informāciju iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju.

Jebkādus rasējumus iesniedz pienācīgā mērogā un pietiekami detalizētus. Iesniedzot papīra dokumentus, tiem jābūt A4 izmēra vai salocītiem līdz A4 izmēram. Elektroniski iesniegtie dokumenti drīkst būt jebkāda standartizmēra.

Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.

Ja sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām ir elektroniska vadība, iesniedz informāciju par to veiktspēju.

Vispārīgi

| 1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tips:... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Transportlīdzekļa kategorija:... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ražotāja nosaukums un adrese:...
  Pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese, ja tāds ir:... |
| --- | --- |

4.

Pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese, ja tāds ir:...

| 5. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):... |
| --- | --- |

5.

Transportlīdzekļa konstrukcijas vispārīgs raksturojums

| 6. | Reprezentējoša transportlīdzekļa fotoattēls(-i) un/vai rasējums(-i):... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motora atrašanās vieta un novietojums:... |
| --- | --- |

7.

Spēkiekārta

| 8. | Ražotājs:... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražotāja motora kods, kas marķēts uz motora:... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Iekšdedzes motors:... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Darbības princips: dzirksteļaizdedzes/kompresijaizdedzes, četrtaktu/divtaktu (1) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Cilindru skaits un izkārtojums:... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Degvielas padeve:... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai kompresijaizdedzei): jā/nē (1) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Elektroniskais vadības bloks... |
| --- | --- |

15.

| 16. | Marka(-as):... |
| --- | --- |

16.

| 17. | Sistēmas apraksts:... |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai dzirksteļaizdedzei): jā/nē (1) |
| --- | --- |

18.

| 19. | Elektroiekārta:... |
| --- | --- |

19.

| 20. | Nominālais spriegums:... V, pozitīvs/negatīvs zemējums (1) |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ģenerators:... |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tips:... |
| --- | --- |

22.

| 23. | Aizdedze:... |
| --- | --- |

23.

| 24. | Marka(-as):... |
| --- | --- |

24.

| 25. | Tips(-i):... |
| --- | --- |

25.

| 26. | Darbības princips:... |
| --- | --- |

26.

| 27. | LPG degvielas sistēma: jā/nē (1) |
| --- | --- |

27.

| 28. | Motora elektronisks vadības bloks LPG padevei:... |
| --- | --- |

28.

| 29. | Marka(-as):... |
| --- | --- |

29.

| 30. | Tips(-i):... |
| --- | --- |

30.

| 31. | NG degvielas sistēma: jā/nē (1) |
| --- | --- |

31.

| 32. | Motora elektronisks vadības bloks NG padevei:... |
| --- | --- |

32.

| 33. | Marka(-as):... |
| --- | --- |

33.

| 34. | Tips(-i):... |
| --- | --- |

34.

| 35. | Elektromotors:... |
| --- | --- |

35.

| 36. | Tips (tinums, ierosme):... |
| --- | --- |

36.

| 37. | Darba spriegums:... |
| --- | --- |

37.

Ar gāzi darbināmi motori (ja ir atšķirīgi izvietotas sistēmas, sniegt līdzvērtīgu informāciju)

| 38. | Elektroniskais vadības bloks (ECU)... |
| --- | --- |

38.

| 39. | Marka(-as):... |
| --- | --- |

39.

| 40. | Tips(-i):... |
| --- | --- |

40.

Pārnesumkārba

| 41. | Tips (mehāniska, hidrauliska, elektriska utt.):... |
| --- | --- |

41.

| 42. | Īss elektrisko/elektronisko sastāvdaļu apraksts (ja tādas ir):... |
| --- | --- |

42.

Balstiekārta

| 43. | Īss elektrisko/elektronisko sastāvdaļu apraksts (ja tādas ir):... |
| --- | --- |

43.

Stūrēšana

| 44. | Īss elektrisko/elektronisko sastāvdaļu apraksts (ja tādas ir):... |
| --- | --- |

44.

Bremzes

| 45. | Pretbloķēšanas sistēma: jā / nē / pēc izvēles (1) |
| --- | --- |

45.

| 46. | Transportlīdzekļiem ar pretbloķēšanas sistēmām – sistēmas darbības apraksts (tostarp jebkādas elektroniskas daļas), elektriskā blokshēma, hidrauliskās vai pneimatiskās ķēdes plāns:... |
| --- | --- |

46.

Virsbūve

| 47. | Virsbūves veids:... |
| --- | --- |

47.

| 48. | Izmantotie materiāli un izgatavošanas metodes:... |
| --- | --- |

48.

| 49. | Vējstikls un pārējie logi: |
| --- | --- |

49.

| 50. | Logu pacelšanas mehānisma elektrisko/elektronisko sastāvdaļu īss apraksts (ja tādas ir):... |
| --- | --- |

50.

| 51. | Netiešās redzamības ierīces Noteikumu Nr. 46 darbības jomā:... |
| --- | --- |

51.

| 52. | Īss elektrisko/elektronisko sastāvdaļu apraksts (ja tādas ir):... |
| --- | --- |

52.

| 53. | Drošības jostas un/vai citas ierobežotājsistēmas: |
| --- | --- |

53.

| 54. | Īss elektrisko/elektronisko sastāvdaļu apraksts (ja tādas ir):... |
| --- | --- |

54.

| 55. | Radiotraucējumu slāpēšana: |
| --- | --- |

55.

| 56. | Motora nodalījumu un tam tuvāko pasažieru nodalījuma daļu veidojošo virsbūves daļu formu un ražošanas materiālu apraksts un rasējumi/fotoattēli:...
  ...... |
| --- | --- |

56.

......

| 57. | Motora nodalījumā esošo metāla sastāvdaļu (piem., apsildes ierīču, rezerves riteņa, gaisa filtra, stūres mehānisma u.c.) novietojuma rasējumi vai fotoattēli:...
  ...... |
| --- | --- |

57.

......

| 58. | Radiotraucējumu slāpēšanas iekārtas tabula un rasējums:... |
| --- | --- |

58.

| 59. | Dati par līdzstrāvas pretestības nominālo vērtību un rezistīvu aizdedzes svečvadu gadījumā – par to nominālo pretestību uz vienu metru:... |
| --- | --- |

59.

Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces

| 60. | Elektrisko/elektronisko sastāvdaļu (ja tādas ir), kas nav spuldzes, īss apraksts:... |
| --- | --- |

60.

Dažādi

| 61. | Transportlīdzekļa neatļautas izmantošanas novēršanas ierīces:... |
| --- | --- |

61.

| 62. | Īss elektrisko/elektronisko sastāvdaļu apraksts (ja tādas ir):... |
| --- | --- |

62.

| 63. | Transportlīdzekļa(-u) RF raidītāju uzstādīšanas un lietojuma tabula, ja attiecināms (sk. šo noteikumu 3.1.8. punktu):...







  Frekvenču joslas [Hz] | Maks. izejas jauda [W] | Antenas atrašanās vieta transportlīdzeklī, īpaši instalācijas un/vai lietojuma nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- |

63.

Frekvenču joslas [Hz]

Maks. izejas jauda [W]

Antenas atrašanās vieta transportlīdzeklī, īpaši instalācijas un/vai lietojuma nosacījumi

| 64. | Transportlīdzeklis aprīkots ar 24 GHz tuvdarbības radara iekārtu: jā / nē / pēc izvēles (1)

  Tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs attiecīgā gadījumā iesniedz arī šo:






  1. papildinājums: | Saraksts ar visu elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu, uz kurām attiecas šie noteikumi (skatīt šo noteikumu 2.9. un 2.10. punktu), marku(-ām) un tipu(-iem) un kuras nav uzskaitītas iepriekš |
| --- | --- | --- |
| 2. papildinājums: | Elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu (uz kurām attiecas šie noteikumi) kopējā izvietojuma un elektroinstalācijas izvietojuma shēma vai rasējums |
| 3. papildinājums: | Tipa reprezentēšanai izraudzītā transportlīdzekļa apraksts:
  Virsbūves stils:...
  Kreisās vai labās puses vadība:...
  Garenbāze:... |
| 4. papildinājums: | Ražotāja iesniegts(-i) attiecīgs(-i) testa ziņojums(-i), kas saņemt(-i) no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 un kuru tipa apstiprinātāja iestāde atzīst tipa apstiprinājuma sertifikāta sastādīšanas vajadzībām |

64.

Tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs attiecīgā gadījumā iesniedz arī šo:

1. papildinājums:

Saraksts ar visu elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu, uz kurām attiecas šie noteikumi (skatīt šo noteikumu 2.9. un 2.10. punktu), marku(-ām) un tipu(-iem) un kuras nav uzskaitītas iepriekš

2. papildinājums:

Elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu (uz kurām attiecas šie noteikumi) kopējā izvietojuma un elektroinstalācijas izvietojuma shēma vai rasējums

3. papildinājums:

Tipa reprezentēšanai izraudzītā transportlīdzekļa apraksts:

Virsbūves stils:...

Kreisās vai labās puses vadība:...

Garenbāze:...

4. papildinājums:

Ražotāja iesniegts(-i) attiecīgs(-i) testa ziņojums(-i), kas saņemt(-i) no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 un kuru tipa apstiprinātāja iestāde atzīst tipa apstiprinājuma sertifikāta sastādīšanas vajadzībām

| 65. | Lādētājs: iebūvēts/ārējs/nav (1) |
| --- | --- |

65.

| 66. | Uzlādes strāva: līdzstrāva / maiņstrāva (fāžu skaits/frekvence) (1):...
  ...... |
| --- | --- |

66.

......

| 67. | Maksimālā nominālā strāva (katrā režīmā, ja nepieciešams):... |
| --- | --- |

67.

| 68. | Nominālais uzlādes spriegums:... |
| --- | --- |

68.

| 69. | Transportlīdzekļa saskarnes pamatfunkcijas: piem.: L1 / L2 / L3 / N / E / vadības kontrole:... |
| --- | --- |

69.

| 70. | Rsce minimālā vērtība (sk. 7.3. punktu) |
| --- | --- |

70.

| 71. | Uzlādes vadojums piegādāts kopā ar transportlīdzekli: jā/nē (1) |
| --- | --- |

71.

| 72. | Ja uzlādes vadojums piegādāts kopā ar transportlīdzekli:
  Garums (m)...
  Šķērsgriezuma laukums (mm2):... |
| --- | --- |

72.

Garums (m)...

Šķērsgriezuma laukums (mm2):...

---

(1)  Lieko svītrot.

---

2.B PIELIKUMS

Informācijas dokuments elektriska/elektroniska bloka tipa apstiprinājumam attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību

Šādu informāciju attiecīgā gadījumā iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Jebkādus rasējumus iesniedz pienācīgā mērogā un pietiekami detalizētus. Iesniedzot papīra dokumentus, tiem jābūt A4 izmēra vai salocītiem līdz A4 izmēram. Elektroniski iesniegtie dokumenti drīkst būt jebkāda standartizmēra. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.

Ja sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām ir elektroniska vadība, iesniedz informāciju par to veiktspēju.

| 1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tips:... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tipa identifikācijas līdzeklis, ja marķēts uz sastāvdaļas / atsevišķas tehniskas vienības (1): |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Minētā marķējuma atrašanās vieta:... |
| --- | --- |

3.1.

| 4. | Ražotāja nosaukums un adrese:...
  Pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese, ja tāds ir:...
  ...... |
| --- | --- |

4.

Pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese, ja tāds ir:...

......

| 5. | Sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām – apstiprinājuma marķējuma zīmes likšanas vieta un metode:... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šo ESA apstiprina kā sastāvdaļu/STU (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jebkādi izmantošanas ierobežojumi un uzstādīšanas nosacījumi:... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Elektroiekārtas nominālais spriegums: ...... V, pozitīvs/negatīvs (2) zemējums...







  1. papildinājums | : | Tipa reprezentēšanai izraudzītā ESA apraksts (elektroniskā blokshēma un ESA galveno sastāvdaļu saraksts, piem., mikroprocesora, kristāla u. c. marka un tips) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. papildinājums | : | Ražotāja iesniegts(-i) attiecīgs(-i) testa ziņojums(-i), kas saņemt(-i) no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 un kuru tipa apstiprinātāja iestāde atzīst tipa apstiprinājuma sertifikāta sastādīšanas vajadzībām
  Tikai attiecībā uz lādēšanas sistēmām:... |

9.

1. papildinājums

:

Tipa reprezentēšanai izraudzītā ESA apraksts (elektroniskā blokshēma un ESA galveno sastāvdaļu saraksts, piem., mikroprocesora, kristāla u. c. marka un tips)

2. papildinājums

:

Ražotāja iesniegts(-i) attiecīgs(-i) testa ziņojums(-i), kas saņemt(-i) no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 un kuru tipa apstiprinātāja iestāde atzīst tipa apstiprinājuma sertifikāta sastādīšanas vajadzībām

Tikai attiecībā uz lādēšanas sistēmām:...

| 10. | Lādētājs: iebūvēts/ārējs (2)... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Uzlādes strāva: līdzstrāva/maiņstrāva (fāžu skaits/frekvence) (2)... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Maksimālā nominālā strāva (katrā režīmā, ja nepieciešams)... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nominālais uzlādes spriegums... |
| --- | --- |

13.

| 14. | ESA saskarnes pamatfunkcijas: piem., L1 / L2 / L3 / N / E / vadības kontrole... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Rsce minimālā vērtība (sk. šo noteikumu 7.11. punktu)... |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Ja tipa identifikācijas līdzeklis satur rakstzīmes, kas neattiecas uz šā informācijas dokumenta aptvertiem sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības tipiem, dokumentācijā tādas rakstzīmes attēlo ar simbolu “?” (piem., ABC??123??).

(2)  Lieko svītrot.

---

3.A PIELIKUMS

Paziņojums

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

| | izdeva | : | Iestādes nosaukums:
  ......
  ......
  ...... |
| --- | --- | --- | --- |

Image 21

izdeva

:

Iestādes nosaukums:

......

......

......

| par (1) | : | apstiprinājuma piešķiršanu
  apstiprinājuma paplašināšanu
  apstiprinājuma atteikšanu
  apstiprinājuma anulēšanu
  ražošanas pilnīgu izbeigšanu |
| --- | --- | --- |

par (1)

:

apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa / sastāvdaļas / atsevišķas tehniskas vienības tipam (1) attiecībā uz Noteikumiem Nr. 10

| Apstiprinājuma Nr.:... | Paplašinājuma Nr.:... |
| --- | --- |

Apstiprinājuma Nr.:...

Paplašinājuma Nr.:...

| 1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tips:... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tipa identifikācijas līdzeklis, ja marķēts uz transportlīdzekļa / sastāvdaļas / atsevišķas tehniskās vienības (1)... |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Minētā marķējuma atrašanās vieta:... |
| --- | --- |

3.1.

| 4. | Transportlīdzekļa kategorija:... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ražotāja nosaukums un adrese:... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām – apstiprinājuma marķējuma zīmes likšanas vieta un metode:... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Papildu informācija (kad attiecināms): Skatīt papildinājumu |
| --- | --- |

8.

| 9. | Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:...
  ...... |
| --- | --- |

9.

......

| 10. | Testa ziņojuma datums:... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Testa ziņojuma numurs:... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Piezīmes (ja ir): Skatīt papildinājumu |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vieta:... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Datums:... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Paraksts:... |
| --- | --- |

15.

| 16. | Apstiprinātājai iestādei iesniegtās informācijas paketes, kuru var saņemt pēc pieprasījuma, satura rādītājs dots pielikumā.... |
| --- | --- |

16.

| 17. | Paplašinājuma pamatojums:... |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Lieko svītrot.

---

Papildinājums tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapai Nr. ...

par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 10

| 1. | Papildu informācija:... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Elektroiekārtas nominālais spriegums: ...V, poz./neg. zemējums2 |
| --- | --- |

2.

| 3. | Virsbūves veids:... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Testētajā(-os) transportlīdzeklī(-os) uzstādīto elektronisko sistēmu saraksts neaprobežojas ar informācijas dokumentā uzskaitītajām:... |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Transportlīdzeklis aprīkots ar 24 GHz tuvdarbības radara iekārtu: jā / nē / pēc izvēles2 |
| --- | --- |

4.1.

| 5. | Saskaņā ar ISO 17025 akreditēta un apstiprinātājas iestādes atzīta laboratorija, kas atbildīga par testu veikšanu:... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Piezīmes. (piem., derīgs gan kreisās puses, gan ar labās puses vadības transportlīdzekļiem).... |
| --- | --- |

6.

---

3.B PIELIKUMS

Paziņojums

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

| | izdeva: | Iestādes nosaukums:
  ......
  ......
  ...... |
| --- | --- | --- |

Image 22

izdeva:

Iestādes nosaukums:

......

......

......

| par (1): | apstiprinājuma piešķiršanu
  apstiprinājuma paplašināšanu
  apstiprinājuma atteikšanu
  apstiprinājuma anulēšanu
  ražošanas pilnīgu izbeigšanu |
| --- | --- |

par (1):

apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

elektriska/elektroniska bloka tipam (1) attiecībā uz Noteikumiem Nr. 10

| Apstiprinājuma Nr.:... | Paplašinājuma Nr.:... |
| --- | --- |

Apstiprinājuma Nr.:...

Paplašinājuma Nr.:...

| 1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tips un vispārīgs komercapraksts(-i):... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tipa identifikācijas līdzeklis, ja marķēts uz transportlīdzekļa / sastāvdaļas / atsevišķas tehniskās vienības (1)... |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Minētā marķējuma atrašanās vieta:... |
| --- | --- |

3.1.

| 4. | Transportlīdzekļa kategorija:... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ražotāja nosaukums un adrese:... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību gadījumā — apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta un likšanas metode... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Papildu informācija (kad attiecināms): Skatīt papildinājumu |
| --- | --- |

8.

| 9. | Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:... ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Testa ziņojuma datums:... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Testa ziņojuma Nr.:... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Piezīmes (ja ir): Skatīt papildinājumu |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vieta:... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Datums:... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Paraksts:... |
| --- | --- |

15.

| 16. | Apstiprinātājai iestādei iesniegtās informācijas paketes, kuru var saņemt pēc pieprasījuma, satura rādītājs dots pielikumā:.... |
| --- | --- |

16.

| 17. | Paplašinājuma pamatojums:... |
| --- | --- |

17.

Papildinājums tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapai Nr. ...

par elektriska/elektroniska mezgla tipa apstiprinājumu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 10

| 1. | Papildu informācija:... |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Elektroiekārtas nominālais spriegums:...V, poz./neg. zemējums (1) |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Šo ESA var izmantot jebkurā transportlīdzekļa tipā, ievērojot šādus ierobežojumus:... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Uzstādīšanas nosacījumi, ja tādi ir:... |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | Šo ESA var izmantot tikai šādos transportlīdzekļa tipos:... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Uzstādīšanas nosacījumi, ja tādi ir:... |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | Īpaša(-as) izmantotā(-ās) testēšanas metode(-es) un frekvenču diapazoni, kas aptverti traucējumnoturības noteikšanai, bija: (lūdzu precīzi norādīt izmatoto metodi no 9. pielikuma)... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Saskaņā ar ISO 17025 akreditēta un apstiprinātājas iestādes atzīta laboratorija, kas atbildīga par testu veikšanu:... |
| --- | --- |

1.5.

| 2. | Piezīmes.... ... |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Lieko svītrot.

---

4. PIELIKUMS

Transportlīdzekļu izstaroto platjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanas metode

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai transportlīdzekļiem. Šī metode attiecas uz abām transportlīdzekļa konfigurācijām:

| a) | kura nav “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”; |
| --- | --- |

a)

kura nav “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”;

| b) | “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”. |
| --- | --- |

b)

“REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai mērītu platjoslas emisijas, ko rada transportlīdzeklī uzstādītas elektriskas vai elektroniskas sistēmas (piem., aizdedzes sistēma vai elektromotors).

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 12.

2.   Transportlīdzekļa stāvoklis testu laikā

2.1.   Transportlīdzeklis konfigurācijā, kas nav “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

2.1.1.   Motors

Motoram jādarbojas saskaņā ar CISPR 12.

Ja transportlīdzekļiem ar piedziņas elektromotoru vai hibrīda spēkiekārtas sistēmu tas nav piemēroti (piem., autobusiem, kravas automobiļiem, divu un trīs riteņu transportlīdzekļiem), transmisijas vārpstas, siksnas vai ķēdes drīkst atvienot, lai spēkiekārtai panāktu tādus pašus darbības apstākļus.

2.1.2.   Citas transportlīdzekļa sistēmas

Visām iekārtām, kas spēj ģenerēt platjoslas emisijas un kuras vadītājs vai pasažieris var pastāvīgi ieslēgt, ir jādarbojas ar maksimālu jaudu, piem., stiklu tīrītāju elektromotori vai ventilatori. Tas neattiecas uz skaņas signālierīci un logu elektromotoriem, jo tie netiek izmantoti nepārtraukti.

2.2.   Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar līdzstrāvu, ja vien tipa apstiprinātājas iestādes nav piekritušas citai vērtībai.

Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.

Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā. Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām.

Testa iekārtojums, lai pievienotu transportlīdzekli konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 3.a–3.h attēlā (atkarībā no maiņstrāvas vai līdzstrāvas uzlādes režīma, uzlādes kontaktdakšas atrašanās vietas un uzlādes ar vai bez sakariem).

2.3.   Transportlīdzeklis 1. vai 2. uzlādes režīmā (uzlāde ar maiņstrāvu bez sakariem)

2.3.1.   Uzlādes stacija / elektrotīkls

Elektrotīkla kontaktligzda var testa vietā atrasties jebkur, ievērojot šādus nosacījumus:

| — | kontaktligzdu novieto uz iezemētas plates (ALSE) vai grīdas (OTS); |
| --- | --- |

—

kontaktligzdu novieto uz iezemētas plates (ALSE) vai grīdas (OTS);

| — | vadojuma garumam starp elektrotīkla kontaktligzdu un AMN jābūt iespējami īsam, bet tam nav obligāti jābūt tāda paša garuma, kāds ir uzlādes vadojumam; |
| --- | --- |

—

vadojuma garumam starp elektrotīkla kontaktligzdu un AMN jābūt iespējami īsam, bet tam nav obligāti jābūt tāda paša garuma, kāds ir uzlādes vadojumam;

| — | vadojumu izvieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS). |
| --- | --- |

—

vadojumu izvieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS).

2.3.2.   Mākslīgais tīkls

Strāvu no elektrotīkla pievada transportlīdzeklim pa 50 μH/50 Ω mākslīgajiem tīkliem (AMN) (sk. 8. papildinājuma 4. punktu).

AMN nostiprina tieši uz iezemētās plates (ALSE) vai grīdas (OTS). AMN korpusu piestiprina iezemētajai platei (ALSE) vai savieno ar aizsargzemējumu (OTS, piem., zemētājstieni).

Katru AMN mērīšanas pieslēgvietu aprīko ar 50 Ω slodzi.

2.3.3.   Uzlādes vadojums

Uzlādes vadojumu novieto taisnā līnijā starp AMN un transportlīdzekļa uzlādes kontaktdakšu un izvieto perpendikulāri transportlīdzekļa garenasij (sk. 3.d un 3.c attēlu). Vadojuma projicētajam garumam no AMN malas līdz transportlīdzekļa malai ir jābūt 0,8 (+0,2 / -0) m, kā parādīts 3.d un 3.e attēlā.

Ja vadojums ir garāks, pārpalikušo garumu saloka “Z formā”, nepārsniedzot 0,5 m platumu, aptuveni attāluma starp AMN un transportlīdzekli vidū. Ja tas nav praktiski iespējams vadojuma apjoma vai stingruma dēļ vai tādēļ, ka testēšana notiek pie lietotāja, testa ziņojumā precīzi norāda pārpalikušā vadojuma garuma izvietojumu.

Uzlādes vadojumam transportlīdzekļa sānos vertikāli jākarājas 100 mm (+200/-0 mm) attālumā no transportlīdzekļa virsbūves.

Visu vadojumu novieto uz nevadoša, mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības (dielektriska) materiāla (εr ≤ 1,4), (100 ± 25 ) mm augstumā virs iezemētās plates (ALSE) vai grīdas (OTS).

2.4.   Transportlīdzeklis 3. (uzlāde ar maiņstrāvu un sakariem) vai 4. (uzlāde ar līdzstrāvu un sakariem) uzlādes režīmā

2.4.1.   Uzlādes stacija / elektrotīkls

Uzlādes staciju drīkst novietot vai nu testa vietā vai ārpus tās.

Ja var imitēt transportlīdzekļa lokālos/privātos sakarus ar uzlādes staciju, uzlādes staciju drīkst aizstāt ar elektroapgādi no maiņstrāvas elektrotīkla.

Abos gadījumos elektrotīkla un sakaru vai signāla līnijas kontaktligzdu(-as) novieto testa vietā, ievērojot šādus nosacījumus:

| — | kontaktligzdu(-as) novieto uz iezemētas plates (ALSE) vai grīdas (OTS); |
| --- | --- |

—

kontaktligzdu(-as) novieto uz iezemētas plates (ALSE) vai grīdas (OTS);

| — | vadojuma garumam starp elektrotīkla / lokālo/privāto sakaru kontaktligzdu un AMN / DC-charging-AN / AAN jābūt iespējami īsam, bet tam nav obligāti jābūt tāda paša garuma, kāds ir uzlādes vadojumam; |
| --- | --- |

—

vadojuma garumam starp elektrotīkla / lokālo/privāto sakaru kontaktligzdu un AMN / DC-charging-AN / AAN jābūt iespējami īsam, bet tam nav obligāti jābūt tāda paša garuma, kāds ir uzlādes vadojumam;

| — | vadojumu starp elektrotīkla / lokālo/privāto sakaru kontaktligzdu un AMN / DC-charging-AN / AAN novieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS). |
| --- | --- |

—

vadojumu starp elektrotīkla / lokālo/privāto sakaru kontaktligzdu un AMN / DC-charging-AN / AAN novieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS).

Ja uzlādes stacija atrodas testa vietā, vadojumam starp uzlādes staciju un elektrotīkla / lokālo/privāto sakaru kontaktligzdu jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| — | vadojumam uzlādes stacijas pusē jākarājas vertikāli līdz iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS); |
| --- | --- |

—

vadojumam uzlādes stacijas pusē jākarājas vertikāli līdz iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS);

| — | pārpalikušo garumu novieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS) un saloka “Z formā”, ja nepieciešams. Ja tas nav praktiski iespējams vadojuma apjoma vai stingruma dēļ vai tādēļ, ka testēšana notiek pie lietotāja, testa ziņojumā precīzi norāda pārpalikušā vadojuma izvietojumu. |
| --- | --- |

—

pārpalikušo garumu novieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS) un saloka “Z formā”, ja nepieciešams. Ja tas nav praktiski iespējams vadojuma apjoma vai stingruma dēļ vai tādēļ, ka testēšana notiek pie lietotāja, testa ziņojumā precīzi norāda pārpalikušā vadojuma izvietojumu.

Uzlādes staciju novieto ārpus uztverošās antenas 3 dB stara platuma. Ja tas nav tehniski iespējams, uzlādes staciju var novietot aiz absorbētāju paneļa, bet ne starp antenu un transportlīdzekli.

2.4.2.   Mākslīgais tīkls

Strāvu no maiņstrāvas elektrotīkla pievada transportlīdzeklim pa 50 μH/50 Ω (AMN) (sk. 8. papildinājuma 4. punktu).

Strāvu no līdzstrāvas elektrotīkla pievada transportlīdzeklim pa 5 μH/50 Ω mākslīgajiem augstsprieguma tīkliem (DC-charging-AN) (sk. 8. papildinājuma 3. punktu).

AMN/DC-charging-AN nostiprina tieši uz iezemētās plates (ALSE) vai grīdas (OTS). AMN/DC-charging-AN korpusus piestiprina iezemētajai platei (ALSE) vai savieno ar aizsargzemējumu (OTS, piem., zemētājstieni).

Katru AMN/DC-charging-AN mērīšanas pieslēgvietu aprīko ar 50 Ω slodzi.

2.4.3.   Nesimetrisks mākslīgais tīkls

Vietējās//privātās sakaru līnijas, kas pievienotas signāla/vadības pieslēgvietām, un līnijas, kas pievienotas vadu sakaru tīkla pieslēgvietām, pievada transportlīdzeklim pa AAN.

Dažādi izmantojamie AAN ir noteikti 8. papildinājuma 5. punkta:

| — | 5.1. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar simetriskām līnijām; |
| --- | --- |

—

5.1. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar simetriskām līnijām;

| — | 5.2. apakšpunktā vadu tīkla pieslēgvietai ar PLC elektrolīnijās; |
| --- | --- |

—

5.2. apakšpunktā vadu tīkla pieslēgvietai ar PLC elektrolīnijās;

| — | 5.3. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroles PLC (tehnoloģiju) un |
| --- | --- |

—

5.3. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroles PLC (tehnoloģiju) un

| — | 5.4. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroli. |
| --- | --- |

—

5.4. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroli.

AAN nostiprina tieši uz iezemētās plates. AAN korpusu piestiprina iezemētajai platei (ALSE) vai savieno ar aizsargzemējumu (OTS, piem., zemētājstieni).

Katru AAN mērīšanas pieslēgvietu aprīko ar 50 Ω slodzi.

Ja izmanto uzlādes staciju, signāla/vadības pieslēgvietām un/vai vadu sakaru tīkla pieslēgvietām AAN nav prasīts. Lokālās/privātās sakaru līnijas starp transportlīdzekli un uzlādes staciju pievieno saistītajai iekārtai uzlādes stacijas pusē, lai tās darbotos pareizi. Ja sakari ir imitēti un ja AAN esība nepieļauj pienācīgus sakarus, AAN izmantot nevajadzētu.

2.4.4.   Uzlādes / lokālo/privāto sakaru vadojums

Uzlādes / lokālo/privāto sakaru vadojumu novieto taisnā līnijā starp AMN / DC-charging-AN / AAN un transportlīdzekļa uzlādes kontaktligzdu un izvieto perpendikulāri transportlīdzekļa garenasij (sk. 3.f un 3.g attēlu). Vadojuma projicētajam garumam no AMN malas līdz transportlīdzekļa malai ir jābūt 0,8 (+0,2 / -0) m.

Ja vadojums ir garāks, pārpalikušo garumu saloka “Z formā”, nepārsniedzot 0,5 m platumu. Ja tas nav praktiski iespējams vadojuma apjoma vai stingruma dēļ vai tādēļ, ka testēšana notiek pie lietotāja, testa ziņojumā precīzi norāda pārpalikušā vadojuma izvietojumu.

Uzlādes / lokālo/privāto sakaru vadojumam transportlīdzekļa sānos vertikāli jākarājas 100 mm (+200/-0 mm) attālumā no transportlīdzekļa virsbūves.

Visu vadojumu novieto uz nevadoša, mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības (dielektriska) materiāla (εr ≤ 1,4), (100 ± 25 ) mm augstumā virs iezemētās plates (ALSE) vai grīdas (OTS).

3.   Mērīšanas vieta

| 3.1. | Kā alternatīvu CISPR 12 prasībām L kategorijas transportlīdzekļiem par testa virsmu drīkst izmantot jebkuru vietu, kas atbilst šā pielikuma papildinājuma attēlā dotajiem nosacījumiem. Šādā gadījumā mēriekārtai jāatrodas ārpus šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā norādītās daļas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Drīkst izmantot slēgtas telpas ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE) un ārējas testa vietas (OTS). ALSE priekšrocība ir testēšana jebkādos laikapstākļos, kontrolēta vide un uzlabota atkārtojamība, pateicoties kameras elektrisko raksturlielumu stabilitātei. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Testa prasības

4.1.   Gan slēgtā telpā ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), gan ārējā testa vietā (OTS) veiktiem mērījumiem visā frekvenču diapazonā 30 līdz 1000 MHz piemēro zināmas robežas.

4.2.   Mērījumus var veikt ar kvazimaksimuma vai maksimuma detektoriem. Šo noteikumu 6.2. un 7.2. punktā dotās robežas attiecas uz kvazimaksimuma detektoriem. Ja izmanto maksimuma detektorus, piemēro 20 dB korekcijas koeficientu, kā noteikts CISPR 12.

4.3.   Mērījumus veic ar spektra analizatoru vai skenējošo radiouztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. tabulā un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analizatora parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW pie-3 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie-6 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie-3 dB | Minimālais skenēšanas laiks |
| 30 līdz 1000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

RBW pie-3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie-6 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie-3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

30 līdz 1000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Piezīme. Ja spektra analizatoru izmanto maksimuma mērījumiem, video joslas platumam ir jābūt vismaz trīs reizes lielākam nekā izšķirtspējas joslas platums (RBW).

2. tabula

Skenējošā radiouztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie -6 dB | Soļa lielums (1) | Minimālais skenēšanas laiks | BW pie -6 dB | Soļa lielums (1) | Minimālais aiztures laiks | BW pie -6 dB | Soļa lielums (1) | Minimālais skenēšanas laiks |
| 30 līdz 1000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

BW pie -6 dB

Soļa lielums (1)

Minimālais skenēšanas laiks

BW pie -6 dB

Soļa lielums (1)

Minimālais aiztures laiks

BW pie -6 dB

Soļa lielums (1)

Minimālais skenēšanas laiks

30 līdz 1000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

4.4.   Mērījumi

Tehniskais dienests veic testu ar CISPR 12 standartā norādītajiem intervāliem visā frekvenču diapazonā no 30 līdz 1000 MHz.

Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina mērījumu datus visai frekvenču joslai no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst sadalīt frekvenču diapazonu 14 frekvenču joslās: 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 un 850–1000 MHz, un veikt testus 14 frekvencēs ar visaugstākajiem emisijas līmeņiem katrā no joslām, lai apliecinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām.

Ja testā tiek pārsniegta noteiktā robeža, veic pētījumus, lai pārliecinātos, ka tas noticis transportlīdzekļa, nevis fona starojuma dēļ.

4.5.   Nolasījumi

Nolasījumu maksimumu attiecībā pret robežu (horizontālu un vertikālu polarizāciju un antenas novietojumu transportlīdzekļa labajā un kreisajā pusē) katrā no 14 frekvenču joslām uzskata par raksturīgo nolasījumu frekvencē, kurā mērījumi tika veikti.

4.6.   Antenas pozīcija

Mērījumus veic transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē.

Horizontālais attālums ir no antenas atsauces punkta līdz tuvākajai transportlīdzekļa virsbūves daļai.

Varētu būt vajadzīgas vairākas antenas pozīcijas (gan 10 m, gan 3 m attālumam no antenas) atkarībā no transportlīdzekļa garuma. Gan vertikālās, gan horizontālās polarizācijas mērījumiem izmanto tās pašas pozīcijas. Antenas pozīciju skaitu un antenas novietojumu attiecībā pret transportlīdzekli dokumentē testa ziņojumā.

| — | Ja transportlīdzekļa garums ir mazāks nekā antenas 3 dB stara platums, nepieciešama tikai viena antenas pozīcija. Antenu izvieto transportlīdzekļa vidū (sk. 4. attēlu). |
| --- | --- |

—

Ja transportlīdzekļa garums ir mazāks nekā antenas 3 dB stara platums, nepieciešama tikai viena antenas pozīcija. Antenu izvieto transportlīdzekļa vidū (sk. 4. attēlu).

| — | Ja transportlīdzekļa garums ir lielāks nekā antenas 3 dB stara platums, nepieciešamas vairākas antenas pozīcijas, lai aptvertu visu transportlīdzekļa garumu (sk. 5. attēlu). Antenas pozīciju skaitam jāļauj izpildīt šādu nosacījumu: |
| --- | --- |

—

Ja transportlīdzekļa garums ir lielāks nekā antenas 3 dB stara platums, nepieciešamas vairākas antenas pozīcijas, lai aptvertu visu transportlīdzekļa garumu (sk. 5. attēlu). Antenas pozīciju skaitam jāļauj izpildīt šādu nosacījumu:

Formula

kur:

N: antenas pozīciju skaits;

D: mērīšanas attālums (3 m vai 10 m);

Formula

  : antenas 3 dB stara platuma leņķis plaknē, kas paralēla zemei (t. i., E plaknes stara platuma leņķis, kad antenu izmanto horizontālā polarizācijā, un H plaknes stara platuma leņķis, kad antenu izmanto vertikālā polarizācijā);

L: transportlīdzekļa kopgarums.

Atkarībā no izraudzītajām N vērtībām (antenas pozīciju skaits) izmanto atšķirīgu izkārtojumu:

| | ja N=1 (nepieciešama tikai viena antenas pozīcija) un antenu izvieto transportlīdzekļa kopgaruma vidū (sk. 4. attēlu); |
| --- | --- |

ja N=1 (nepieciešama tikai viena antenas pozīcija) un antenu izvieto transportlīdzekļa kopgaruma vidū (sk. 4. attēlu);

| | ja N>1 (nepieciešama vairāk nekā viena antenas pozīcija) un ir nepieciešamas vairākas antenas pozīcijas, lai aptvertu visu transportlīdzekļa garumu (sk. 5. attēlu). Antenas pozīcijām ir jābūt simetriskām attiecībā pret transportlīdzekļa perpendikulāro asi. |
| --- | --- |

ja N>1 (nepieciešama vairāk nekā viena antenas pozīcija) un ir nepieciešamas vairākas antenas pozīcijas, lai aptvertu visu transportlīdzekļa garumu (sk. 5. attēlu). Antenas pozīcijām ir jābūt simetriskām attiecībā pret transportlīdzekļa perpendikulāro asi.

---

(1)  Tikai platjoslas traucējumiem maksimālo frekvences soļa lielumu drīkst palielināt līdz vērtībai, kas nav lielāka kā joslas platuma vērtība.

---

4. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

Brīva, horizontāla virsma bez elektromagnētiskā starojuma atstarojumu ierobežojumiem uz virsmas, ko apraksta elipse

Image 23

2. attēls

Antenas novietojums attiecībā pret transportlīdzekli

2.a attēls

Dipola antena izstarojuma vertikālo komponentu mērīšanas pozīcijā

Image 24

2.b attēls

Dipolu antena izstarojuma horizontālo komponentu mērīšanas pozīcijā

Image 25

3. attēls

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktligzdu sānos vai 2. uzlādes režīms, maiņstrāva, bez sakariem)

3.a attēl

Image 26

3.b attēls

Image 27

Apzīmējumi:

1: Testējamais transportlīdzeklis

2: Izolējošs balsts

3: Uzlādes vadojums (tostarp EVSE 2. uzlādes režīmam)

4: AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i)

5: Elektrotīkla kontaktligzda

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktligzdu transportlīdzekļa priekšā/aizmugurē (1. vai 2. uzlādes režīms, maiņstrāva, bez sakariem)

3.c attēls

Image 28

3.d attēls

Image 29

Apzīmējumi:

1: Testējamais transportlīdzeklis

2: Izolējošs balsts

3: Uzlādes vadojums (tostarp EVSE 2. uzlādes režīmam)

4: AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i)

5: Elektrotīkla kontaktligzda

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktligzdu sānos (3. vai 4. uzlādes režīms, ar sakariem)

3.e attēls

Image 30

3.f attēls

Image 31

Apzīmējumi:

| 1 | : | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | Izolējošs balsts |
| 3 | : | Uzlādes vadojums ar lokālajām/privātajām sakaru līnijām |
| 4 | : | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| 5 | : | Elektrotīkla kontaktligzda |
| 6 | : | AAN iezemēts(-i) (neobligāts(-i)) |
| 7 | : | Uzlādes stacija |

1

:

Testējamais transportlīdzeklis

2

:

Izolējošs balsts

3

:

Uzlādes vadojums ar lokālajām/privātajām sakaru līnijām

4

:

AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i)

5

:

Elektrotīkla kontaktligzda

6

:

AAN iezemēts(-i) (neobligāts(-i))

7

:

Uzlādes stacija

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktligzdu transportlīdzekļa priekšā/aizmugurē (3. vai 4. uzlādes režīms, ar sakariem)

3.g attēls

Image 32

3.h attēls

Image 33

Apzīmējumi:

1: Testējamais transportlīdzeklis

2: Izolējošs balsts

3: Uzlādes vadojums ar lokālajām/privātajām sakaru līnijām

4: AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i)

5: Elektrotīkla kontaktligzda

6: AAN iezemēts(-i) (neobligāts(-i))

7: Uzlādes stacija

Antenas pozīcija

4. attēls

Antenas pozīcija, ja N=1 (jāizmanto viena antenas pozīcija) – parādīta horizontālā polarizācija

Image 34

Apzīmējumi

1: Testējamais transportlīdzeklis

2: Antena

5. attēls

Antenas pozīcijas, ja N=2 (jāizmanto vairākas antenas pozīcijas) – parādīta horizontālā polarizācija

Image 35

Apzīmējumi

1: Testējamais transportlīdzeklis

2: Antena (divas pozīcijas)

---

5. PIELIKUMS

Transportlīdzekļu izstaroto šaurjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanas metode

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai transportlīdzekļiem. Šī metode attiecas tikai uz transportlīdzekļa konfigurāciju, kura nav “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.

1.2.   Testa metode

Šis tests ir paredzēts, lai mērītu šaurjoslas elektromagnētiskās emisijas, ko var radīt sistēmas uz mikroprocesora bāzes vai cits šaurjoslas avots.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 12 vai CISPR 25.

1.3.   Sākotnējā solī ar vidējo vērtību detektoru mēra emisiju līmeņus pie transportlīdzekļa radioantenas frekvences modulācijas (FM) joslā (76–108 MHz). Ja šo noteikumu 6.3.2.4. punktā noteiktais līmenis nav pārsniegts, uzskata, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām attiecībā uz minēto frekvenču joslu, un pilnu testu neveic.

1.4.   Alternatīvi mērījuma vietu L kategorijas transportlīdzekļiem var izvēlēties saskaņā ar 4. pielikuma 3.1. un 3.2. punktu.

2.   Transportlīdzekļa stāvoklis testu laikā

| 2.1. | Aizdedzes slēdzim jābūt ieslēgtam. Motors nedrīkst darboties. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Transportlīdzekļa elektroniskajām sistēmām jādarbojas normālā darba režīmā, transportlīdzeklim esot nekustīgam. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Normāli jādarbojas visām tām iekārtām ar > 9 kHz svārstību ģeneratoru vai atkārtoties signāliem, kuras vadītājs vai pasažieri var ieslēgt pastāvīgi. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Mērīšanas vieta

| 3.1. | Drīkst izmantot slēgtas telpas ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE) un ārējas testa vietas (OTS). ALSE priekšrocība ir testēšana jebkādos laikapstākļos, kontrolēta vide un uzlabota atkārtojamība, pateicoties kameras elektrisko raksturlielumu stabilitātei. |
| --- | --- |

3.1.

4.   Testa prasības

4.1.   Gan slēgtā telpā ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), gan ārējā testa vietā (OTS) veiktiem mērījumiem visā frekvenču diapazonā 30 līdz 1000 MHz piemēro zināmas robežas.

4.2.   Mērījumus veic ar vidējo vērtību detektoru.

4.3.   Mērījumus veic ar spektra analizatoru vai skenējošo radiouztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. tabulā un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analizatora parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- |
| RBW pie -3 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie -3 dB | Minimālais skenēšanas laiks |
| 30 līdz 1000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

RBW pie -3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie -3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

30 līdz 1000

100/120 kHz

100 ms/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Piezīme. Ja spektra analizatoru izmanto maksimuma mērījumiem, video joslas platumam ir jābūt vismaz trīs reizes lielākam nekā izšķirtspējas joslas platums (RBW).

2. tabula

Skenējošā radiouztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- |
| BW pie -6 dB | Soļa lielums | Minimālais skenēšanas laiks | BW pie -6 dB | Soļa lielums | Minimālais skenēšanas laiks |
| 30 līdz 1000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

BW pie -6 dB

Soļa lielums

Minimālais skenēšanas laiks

BW pie -6 dB

Soļa lielums

Minimālais skenēšanas laiks

30 līdz 1000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

5 ms

4.4.   Mērījumi

Tehniskais dienests veic testu ar CISPR 12 standartā norādītajiem intervāliem visā frekvenču diapazonā no 30 līdz 1000 MHz.

Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina mērījumu datus visai frekvenču joslai no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst sadalīt frekvenču diapazonu 14 frekvenču joslās: 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 un 850–1000 MHz, un veikt testus 14 frekvencēs ar visaugstākajiem emisijas līmeņiem katrā no joslām, lai apliecinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām.

Ja šī testa laikā robeža ir pārsniegta, veic izmeklēšanu, lai pārliecinātos, ka tas ir noticis transportlīdzekļa, nevis fona starojuma dēļ, ieskaitot jebkura ESA radīto platjoslas starojumu.

4.5.   Nolasījumi

Nolasījumu maksimumu attiecībā pret robežu (horizontālu un vertikālu polarizāciju un antenas novietojumu transportlīdzekļa labajā un kreisajā pusē) katrā no 14 frekvenču joslām uzskata par raksturīgo nolasījumu frekvencē, kurā mērījumi tika veikti.

4.6.   Antenas pozīcija

Mērījumus veic transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē.

Horizontālais attālums ir no antenas atsauces punkta līdz tuvākajai transportlīdzekļa virsbūves daļai.

Varētu būt vajadzīgas vairākas antenas pozīcijas (gan 10 m, gan 3 m attālumam no antenas) atkarībā no transportlīdzekļa garuma. Gan vertikālās, gan horizontālās polarizācijas mērījumiem izmanto tās pašas pozīcijas. Antenas pozīciju skaitu un antenas novietojumu attiecībā pret transportlīdzekli dokumentē testa ziņojumā.

| — | Ja transportlīdzekļa garums ir mazāks nekā antenas 3 dB stara platums, nepieciešama tikai viena antenas pozīcija. Antenu izvieto transportlīdzekļa vidū (sk. 1. attēlu). |
| --- | --- |

—

Ja transportlīdzekļa garums ir mazāks nekā antenas 3 dB stara platums, nepieciešama tikai viena antenas pozīcija. Antenu izvieto transportlīdzekļa vidū (sk. 1. attēlu).

| — | Ja transportlīdzekļa garums ir lielāks nekā antenas 3 dB stara platums, nepieciešamas vairākas antenas pozīcijas, lai aptvertu visu transportlīdzekļa garumu (sk. 2. attēlu). Antenas pozīciju skaitam jāļauj izpildīt šādu nosacījumu: |
| --- | --- |

—

Ja transportlīdzekļa garums ir lielāks nekā antenas 3 dB stara platums, nepieciešamas vairākas antenas pozīcijas, lai aptvertu visu transportlīdzekļa garumu (sk. 2. attēlu). Antenas pozīciju skaitam jāļauj izpildīt šādu nosacījumu:

Formula

kur:

N: antenas pozīciju skaits;

D: mērīšanas attālums (3 m vai 10 m);

Formula

  : antenas 3 dB stara platuma leņķis plaknē, kas paralēla zemei (t. i., E plaknes stara platuma leņķis, kad antenu izmanto horizontālā polarizācijā, un H plaknes stara platuma leņķis, kad antenu izmanto vertikālā polarizācijā);

L: transportlīdzekļa kopgarums.

Atkarībā no izraudzītajām N vērtībām (antenas pozīciju skaits) izmanto atšķirīgu izkārtojumu:

| | ja N=1 (nepieciešama tikai viena antenas pozīcija) un antenu izvieto transportlīdzekļa kopgaruma vidū (sk. 1. attēlu); |
| --- | --- |

ja N=1 (nepieciešama tikai viena antenas pozīcija) un antenu izvieto transportlīdzekļa kopgaruma vidū (sk. 1. attēlu);

| | ja N>1 (nepieciešama vairāk nekā viena antenas pozīcija) un ir nepieciešamas vairākas antenas pozīcijas, lai aptvertu visu transportlīdzekļa garumu (sk. 2. attēlu). Antenas pozīcijām ir jābūt simetriskām attiecībā pret transportlīdzekļa perpendikulāro asi. |
| --- | --- |

ja N>1 (nepieciešama vairāk nekā viena antenas pozīcija) un ir nepieciešamas vairākas antenas pozīcijas, lai aptvertu visu transportlīdzekļa garumu (sk. 2. attēlu). Antenas pozīcijām ir jābūt simetriskām attiecībā pret transportlīdzekļa perpendikulāro asi.

---

5. pielikuma 1. papildinājums

Antenas pozīcija

1. attēls

Antenas pozīcija, ja N=1 (jāizmanto viena antenas pozīcija) – parādīta horizontālā polarizācija

Image 36

Apzīmējumi:

1: Testējamais transportlīdzeklis

2: Antena

2. attēls

Antenas pozīcija, ja N=2 (jāizmanto viena antenas pozīcija) – parādīta horizontālā polarizācija

Image 37

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Antena (divas pozīcijas) |
| --- | --- |

2

---

6. PIELIKUMS

Transportlīdzekļa traucējumnoturības pret elektromagnētisko starojumu testēšanas metode

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai transportlīdzekļiem. Šī metode attiecas uz abām transportlīdzekļa konfigurācijām:

| a) | kura nav “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”; |
| --- | --- |

a)

kura nav “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”;

| b) | “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”. |
| --- | --- |

b)

“REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.

1.2.   Testa metode

Šī pārbaude ir paredzēta, lai pierādītu transportlīdzekļa elektronisko sistēmu traucējumnoturību. Transportlīdzekli pakļauj elektromagnētiskiem laukiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Transportlīdzekli testu laikā pārrauga.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar ISO 11451-2.

1.3.   Alternatīvas testa metodes

Alternatīvi testus visiem transportlīdzekļiem drīkst veikt ārējā testa vietā. Testa vietai jāatbilst (nacionālo) tiesību aktu prasībām attiecībā uz elektromagnētisko lauku izstarojumu.

Ja transportlīdzeklis ir garāks nekā 12 m un/vai platāks nekā 2,60 m, un/vai augstāks nekā 4,00 m, 20–2000 MHz frekvenču diapazonā izmanto BCI (strāvas pievadīšanas) metodi saskaņā ar ISO 11451-4, lietojot šo noteikumu 6.8.2.1. punktā noteiktos līmeņus.

2.   Transportlīdzekļa stāvoklis testu laikā

2.1.   Transportlīdzeklis konfigurācijā, kas nav “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

2.1.1.   Transportlīdzeklim jābūt neslogotam, atskaitot nepieciešamo testa iekārtu.

2.1.1.1.   Motors normāli griež dzenošos riteņus vienmērīgā ātrumā 50 km/h, ja nav tehniska iemesla transportlīdzekļa dēļ noteikt citus nosacījumus. L1 un L2 kategorijas transportlīdzekļiem vienmērīgais ātrums normāli ir 25 km/h. Transportlīdzekli novieto uz piemēroti slogota dinamometra vai, alternatīvi, ja dinamometrs nav pieejams, atbalsta uz izolētiem ass statņiem ar minimālu klīrensu. Attiecīgā gadījumā drīkst atvienot transmisijas vārpstas, siksnas vai ķēdes (piem., kravas automobiļiem, divu un trīs riteņu transportlīdzekļiem).

2.1.1.2.   Pamatnosacījumi transportlīdzeklim

Šajā punktā noteikts testa apstākļu minimums (ciktāl attiecināms) un neatbilstības kritēriji transportlīdzekļa traucējumnoturības testos. Citas transportlīdzekļa sistēmas, kuras var ietekmēt ar traucējumnoturību saistītās funkcijas, testē veidā, par kādu vienojies ražotājs ar tehnisko dienestu.

| Transportlīdzekļa testa nosacījumi “50 km/h režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| Transportlīdzekļa ātrums 50 km/h (attiecīgi 25 km/h L1, L2 transportlīdzekļiem) ± 20 procenti (transportlīdzeklis piedzen ruļļus). Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ātrumtures sistēmu, to izmanto prasītā konstantā transportlīdzekļa ātruma uzturēšanai, un to uztur bez jebkādas deaktivēšanas. | Ātruma izmaiņas lielākas nekā ±10 procenti no nominālā ātruma. Ja ir automātiskā pārnesumkārba: pārnesuma maiņa, kas izraisa ātruma izmaiņu lielāku nekā ±10 procenti no nominālā ātruma. |
| Tuvās gaismas IESLĒGTAS (manuāls režīms) | Apgaismes ierīces IZSLĒGTAS (priekšējās un aizmugurējās) |
| Specifisks brīdinājums (piem., rotējoša/mirgojoša gaisma, signalizācijas bloks, sirēna...) IESLĒGTS | Specifisks brīdinājums IZSLĒGTS |
| Klasters darbojas normālā režīmā | Negaidīts brīdinājums
  Odometra rādījuma nekonsekventa izmaiņa |
| Atpakaļskata sistēma | Atpakaļskata spoguļa negaidīta kustība
  Displeja (CMS) attēla pazušana vai sastingšana |
| Vējstikla tīrītājs IESLĒGTS (manuāls režīms) maksimālā ātrumā | Vējstikla tīrītāja pilnīga apstāšanās |
| Virzienrādītājs vadītāja pusē IESLĒGTS | Frekvences izmaiņa (zemāka nekā 0,75 Hz vai augstāka nekā 2,25 Hz) Darbības cikla izmaiņa (mazāk nekā 25 procenti vai vairāk nekā 75 procenti) |
| Regulējama balstiekārta normālā pozīcijā | Negaidītas, būtiskas izmaiņas |
| Vadītāja sēdeklis un stūres rats vidējā pozīcijā | Negaidīta izmaiņa lielāka nekā 10 procenti no kopējā diapazona |
| Signalizācija nav ieslēgta | Negaidīta signalizācijas ieslēgšanās |
| Skaņas signālierīce IZSLĒGTA | Negaidīta skaņas signālierīces ieslēgšanās |
| Gaisa spilvens un drošības ierobežotājsistēmas darbojas, pasažiera gaisa spilvenam esot atslēgtam, ja ir šāda funkcija | Negaidīta aktivēšana |
| Automātiskās durvis aizvērtas | Negaidīta atvēršanās |
| Regulējama lēninātāja svira normālā pozīcijā | Negaidīta aktivēšana |
| Bremžu pedālis nenospiests | Negaidīta bremžu aktivēšana un negaidīta bremžu lukturu aktivēšana |

Transportlīdzekļa testa nosacījumi “50 km/h režīmā”

Neatbilstības kritēriji

Transportlīdzekļa ātrums 50 km/h (attiecīgi 25 km/h L1, L2 transportlīdzekļiem) ± 20 procenti (transportlīdzeklis piedzen ruļļus). Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ātrumtures sistēmu, to izmanto prasītā konstantā transportlīdzekļa ātruma uzturēšanai, un to uztur bez jebkādas deaktivēšanas.

Ātruma izmaiņas lielākas nekā ±10 procenti no nominālā ātruma. Ja ir automātiskā pārnesumkārba: pārnesuma maiņa, kas izraisa ātruma izmaiņu lielāku nekā ±10 procenti no nominālā ātruma.

Tuvās gaismas IESLĒGTAS (manuāls režīms)

Apgaismes ierīces IZSLĒGTAS (priekšējās un aizmugurējās)

Specifisks brīdinājums (piem., rotējoša/mirgojoša gaisma, signalizācijas bloks, sirēna...) IESLĒGTS

Specifisks brīdinājums IZSLĒGTS

Klasters darbojas normālā režīmā

Negaidīts brīdinājums

Odometra rādījuma nekonsekventa izmaiņa

Atpakaļskata sistēma

Atpakaļskata spoguļa negaidīta kustība

Displeja (CMS) attēla pazušana vai sastingšana

Vējstikla tīrītājs IESLĒGTS (manuāls režīms) maksimālā ātrumā

Vējstikla tīrītāja pilnīga apstāšanās

Virzienrādītājs vadītāja pusē IESLĒGTS

Frekvences izmaiņa (zemāka nekā 0,75 Hz vai augstāka nekā 2,25 Hz) Darbības cikla izmaiņa (mazāk nekā 25 procenti vai vairāk nekā 75 procenti)

Regulējama balstiekārta normālā pozīcijā

Negaidītas, būtiskas izmaiņas

Vadītāja sēdeklis un stūres rats vidējā pozīcijā

Negaidīta izmaiņa lielāka nekā 10 procenti no kopējā diapazona

Signalizācija nav ieslēgta

Negaidīta signalizācijas ieslēgšanās

Skaņas signālierīce IZSLĒGTA

Negaidīta skaņas signālierīces ieslēgšanās

Gaisa spilvens un drošības ierobežotājsistēmas darbojas, pasažiera gaisa spilvenam esot atslēgtam, ja ir šāda funkcija

Negaidīta aktivēšana

Automātiskās durvis aizvērtas

Negaidīta atvēršanās

Regulējama lēninātāja svira normālā pozīcijā

Negaidīta aktivēšana

Bremžu pedālis nenospiests

Negaidīta bremžu aktivēšana un negaidīta bremžu lukturu aktivēšana

| Transportlīdzekļa testa nosacījumi “Bremzēšanas režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| Transportlīdzeklis ir stāvoklī, kas ļauj bremzēm darboties normāli, stāvbremze izslēgta, transportlīdzekļa ātrums 0 km/h
  Bremžu pedālis nospiests, lai aktivētu bremžu funkciju un bremžu lukturus bez jebkāda dinamikas cikla | Bremžu lukturi režīma laikā neaktivizēti Bremžu brīdinājuma gaisma IESLĒGTA, nedarbojas bremžu funkcija |
| Dienas gaitas lukturi (DRL) IESLĒGTI | Režīma laikā DRL neaktivēti |

Transportlīdzekļa testa nosacījumi “Bremzēšanas režīmā”

Neatbilstības kritēriji

Transportlīdzeklis ir stāvoklī, kas ļauj bremzēm darboties normāli, stāvbremze izslēgta, transportlīdzekļa ātrums 0 km/h

Bremžu pedālis nospiests, lai aktivētu bremžu funkciju un bremžu lukturus bez jebkāda dinamikas cikla

Bremžu lukturi režīma laikā neaktivizēti Bremžu brīdinājuma gaisma IESLĒGTA, nedarbojas bremžu funkcija

Dienas gaitas lukturi (DRL) IESLĒGTI

Režīma laikā DRL neaktivēti

2.1.1.3.   Visām iekārtām, kuras var pastāvīgi ieslēgt vadītājs vai pasažieris, būtu normāli jādarbojas.

2.1.1.4.   Visām pārējām sistēmām, kas ietekmē vadītāja kontroli pār transportlīdzekli, jābūt (ieslēgtām) kā transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas apstākļos.

2.1.2.   Ja transportlīdzeklim ir elektriskas/elektroniskas sistēmas, kas ir ar traucējumnoturību saistīto funkciju neatņemam sastāvdaļa un nedarbosies 2.1. punktā aprakstītajos apstākļos, ir pieļaujams, ka ražotājs iesniedz tehniskajam dienestam ziņojumu vai papildu pierādījumu tam, ka transportlīdzekļa elektriskā/elektroniskā sistēma atbilst šo noteikumu prasībām. Šādu pierādījumu iekļauj tipa apstiprinājuma dokumentācijā.

2.1.3.   Transportlīdzekļa pārraudzības laikā izmanto tikai traucējumus neradošas ierīces. Transportlīdzekļa iekšpusi un pasažieru nodalījumu pārrauga, lai noteiktu, vai ir izpildītas šā pielikuma prasības (piem., izmantojot videokameru(-as), mikrofonu u. c.).

2.2.   Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

2.2.1.   Transportlīdzeklim jābūt neslogotam, atskaitot nepieciešamo testa iekārtu.

2.2.1.1.   Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā.

2.2.1.2.   Pamatnosacījumi transportlīdzeklim

Šajā punktā noteikts testa apstākļu minimums (ciktāl attiecināms) un neatbilstības kritēriji transportlīdzekļa traucējumnoturības testos. Citas transportlīdzekļa sistēmas, kuras var ietekmēt ar traucējumnoturību saistītās funkcijas, testē veidā, par kādu vienojies ražotājs ar tehnisko dienestu.

| Transportlīdzekļa testa nosacījumi “REESS uzlādes režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| REESS jābūt uzlādes režīmā. REESS uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības.
  Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli. | Transportlīdzeklis uzsāk kustību.
  Negaidīta stāvbremzes atbrīvošanās
  Stāvēšanas pozīcijas zaudēšana automātiskās pārnesumkārbas gadījumā |

Transportlīdzekļa testa nosacījumi “REESS uzlādes režīmā”

Neatbilstības kritēriji

REESS jābūt uzlādes režīmā. REESS uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības.

Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.

Transportlīdzeklis uzsāk kustību.

Negaidīta stāvbremzes atbrīvošanās

Stāvēšanas pozīcijas zaudēšana automātiskās pārnesumkārbas gadījumā

2.2.1.3.   Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām.

2.2.2.   Transportlīdzekļa pārraudzības laikā izmanto tikai traucējumus neradošas ierīces. Transportlīdzekļa iekšpusi un pasažieru nodalījumu pārrauga, lai noteiktu, vai ir izpildītas šā pielikuma prasības (piem., izmantojot videokameru(-as), mikrofonu u. c.).

2.2.3.   Testa iekārtojums, lai pievienotu transportlīdzekli konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 4.a–4.h attēlā (atkarībā no maiņstrāvas vai līdzstrāvas uzlādes režīma, uzlādes kontaktdakšas atrašanās vietas un uzlādes ar vai bez sakariem).

2.3.   Transportlīdzeklis 1. vai 2. uzlādes režīmā (uzlāde ar maiņstrāvu bez sakariem)

2.3.1.   Uzlādes stacija / elektrotīkls

Elektrotīkla kontaktligzda var testa vietā atrasties jebkur, ievērojot šādus nosacījumus:

| — | kontaktligzdu novieto uz iezemētas plates (ALSE) vai grīdas (OTS); |
| --- | --- |

—

kontaktligzdu novieto uz iezemētas plates (ALSE) vai grīdas (OTS);

| — | vadojuma garumam starp elektrotīkla kontaktligzdu un AMN jābūt iespējami īsam, bet tam nav obligāti jābūt tāda paša garuma, kāds ir uzlādes vadojumam; |
| --- | --- |

—

vadojuma garumam starp elektrotīkla kontaktligzdu un AMN jābūt iespējami īsam, bet tam nav obligāti jābūt tāda paša garuma, kāds ir uzlādes vadojumam;

| — | vadojumu izvieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS). |
| --- | --- |

—

vadojumu izvieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS).

2.3.2.   Mākslīgais tīkls

Strāvu no elektrotīkla pievada transportlīdzeklim pa 50 μH/50 Ω mākslīgajiem tīkliem (AMN) (sk. 8. papildinājuma 4. punktu).

AMN nostiprina tieši uz iezemētās plates (ALSE) vai grīdas (OTS). AMN korpusu piestiprina iezemētajai platei (ALSE) vai savieno ar aizsargzemējumu (OTS, piem., zemētājstieni).

Katru AMN mērīšanas pieslēgvietu aprīko ar 50 Ω slodzi.

2.3.3.   Uzlādes vadojums

Uzlādes vadojumu novieto taisnā līnijā starp AMN un transportlīdzekļa uzlādes kontaktdakšu un izvieto perpendikulāri transportlīdzekļa garenasij (sk. 3.d un 3.e attēlu). Vadojuma projicētajam garumam no AMN malas līdz transportlīdzekļa malai ir jābūt 0,8 (+0,2 / -0) m, kā parādīts 3.d un 3.e attēlā.

Ja vadojums ir garāks, pārpalikušo garumu saloka “Z formā”, nepārsniedzot 0,5 m platumu, aptuveni attāluma starp AMN un transportlīdzekli vidū. Ja tas nav praktiski iespējams vadojuma apjoma vai stingruma dēļ vai tādēļ, ka testēšana notiek pie lietotāja, testa ziņojumā precīzi norāda pārpalikušā vadojuma garuma izvietojumu.

Uzlādes vadojumam transportlīdzekļa sānos vertikāli jākarājas 100 mm (+200/-0 mm) attālumā no transportlīdzekļa virsbūves.

Visu vadojumu novieto uz nevadoša, mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības (dielektriska) materiāla (εr ≤ 1,4), (100 ± 25 ) mm augstumā virs iezemētās plates (ALSE) vai grīdas (OTS).

2.4.   Transportlīdzeklis 3. (uzlāde ar maiņstrāvu un sakariem) vai 4. (uzlāde ar līdzstrāvu un sakariem) uzlādes režīmā

2.4.1.   Uzlādes stacija / elektrotīkls

Uzlādes staciju drīkst novietot vai nu testa vietā vai ārpus tās.

Ja var imitēt transportlīdzekļa lokālos/privātos sakarus ar uzlādes staciju, uzlādes staciju drīkst aizstāt ar elektroapgādi no maiņstrāvas elektrotīkla.

Abos gadījumos elektrotīkla un sakaru vai signāla līnijas kontaktligzdu(-as) novieto testa vietā, ievērojot šādus nosacījumus:

| — | kontaktligzdu novieto uz iezemētas plates (ALSE) vai grīdas (OTS); |
| --- | --- |

—

kontaktligzdu novieto uz iezemētas plates (ALSE) vai grīdas (OTS);

| — | vadojuma garumam starp elektrotīkla / lokālo/privāto sakaru kontaktligzdu un AMN / DC-charging-AN / AAN jābūt iespējami īsam, bet tam nav obligāti jābūt tāda paša garuma, kāds ir uzlādes vadojumam; |
| --- | --- |

—

vadojuma garumam starp elektrotīkla / lokālo/privāto sakaru kontaktligzdu un AMN / DC-charging-AN / AAN jābūt iespējami īsam, bet tam nav obligāti jābūt tāda paša garuma, kāds ir uzlādes vadojumam;

| — | vadojumu starp elektrotīkla / lokālo/privāto sakaru kontaktligzdu un AMN / DC-charging-AN / AAN novieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS). |
| --- | --- |

—

vadojumu starp elektrotīkla / lokālo/privāto sakaru kontaktligzdu un AMN / DC-charging-AN / AAN novieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS).

Ja uzlādes stacija atrodas testa vietā, vadojumam starp uzlādes staciju un elektrotīkla / lokālo/privāto sakaru kontaktligzdu jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| — | vadojumam uzlādes stacijas pusē jākarājas vertikāli līdz iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS); |
| --- | --- |

—

vadojumam uzlādes stacijas pusē jākarājas vertikāli līdz iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS);

| — | pārpalikušo garumu novieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS) un saloka “Z formā”, ja nepieciešams. Ja tas nav praktiski iespējams vadojuma apjoma vai stingruma dēļ vai tādēļ, ka testēšana notiek pie lietotāja, testa ziņojumā precīzi norāda pārpalikušā vadojuma izvietojumu. |
| --- | --- |

—

pārpalikušo garumu novieto iespējami tuvu iezemētajai platei (ALSE) vai grīdai (OTS) un saloka “Z formā”, ja nepieciešams. Ja tas nav praktiski iespējams vadojuma apjoma vai stingruma dēļ vai tādēļ, ka testēšana notiek pie lietotāja, testa ziņojumā precīzi norāda pārpalikušā vadojuma izvietojumu.

Uzlādes staciju novieto ārpus uztverošās antenas stara platuma.

2.4.2.   Mākslīgais tīkls

Strāvu no maiņstrāvas elektrotīkla pievada transportlīdzeklim pa 50 μH/50 Ω (AMN) (sk. 8. papildinājuma 4. punktu).

Strāvu no līdzstrāvas elektrotīkla pievada transportlīdzeklim pa 5 μH/50 Ω mākslīgajiem augstsprieguma tīkliem (DC-charging-AN) (sk. 8. papildinājuma 3. punktu).

AMN/DC-charging-AN nostiprina tieši uz iezemētās plates (ALSE) vai grīdas (OTS). AMN/DC-charging-AN korpusus piestiprina iezemētajai platei (ALSE) vai savieno ar aizsargzemējumu (OTS, piem., zemētājstieni).

Katru AMN/DC-charging-AN mērīšanas pieslēgvietu aprīko ar 50 Ω slodzi.

2.4.3.   Nesimetrisks mākslīgais tīkls

Vietējās//privātās sakaru līnijas, kas pievienotas signāla/vadības pieslēgvietām, un līnijas, kas pievienotas vadu sakaru tīkla pieslēgvietām, pievada transportlīdzeklim pa AAN.

Dažādi izmantojamie AAN ir noteikti 8. papildinājuma 5. punkta:

| — | 5.1. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar simetriskām līnijām; |
| --- | --- |

—

5.1. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar simetriskām līnijām;

| — | 5.2. apakšpunktā vadu tīkla pieslēgvietai ar PLC elektrolīnijās; |
| --- | --- |

—

5.2. apakšpunktā vadu tīkla pieslēgvietai ar PLC elektrolīnijās;

| — | 5.3. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroles PLC (tehnoloģiju) un |
| --- | --- |

—

5.3. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroles PLC (tehnoloģiju) un

| — | 5.4. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroli. |
| --- | --- |

—

5.4. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroli.

AAN nostiprina tieši uz iezemētās plates. AAN korpusu piestiprina iezemētajai platei (ALSE) vai savieno ar aizsargzemējumu (OTS, piem., zemētājstieni).

Katru AAN mērīšanas pieslēgvietu aprīko ar 50 Ω slodzi.

Ja izmanto uzlādes staciju, signāla/vadības pieslēgvietām un/vai vadu sakaru tīkla pieslēgvietām AAN nav prasīts. Lokālās/privātās sakaru līnijas starp transportlīdzekli un uzlādes staciju pievieno saistītajai iekārtai uzlādes stacijas pusē, lai tās darbotos pareizi. Ja sakari ir imitēti un ja AAN esība nepieļauj pienācīgus sakarus, AAN izmantot nevajadzētu.

2.4.4.   Uzlādes / lokālo/privāto sakaru vadojums

Uzlādes / lokālo/privāto sakaru vadojumu novieto taisnā līnijā starp AMN / DC-charging-AN / AAN un transportlīdzekļa uzlādes kontaktligzdu un izvieto perpendikulāri transportlīdzekļa garenasij (sk. 3.f un 3.g attēlu). Vadojuma projicētajam garumam no AMN malas līdz transportlīdzekļa malai ir jābūt 0,8 (+0,2 / -0) m.

Ja vadojums ir garāks, pārpalikušo garumu saloka “Z formā”, nepārsniedzot 0,5 m platumu. Ja tas nav praktiski iespējams vadojuma apjoma vai stingruma dēļ vai tādēļ, ka testēšana notiek pie lietotāja, testa ziņojumā precīzi norāda pārpalikušā vadojuma izvietojumu.

Uzlādes / lokālo/privāto sakaru vadojumam transportlīdzekļa sānos vertikāli jākarājas 100 mm (+200/-0 mm) attālumā no transportlīdzekļa virsbūves.

Visu vadojumu novieto uz nevadoša, mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības (dielektriska) materiāla (εr ≤ 1,4), (100 ± 25 ) mm augstumā virs iezemētās plates (ALSE) vai grīdas (OTS).

3.   Atsauces punkts

| 3.1. | Šajā pielikumā atskaites punkts ir punkts, kurā nosaka lauka intensitāti un kuru nosaka šādi: |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | M, N, O, T, R kategorijas transportlīdzekļiem saskaņā ar ISO 11451-2; |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | L kategorijas transportlīdzekļiem:






  3.3.1. | vismaz 2 m attālumā horizontāli no antenas fāzes centra vai vismaz 1 m attālumā vertikāli no pārraides līniju sistēmas (TLS) izstarojošajiem elementiem; |
| --- | --- | --- |

3.3.

3.3.1.

vismaz 2 m attālumā horizontāli no antenas fāzes centra vai vismaz 1 m attālumā vertikāli no pārraides līniju sistēmas (TLS) izstarojošajiem elementiem;

| 3.3.2. | uz transportlīdzekļa viduslīnijas (gareniskās simetrijas plaknē); |
| --- | --- |

3.3.2.

uz transportlīdzekļa viduslīnijas (gareniskās simetrijas plaknē);

| 3.3.3. | 1,0 ± 0,05 m augstumā virs plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis, vai 2,0 ± 0,05 m augstumā, ja minimālais jumta augstums jebkuram modeļu klāsta transportlīdzeklim pārsniedz 3,0 m; |
| --- | --- |

3.3.3.

1,0 ± 0,05 m augstumā virs plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis, vai 2,0 ± 0,05 m augstumā, ja minimālais jumta augstums jebkuram modeļu klāsta transportlīdzeklim pārsniedz 3,0 m;

| 3.3.4. | trīsriteņu transportlīdzekļiem – vai nu 1,0 ± 0,2 m aiz transportlīdzekļa priekšējā riteņa vertikālās viduslīnijas (C punkts šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā);
  vai divriteņu transportlīdzekļiem – 0,2 ± 0,2 m aiz transportlīdzekļa priekšējā riteņa vertikālās viduslīnijas (D punkts šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlā). |
| --- | --- |

3.3.4.

trīsriteņu transportlīdzekļiem – vai nu 1,0 ± 0,2 m aiz transportlīdzekļa priekšējā riteņa vertikālās viduslīnijas (C punkts šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā);

vai divriteņu transportlīdzekļiem – 0,2 ± 0,2 m aiz transportlīdzekļa priekšējā riteņa vertikālās viduslīnijas (D punkts šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlā).

| 3.3.5. | Ja tiek nolemts apstarot transportlīdzekļa aizmuguri, atsauces punktu nosaka saskaņā ar 3.3.1.–3.3.4. punktu. Transportlīdzekli tad novieto ar aizmuguri pret antenu tā, it kā tas būtu horizontāli pagriezts par 180o ap savu viduspunktu, t.i. tā, lai attālums no antenas līdz transportlīdzekļa virsbūves ārpuses tuvākajai daļai ir tāds pats. Tas ir ilustrēts šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlā. |
| --- | --- |

3.3.5.

Ja tiek nolemts apstarot transportlīdzekļa aizmuguri, atsauces punktu nosaka saskaņā ar 3.3.1.–3.3.4. punktu. Transportlīdzekli tad novieto ar aizmuguri pret antenu tā, it kā tas būtu horizontāli pagriezts par 180o ap savu viduspunktu, t.i. tā, lai attālums no antenas līdz transportlīdzekļa virsbūves ārpuses tuvākajai daļai ir tāds pats. Tas ir ilustrēts šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlā.

4.   Testa prasības

| 4.1. | Frekvenču diapazons, aiztures laiki, polarizācija
  Transportlīdzekli pakļauj elektromagnētiskam starojumam 20 līdz 2000 MHz frekvenču diapazonos vertikālā polarizācijā.
  Testa signāla modulācijai jābūt:






  a) | AM (amplitūdas modulācija) ar 1 kHz modulāciju un 80 procentu modulācijas dziļumu 20–800 MHz frekvenču diapazonā; un |
| --- | --- | --- |

4.1.

Transportlīdzekli pakļauj elektromagnētiskam starojumam 20 līdz 2000 MHz frekvenču diapazonos vertikālā polarizācijā.

Testa signāla modulācijai jābūt:

a)

AM (amplitūdas modulācija) ar 1 kHz modulāciju un 80 procentu modulācijas dziļumu 20–800 MHz frekvenču diapazonā; un

| b) | PM (impulsa modulācija), 577 μs intervāls, 4600 μs periods 800–2000 MHz frekvenču diapazonā, |
| --- | --- |

b)

PM (impulsa modulācija), 577 μs intervāls, 4600 μs periods 800–2000 MHz frekvenču diapazonā,

ja tehniskais dienests un transportlīdzekļa ražotājs nav vienojušies citādi.

Frekvenču soļa izmēru un aiztures laiku izvēlas saskaņā ar ISO 11451-1.

| 4.1.1. | Tehniskais dienests veic testu ar ISO 11451-1 norādītajiem intervāliem visā 20–2000 Mhz frekvenču diapazonā.
  Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem visā frekvenču joslā no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst diapazonā izvēlēties mazāku skaitu pārbaudes frekvenču, piem., 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1300 un 1800 MHz, lai apliecinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām.
  Ja transportlīdzeklis neiztur pielikumā noteikto testu, jāpārliecinās, ka tas noticis attiecīgo testa apstākļu dēļ, nevis nekontrolētu lauku izveidošanās rezultātā. |
| --- | --- |

4.1.1.

Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem visā frekvenču joslā no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst diapazonā izvēlēties mazāku skaitu pārbaudes frekvenču, piem., 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1300 un 1800 MHz, lai apliecinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām.

Ja transportlīdzeklis neiztur pielikumā noteikto testu, jāpārliecinās, ka tas noticis attiecīgo testa apstākļu dēļ, nevis nekontrolētu lauku izveidošanās rezultātā.

5.   Prasītās lauka intensitātes radīšana

5.1.   Testa metodoloģija

5.1.1.   Lai noteiktu testa lauka apstākļus, izmanto aizvietošanas metodi saskaņā ar ISO 11451-1.

5.1.2.   Kalibrēšana

TLS izmanto vienu lauka zondi transportlīdzekļa atsauces punktā.

Antenām izmanto četras lauka zondes transportlīdzekļa atsauces līnijā.

5.1.3.   Testa fāze

Transportlīdzekli novieto tā, ka transportlīdzekļa viduslīnija sakrīt ar transportlīdzekļa atsauces punktu vai līniju. Transportlīdzeklis atrodas ar priekšu pret nekustīgu antenu. Taču, ja ar traucējumnoturību saistītas funkcijas veicoši elektroniskie vadības bloki un attiecīgais vadojums pārsvarā atrodas transportlīdzekļa aizmugurējā pusē, normāli tests būtu jāveic, transportlīdzekļa priekšai esot vērstai prom no antenas un transportlīdzeklim esot novietotam tā, it kā tas būtu pagriezts par 180o ap tā viduspunktu, t. i., tā, ka attālums no antenas līdz transportlīdzekļa virsbūves ārpuses tuvākajam punktam paliek tāds pats. Garam transportlīdzeklim (t. i., izņemot L, M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļus), kam ar traucējumnoturību saistītas funkcijas veicoši elektroniskie vadības bloki un attiecīgais vadojums pārsvarā atrodas ap transportlīdzekļa vidu, atsauces punktu drīkst noteikt, vadoties vai nu pēc transportlīdzekļa labās puses virsmas, vai kreisās puses virsmas. Šim atsauces punktam jābūt transportlīdzekļa garuma viduspunktā vai kādā punktā tajā transportlīdzekļa pusē, kuru izvēlējies ražotājs kopā ar tipa apstiprinātāju iestādi, ņemot vērā elektronisko sistēmu un jebkādu vadojumu izvietojumu.

Šāda testēšana drīkst notikt tikai tad, ja to pieļauj telpas fiziskā konstrukcija. Antenas atrašanās vietu norāda testa ziņojumā.

---

6. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

Image 38

2. attēls

Image 39

3. attēls

Image 40

4. attēls

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktligzdu sānos (1. vai 2. uzlādes režīms, maiņstrāva, bez sakariem)

4.a attēls

Image 41

4.b attēls

Image 42

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums (tostarp EVSE 2. uzlādes režīmam) |
| --- | --- |

3

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktligzdu transportlīdzekļa sānu priekšā/aizmugurē (1. vai 2. uzlādes režīms, maiņstrāva, bez sakariem)

4.c attēls

Image 43

4.d attēls

Image 44

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums (tostarp EVSE 2. uzlādes režīmam) |
| --- | --- |

3

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktligzdu sānos (3. vai 4. uzlādes režīms, ar sakariem)

4.e attēls

Image 45

4.f attēls

Image 46

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums ar lokālajām/privātajām sakaru līnijām |
| --- | --- |

3

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

| 6 | AAN iezemēts(-i) (neobligāts(-i)) |
| --- | --- |

6

| 7 | Uzlādes stacija |
| --- | --- |

7

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktligzdu transportlīdzekļa sānu priekšā/aizmugurē (3. vai 4. uzlādes režīms, ar sakariem)

4.g attēls

Image 47

4.h attēls

Image 48

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums ar lokālajām/privātajām sakaru līnijām |
| --- | --- |

3

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

| 6 | AAN iezemēts(-i) (neobligāts(-i)) |
| --- | --- |

6

| 7 | Uzlādes stacija |
| --- | --- |

7

---

7. PIELIKUMS

Elektrisku/elektronisku bloku (ESA) izstaroto platjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanas metode

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi drīkst piemērot ESA, kurus pēc tam drīkst uzstādīt transportlīdzekļiem, kas atbilst 4. pielikuma prasībām.

Šī metode attiecas uz abiem ESA veidiem:

| a) | ESA, kas nav saistīti ar “REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”; |
| --- | --- |

a)

ESA, kas nav saistīti ar “REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”;

| b) | ESA, kas ir saistīti ar “REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”. |
| --- | --- |

b)

ESA, kas ir saistīti ar “REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”.

1.2.   Testa metode

Šis tests ir paredzēts, lai mērītu ESA platjoslas elektromagnētiskās emisijas (piem., no aizdedzes sistēmas, elektromotora, transportlīdzeklī iebūvētas akumulatoru baterijas lādēšanas vienības utt.).

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 25.

2.   ESA stāvoklis testu laikā

| 2.1. | Testējamajam ESA jābūt normālā darbības režīmā, ieteicams ar maksimālu noslodzi.

  ESA, kas ir saistīts ar “
  REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”, jābūt uzlādes režīmā.
  Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).
  Ja testu neveic ar REESS, ESA būtu jātestē ar nominālo strāvu.
  Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.
  Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar līdzstrāvu, ja vien tipa apstiprinātājas iestādes nav piekritušas citai vērtībai. |
| --- | --- |

2.1.

ESA, kas ir saistīts ar “
  REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”, jābūt uzlādes režīmā.

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).

Ja testu neveic ar REESS, ESA būtu jātestē ar nominālo strāvu.

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar līdzstrāvu, ja vien tipa apstiprinātājas iestādes nav piekritušas citai vērtībai.

3.   Testa norise

3.1.   
  ESA, kas nav saistīts ar “
  REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”, testu veic saskaņā ar ALSE metodi, kas aprakstīta CISPR 25 6.4. punktā.

3.2.   
  ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” testa norisei jāatbilst šā pielikuma papildinājuma 2. attēlam.

| 3.2.1. | Ekranējuma konfigurācijai jāatbilst ekranējumam sērijveidā ražotos transportlīdzekļos. Vispārīgi visām ekranētām augstsprieguma (HV) daļām jābūt pienācīgi savienotām ar zemi, izmantojot mazu pilno pretestību (piem., AN, kabeļi, savienotāji, utt.). ESA un slodzes iezemē. Ārējo HV elektroapgādi pievieno, izmantojot caurvada filtrus. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | ESA barošanas vadu pievieno elektrotīklam, izmantojot HV-AN (ESA ar līdzstrāvas HV barošanu) un/vai AMN (ESA ar maiņstrāvas barošanu).

  HV līdzstrāvu pievada ESA pa 5 μH/50 Ω HV-AN (sk. 8. papildinājuma 2. punktu).
  Maiņstrāvu pievada ESA pa 50 μH/50 Ω AMN (sk. 8. papildinājuma 4. punktu). |
| --- | --- |

3.2.2.

HV līdzstrāvu pievada ESA pa 5 μH/50 Ω HV-AN (sk. 8. papildinājuma 2. punktu).

Maiņstrāvu pievada ESA pa 50 μH/50 Ω AMN (sk. 8. papildinājuma 4. punktu).

| 3.2.3. | Ja nav noteikts citādi, zemsprieguma (LV) vadojuma un HV vadojuma, kas ir paralēls iezemētās plates priekšējai malai, garumam ir jābūt 1500 mm (± 75 mm). Testa vadojuma kopgarumam ar savienotāju ir jābūt 1700 mm (+300/–0 mm). Attālumam starp LV vadojumu un HV vadojumu ir jābūt 100 mm (+100/–0 mm). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Visus vadojumus novieto uz nevadoša, mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības materiāla (εr ≤ 1,4), 50 mm (±5 mm) virs iezemētās plates. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Ekranēto elektroapgādes līniju HV+ un HV- līnija un trīsfāžu līnijas drīkst būt koaksiāli kabeļi vai atrasties kopējā ekranējumā atkarībā no izmantotās kontaktdakšas sistēmas. Pēc izvēles drīkst izmantot transportlīdzekļa oriģinālo HV vadojumu. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Ja nav noteikts citādi, ESA korpusu pievieno iezemētajai platei vai nu tieši, vai izmantojot definēto pilno pretestību. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Transportlīdzeklī esošo lādētāju maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijas novieto vistālāk no antenas (aiz LV un HV vadojumiem). Attālumam starp maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijām un tuvākajiem vadojumiem (LV vai HV) ir jābūt 100 mm (+100/–0 mm). |
| --- | --- |

3.2.7.

3.3.   Alternatīva mērīšanas vieta

Alternatīvi slēgtai telpai ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE) drīkst izmantot atklāta laukuma testa vietu (OATS), kas atbilst CISPR 16-1-4 prasībām (sk. šā pielikuma papildinājuma 1. attēlu).

3.4.   Vide

Lai nodrošinātu to, ka nav ārēju trokšņu vai signālu, kas ir pietiekami spēcīgi, lai ietekmētu mērījumus, mērījumus veic pirms vai pēc galvenā testa. Šajā mērījumā ārējam troksnim vai signālam ir jābūt vismaz par 6 dB mazākam nekā šo noteikumu 6.5.2.1. punktā dotā traucējumu robeža, izņemot apzinātas šaurjoslas pārraides vidē.

4.   Testa prasības

4.1.   Gan slēgtā telpā ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), gan atklāta laukuma testa vietā (OATS) veiktiem mērījumiem visā frekvenču diapazonā 30 līdz 1000 MHz piemēro zināmas robežas.

4.2.   Mērījumus var veikt ar kvazimaksimuma vai maksimuma detektoriem. Šo noteikumu 6.5. un 7.10. punktā dotās robežas attiecas uz kvazimaksimuma detektoriem. Ja izmanto maksimuma detektorus, piemēro 20 dB korekcijas koeficientu, kā noteikts CISPR 12.

4.3.   Mērījumus veic ar spektra analizatoru vai skenējošo radiouztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. tabulā un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analizatora parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW pie -3 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie -6 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie -3 dB | Minimālais skenēšanas laiks |
| 30 līdz 1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

RBW pie -3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie -6 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie -3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

30 līdz 1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Piezīme. Ja spektra analizatoru izmanto maksimuma mērījumiem, video joslas platumam ir jābūt vismaz trīs reizes lielākam nekā izšķirtspējas joslas platums (RBW).

2. tabula

Skenējošā radiouztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie -6 dB | Soļa lielums (1) | Minimālais aiztures laiks | BW pie -6 dB | Soļa lielums (1) | Minimālais aiztures laiks | BW pie -6 dB | Soļa lielums (1) | Minimālais aiztures laiks |
| 30 līdz 1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

BW pie -6 dB

Soļa lielums (1)

Minimālais aiztures laiks

BW pie -6 dB

Soļa lielums (1)

Minimālais aiztures laiks

BW pie -6 dB

Soļa lielums (1)

Minimālais aiztures laiks

30 līdz 1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

Piezīme. Emisijām, kuras rada suku kolektordzinēji bez elektroniskā vadības bloka, maksimālo soļa lielumu drīkst palielināt līdz pieckārtīgam joslas platumam.

4.4.   Mērījumi

Ja nav noteikts citādi, testē konfigurāciju, kurā LV vadojums ir tuvāk antenai.

Antenas fāzes centram ir jābūt uz vienas līnijas ar vadojuma gareniskās daļas centru frekvencēm līdz 1000 MHz.

Tehniskais dienests veic testu ar CISPR 12 standartā norādītajiem intervāliem visā frekvenču diapazonā no 30 līdz 1000 MHz.

Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina mērījumu datus visai frekvenču joslai no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst sadalīt frekvenču diapazonu 14 frekvenču joslās: 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 un 850–1000 MHz, un veikt testus 14 frekvencēs ar visaugstākajiem emisijas līmeņiem katrā no joslām, lai apliecinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām.

Ja testa laikā robeža ir pārsniegta, veic pētījumus, lai pārliecinātos, ka tas noticis ESA un nevis fona starojuma dēļ.

4.5.   Nolasījumi

Rādījumu maksimumu saistībā ar robežu (horizontāla/vertikāla polarizācija) katrā no 14 frekvenču joslām uzskata par raksturīgo nolasījumu frekvencē, kurā mērījumi tika veikti.

---

(1)  Tikai platjoslas traucējumiem maksimālo frekvences soļa lielumu drīkst palielināt līdz vērtībai, kas nav lielāka kā joslas platuma vērtība.

---

7. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

Atklāta laukuma testa vieta: Elektriska/elektroniska mezgla testa zonas robeža Līdzens laukums, kur nav elektromagnētiskos starus atstarojošas virsmas

Image 49

2. attēls

Testa konfigurācija ESA, kas ir saistīts ar “
  REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla” (bikoniskas antenas piemērs)

Image 50

Apzīmējumi:

| 1 | ESA (lokāli iezemēta, ja prasīts testa plānā) |
| --- | --- |

1

ESA (lokāli iezemēta, ja prasīts testa plānā)

| 2 | LV testa vadojums |
| --- | --- |

2

LV testa vadojums

| 3 | LV slodzes imitators (novietojums un zemējuma savienojums saskaņā ar CISPR 25 6.4.2.5. punktu) |
| --- | --- |

3

LV slodzes imitators (novietojums un zemējuma savienojums saskaņā ar CISPR 25 6.4.2.5. punktu)

| 4 | Elektroapgāde (vieta pēc izvēles) |
| --- | --- |

4

Elektroapgāde (vieta pēc izvēles)

| 5 | LV mākslīgais tīkls (AN) |
| --- | --- |

5

LV mākslīgais tīkls (AN)

| 6 | Iezemētā plate (piestiprināta ekranētajai slēgtajai telpai) |
| --- | --- |

6

Iezemētā plate (piestiprināta ekranētajai slēgtajai telpai)

| 7 | Mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības balsts (εr ≤ 1,4) |
| --- | --- |

7

Mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības balsts (εr ≤ 1,4)

| 8 | Bikoniska antena |
| --- | --- |

8

Bikoniska antena

| 10 | Augstas kvalitātes koaksiāls kabelis, piem., ar dubultu ekranējumu (50 Ω) |
| --- | --- |

10

Augstas kvalitātes koaksiāls kabelis, piem., ar dubultu ekranējumu (50 Ω)

| 11 | Savienotājs starpsienā |
| --- | --- |

11

Savienotājs starpsienā

| 12 | Mērinstruments |
| --- | --- |

12

Mērinstruments

| 13 | RF absorbējošs materiāls |
| --- | --- |

13

RF absorbējošs materiāls

| 14 | Stimulācijas un pārraudzības sistēma |
| --- | --- |

14

Stimulācijas un pārraudzības sistēma

| 15 | HV vadojums |
| --- | --- |

15

HV vadojums

| 16 | HV slodzes imitators |
| --- | --- |

16

HV slodzes imitators

| 17 | HV AN |
| --- | --- |

17

| 18 | HV elektrotīkls |
| --- | --- |

18

HV elektrotīkls

| 19 | HV caurvads |
| --- | --- |

19

HV caurvads

| 25 | Maiņstrāvas/līdzstrāvas lādētāja vadojums |
| --- | --- |

25

Maiņstrāvas/līdzstrāvas lādētāja vadojums

| 26 | Maiņstrāvas/līdzstrāvas slodzes imitators (piem., programmējams loģiskais kontrollers (PLC)) |
| --- | --- |

26

Maiņstrāvas/līdzstrāvas slodzes imitators (piem., programmējams loģiskais kontrollers (PLC))

| 27 | AMN vai DC-charging-AN |
| --- | --- |

27

AMN vai DC-charging-AN

| 28 | Maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrotīkls |
| --- | --- |

28

Maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrotīkls

| 29 | Maiņstrāvas/līdzstrāvas caurvads |
| --- | --- |

29

Maiņstrāvas/līdzstrāvas caurvads

---

8. PIELIKUMS

Elektrisku/elektronisku bloku izstaroto šaurjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanas metode

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi drīkst piemērot ESA, kurus pēc tam drīkst uzstādīt transportlīdzekļiem, kas atbilst 5. pielikuma prasībām.

Šī metode attiecas tikai uz ESA, kas nav saistīts ar “
  REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla”.

1.2.   Testa metode

Šis tests ir paredzēts, lai mērītu šaurjoslas elektromagnētiskās emisijas, ko varētu radīt sistēmas uz mikroprocesora bāzes

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 25.

2.   ESA stāvoklis testu laikā

Testējamajam ESA jābūt normālā darbības režīmā, ieteicams ar maksimālu noslodzi.

3.   Testa norise

3.1.   Testu veic saskaņā ar ALSE metodi, kas aprakstīta CISPR 25 6.4. punktā.

3.2.   Alternatīva mērīšanas vieta

Alternatīvi slēgtai telpai ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE) drīkst izmantot atklāta laukuma testa vietu (OATS), kas atbilst CISPR 16-1-4 prasībām (sk. 7. pielikuma papildinājuma 1. attēlu).

3.3.   Vide

Lai nodrošinātu to, ka nav ārēju trokšņu vai signālu, kas ir pietiekami spēcīgi, lai ietekmētu mērījumus, mērījumus veic pirms vai pēc galvenā testa. Šajā mērījumā ārējam troksnim vai signālam ir jābūt vismaz par 6 dB mazākam nekā šo noteikumu 6.6.2.1. punktā dotā traucējumu robeža, izņemot apzinātas šaurjoslas pārraides vidē.

4.   Testa prasības

4.1.   Gan slēgtā telpā ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), gan atklāta laukuma testa vietā (OATS) veiktiem mērījumiem visā frekvenču diapazonā 30 līdz 1000 MHz piemēro zināmas robežas.

4.2.   Mērījumus veic ar vidējo vērtību detektoru.

4.3.   Mērījumus veic ar spektra analizatoru vai skenējošo radiouztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analizatora parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- |
| RBW pie -3 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie -3 dB | Minimālais skenēšanas laiks |
| 30 līdz 1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

RBW pie -3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie -3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

30 līdz 1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Piezīme. Ja spektra analizatoru izmanto maksimuma mērījumiem, video joslas platumam ir jābūt vismaz trīs reizes lielākam nekā joslas izšķirtspējas joslas platums (RBW).

2. tabula

Skenējošā radiouztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- |
| BW pie -6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks | BW pie -6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks |
| 30 līdz 1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

BW pie -6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

BW pie -6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

30 līdz 1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

5 ms

4.4.   Mērījumi

Tehniskais dienests veic testu ar CISPR 12 standartā norādītajiem intervāliem visā frekvenču diapazonā no 30 līdz 1000 MHz.

Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina mērījumu datus visai frekvenču joslai no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst sadalīt frekvenču diapazonu 14 frekvenču joslās: 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 un 850–1000 MHz, un veikt testus 14 frekvencēs ar visaugstākajiem emisijas līmeņiem katrā no joslām, lai apliecinātu, ka ESA atbilst šā pielikuma prasībām. a šī testa laikā robeža ir pārsniegta, veic izmeklēšanu, lai pārliecinātos, ka tas ir noticis transportlīdzekļa, nevis fona starojuma dēļ, ieskaitot jebkura ESA radīto platjoslas starojumu.

4.5.   Nolasījumi

Rādījumu maksimumu saistībā ar robežu (horizontāla/vertikāla polarizācija) katrā no 14 frekvenču joslām uzskata par raksturīgo nolasījumu frekvencē, kurā mērījumi tika veikti.

---

9. PIELIKUMS

Elektrisku/elektronisku bloku traucējumnoturības pret elektromagnētisko starojumu testēšanas metode(-es)

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šajā pielikumā aprakstīto(-ās) testa metodi(-es) piemēro ESA. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Testa metodes
  Šī metode attiecas uz abiem ESA veidiem:






  a) | ESA, kas nav saistīti ar “REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Šī metode attiecas uz abiem ESA veidiem:

a)

ESA, kas nav saistīti ar “REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”;

| b) | ESA, kas ir saistīti ar “REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”. |
| --- | --- |

b)

ESA, kas ir saistīti ar “REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”.

| 1.2.1. | ESA drīkst atbilst šādu testa metožu jebkādas kombinācijas prasībām pēc ražotāja ieskatiem ar nosacījumu, ka rezultātā ir aptverts viss šā pielikuma 3.1. punktā norādītais frekvenču diapazons:






  a) | tests absorbējošā kamerā saskaņā ar ISO 11452-2; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

a)

tests absorbējošā kamerā saskaņā ar ISO 11452-2;

| b) | testēšana TEM kamerā saskaņā ar ISO 11452-3; |
| --- | --- |

b)

testēšana TEM kamerā saskaņā ar ISO 11452-3;

| c) | testēšana ar strāvas pievadīšanu saskaņā ar ISO 11452-4; |
| --- | --- |

c)

testēšana ar strāvas pievadīšanu saskaņā ar ISO 11452-4;

| d) | testēšana ar slokšņlīniju saskaņā ar ISO 11452-5; |
| --- | --- |

d)

testēšana ar slokšņlīniju saskaņā ar ISO 11452-5;

| e) | 800 mm slokšņlīnija saskaņā ar šā pielikuma 4.5. punktu. |
| --- | --- |

e)

800 mm slokšņlīnija saskaņā ar šā pielikuma 4.5. punktu.

ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” jāatbilst testa absorbējošā kamerā saskaņā ar ISO 11452-2 un testēšanas ar strāvas pievadīšanu saskaņā ar ISO 11452-4 prasībām pēc ražotāja izvēles ar nosacījumu, ka rezultātā ir aptverts viss šā pielikuma 3.1. punktā norādītais frekvenču diapazons.

(Frekvenču diapazons un vispārīgie testa nosacījumi pamatojas uz ISO 11452-1).

2.   ESA stāvoklis testu laikā

| 2.1. | Testa nosacījumiem ir jāatbilst ISO 11452-1. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Testējamo ESA ieslēdz un stimulē darboties normālā darbības režīmā. To izvieto, kā noteikts šajā pielikumā, ja vien atsevišķās testa metodēs nav noteikts citādi.

  ESA, kas ir saistīts ar “
  REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”, jābūt uzlādes režīmā.
  Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).
  Ja testu neveic ar REESS, ESA būtu jātestē ar nominālo strāvu. Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības. |
| --- | --- |

2.2.

ESA, kas ir saistīts ar “
  REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla”, jābūt uzlādes režīmā.

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).

Ja testu neveic ar REESS, ESA būtu jātestē ar nominālo strāvu. Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības.

| 2.3. | Kalibrēšanas fāzē nekāda ārēja, testējamā ESA darbināšanai vajadzīga iekārta nedrīkst atrasties savā vietā. Kalibrēšanas laikā nekāda ārēja iekārta nedrīkst atrasties tuvāk kā 1 m no atsauces punkta. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lai nodrošinātu atkārtojamu mērījumu rezultātu iegūšanu, ja testus un mērījumus atkārto, testa signālu ģenerējošajai iekārtai un tās izvietojumam ir jāatbilst tādai pašai specifikācijai, kāda izmantota katrā attiecīgajā kalibrēšanas fāzē. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ja testējamais ESA sastāv no vairāk kā vienas vienības, būtu ideāli, ja savienojošie kabeļi būtu vadojums, kas paredzēts izmantošanai transportlīdzeklī. Ja tas nav pieejams, attālumam starp elektronisko vadības bloku un AN ir jābūt tādam, kā noteikts standartā. Visiem vadojuma kabeļiem vajadzētu būt ar iespējami reālistiskām savienotājiem un, ieteicams, ar reālām slodzēm un slēdžiem. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Vispārīgas testa prasības

| 3.1. | Frekvenču diapazons, aiztures laiki
  Mērījumus veic 20 līdz 2000 MHz frekvenču diapazonā ar frekvences soļiem saskaņā ar ISO 11452-1.
  Testa signāla modulācijai jābūt:






  a) | AM (amplitūdas modulācija) ar 1 kHz modulāciju un 80 procentu modulācijas dziļumu 20–800 MHz frekvenču diapazonā; un |
| --- | --- | --- |

3.1.

Mērījumus veic 20 līdz 2000 MHz frekvenču diapazonā ar frekvences soļiem saskaņā ar ISO 11452-1.

Testa signāla modulācijai jābūt:

a)

AM (amplitūdas modulācija) ar 1 kHz modulāciju un 80 procentu modulācijas dziļumu 20–800 MHz frekvenču diapazonā; un

| b) | PM (impulsa modulācija), 577 μs intervāls, 4600 μs periods 800–2000 MHz frekvenču diapazonā, |
| --- | --- |

b)

PM (impulsa modulācija), 577 μs intervāls, 4600 μs periods 800–2000 MHz frekvenču diapazonā,

ja tehniskais dienests un ESA ražotājs nav vienojušies citādi.

Frekvenču soļa lielumu un aiztures laiku izvēlas saskaņā ar ISO 11452-1.

| 3.2. | Tehniskais dienests veci testu ar intervāliem, kas norādīti ISO 11452-1, visā frekvenču diapazonā no 20 līdz 2000 MHz.
  Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem visā frekvenču joslā no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst diapazonā izvēlēties mazāku skaitu pārbaudes frekvenču, piem., 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1300 un 1800 MHz, lai apliecinātu, ka ESA atbilst šā pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

3.2.

Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem visā frekvenču joslā no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst diapazonā izvēlēties mazāku skaitu pārbaudes frekvenču, piem., 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1300 un 1800 MHz, lai apliecinātu, ka ESA atbilst šā pielikuma prasībām.

| 3.3. | Ja ESA neiztur šajā pielikumā noteiktos testus, jāpārliecinās, ka tas nav izturējis attiecīgos testa apstākļus, nevis tas noticis nekontrolētu lauku rašanās rezultātā. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Specifiskas testa prasības

4.1.   Tests absorbējošā kamerā

4.1.1.   Testa metode

Šī testa metode ļauj testēt transportlīdzekļa elektriskās/elektroniskās sistēmas, pakļaujot ESA antenas radītam elektromagnētiskajam starojumam.

4.1.2.   Testa metodoloģija

“Aizvietošanas metodi” izmanto, lai radītu testa lauka apstākļus saskaņā ar ISO 11452-2.

Testu veic ar vertikālu polarizāciju.

| 4.1.2.1. | ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” testa norisei jābūt saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumu. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.1.1. | Ekranējuma konfigurācijai jāatbilst ekranējumam sērijveidā ražotos transportlīdzekļos. Vispārīgi visām ekranētām HV daļām jābūt pienācīgi savienotām ar zemi, izmantojot mazu pilno pretestību (piem., AN, kabeļi, savienotāji, utt.). ESA un slodzes iezemē. Ārējo HV elektroapgādi pievieno, izmantojot caurvada filtrus. |
| --- | --- |

4.1.2.1.1.

| 4.1.2.1.2. | Ja nav noteikts citādi, LV vadojuma un HV vadojuma, kas ir paralēls iezemētās plates priekšējai malai, garumam ir jābūt 1500 mm (± 75 mm). Testa vadojuma kopgarumam ar savienotāju ir jābūt 1700 mm (+300/–0 mm). Attālumam starp LV vadojumu un HV vadojumu ir jābūt 100 mm (+100/–0 mm). |
| --- | --- |

4.1.2.1.2.

| 4.1.2.1.3. | Visus vadojumus novieto uz nevadoša, mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības materiāla (εr ≤ 1,4), 50 mm (±5 mm) virs iezemētās plates. |
| --- | --- |

4.1.2.1.3.

| 4.1.2.1.4. | Ekranēto elektroapgādes līniju HV+ un HV- līnija un trīsfāžu līnijas drīkst būt koaksiāli kabeļi vai atrasties kopējā ekranējumā atkarībā no izmantotās kontaktdakšas sistēmas. Pēc izvēles drīkst izmantot transportlīdzekļa oriģinālo HV vadojumu. |
| --- | --- |

4.1.2.1.4.

| 4.1.2.1.5. | Ja nav noteikts citādi, ESA korpusu pievieno iezemētajai platei vai nu tieši, vai izmantojot definēto pilno pretestību. |
| --- | --- |

4.1.2.1.5.

| 4.1.2.1.6. | Transportlīdzeklī esošo lādētāju maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijas novieto vistālāk no antenas (aiz LV un HV vadojumiem). Attālumam starp maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijām un tuvākajiem vadojumiem (LV vai HV) ir jābūt 100 mm (+100/–0 mm). |
| --- | --- |

4.1.2.1.6.

| 4.1.2.1.7. | Ja nav noteikts citādi, testē konfigurāciju, kurā LV vadojums ir tuvāk antenai. |
| --- | --- |

4.1.2.1.7.

4.2.   Testēšana TEM kamerā (skatīt šā pielikuma 2. papildinājumu)

4.2.1.   Testa metode

TEM (šķērseniskā elektromagnētisko svārstību moda) kamera rada viendabīgus laukus starp iekšējo vadītāju (starpsienu) un korpusu (iezemētā plate).

4.2.2.   Testa metodoloģija

Testu veic saskaņā ar ISO 11452-3.

Atkarībā no testējamā ESA tehniskais dienests izvēlas metodi maksimālā lauka savienojumam ar ESA vai ar vadojumu TEM kamerā.

4.3.   Testēšana ar strāvas pievadīšanu

4.3.1.   Testa metode

Tā ir traucējumnoturības testu veikšanas metode, kurā ar strāvas pievadīšanas zondi strāvu pievada tieši vadojumam.

4.3.2.   Testa metodoloģija

Testu veic testa stendā saskaņā ar ISO 11452-4, ievērojot šādu raksturojumu:

| — | BCI testa metode kopā ar aizvietošanas metodi, un strāvas pievadīšanas zonde atrodas 150 mm attālumā no ESA; |
| --- | --- |

—

BCI testa metode kopā ar aizvietošanas metodi, un strāvas pievadīšanas zonde atrodas 150 mm attālumā no ESA;

| — | BCI testa metode kopā ar slēgta kontūra metodi, un strāvas pievadīšanas zonde atrodas 900 mm attālumā no ESA. |
| --- | --- |

—

BCI testa metode kopā ar slēgta kontūra metodi, un strāvas pievadīšanas zonde atrodas 900 mm attālumā no ESA.

Alternatīvi ESA drīkst testēt uzstādītu transportlīdzeklī saskaņā ar ISO 11451-4, ievērojot šādu raksturojumu:

| — | BCI testa metode kopā ar aizvietošanas metodi, un strāvas pievadīšanas zonde atrodas 150 mm attālumā no ESA. |
| --- | --- |

—

BCI testa metode kopā ar aizvietošanas metodi, un strāvas pievadīšanas zonde atrodas 150 mm attālumā no ESA.

| 4.3.2.1. | ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” testa iekārtojuma piemērs (aizvietošanas metodei) ir dots šā pielikuma 4. papildinājumā (aizvietošanas metodei – 1. attēlā un slēgta kontūra metodei – 2. attēlā). |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.2.1.1. | Ekranējuma konfigurācijai jāatbilst ekranējumam sērijveidā ražotos transportlīdzekļos. Vispārīgi visām ekranētām HV daļām jābūt pienācīgi savienotām ar zemi, izmantojot mazu pilno pretestību (piem., AN, kabeļi, savienotāji, utt.). ESA un slodzes iezemē. Ārējo HV elektroapgādi pievieno, izmantojot caurvada filtrus. |
| --- | --- |

4.3.2.1.1.

| 4.3.2.1.2. | Ja nav noteikts citādi, izmantojot aizvietošanas metodi, LV vadojuma un HV vadojuma garumam ir jābūt 1700 mm (+300/–0 mm). Attālumam starp LV vadojumu un HV vadojumu ir jābūt 100 mm (+100/–0 mm). HV/LV vadojumam ir jābūt taisnam vismaz 1400 mm garumā no ESA visās testa metodēs, kas noteiktas ISO 11452 4. daļā, izņemot BCI testa metodi, kad izmanto slēgta kontūra metodi ar jaudas ierobežošanu.
  Ja nav noteikts citādi, izmantojot slēgta kontūra metodi, LV vadojuma un HV vadojuma garumam ir jābūt 1000 mm (+200/–0 mm). Attālumam starp LV vadojumu un HV vadojumu ir jābūt 100 mm (+100/–0 mm). HV/LV vadojumam ir jābūt taisnam visā garumā BCI testa metodē, kad izmanto slēgta kontūra metodi ar jaudas ierobežošanu. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

Ja nav noteikts citādi, izmantojot slēgta kontūra metodi, LV vadojuma un HV vadojuma garumam ir jābūt 1000 mm (+200/–0 mm). Attālumam starp LV vadojumu un HV vadojumu ir jābūt 100 mm (+100/–0 mm). HV/LV vadojumam ir jābūt taisnam visā garumā BCI testa metodē, kad izmanto slēgta kontūra metodi ar jaudas ierobežošanu.

| 4.3.2.1.3. | Visas instalācijas ir ievietotas nevadošā, zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības materiālā (εr ≤ 1,4), (50 ±5) mm virs iezemētās plates. |
| --- | --- |

4.3.2.1.3.

| 4.3.2.1.4. | Ekranēto elektroapgādes līniju HV+ un HV- līnija un trīsfāžu līnijas drīkst būt koaksiāli kabeļi vai atrasties kopējā ekranējumā atkarībā no izmantotās kontaktdakšas sistēmas. Pēc izvēles drīkst izmantot transportlīdzekļa oriģinālo HV vadojumu. |
| --- | --- |

4.3.2.1.4.

| 4.3.2.1.5. | Ja nav noteikts citādi, ESA korpusu pievieno iezemētajai platei vai nu tieši, vai izmantojot definēto pilno pretestību. |
| --- | --- |

4.3.2.1.5.

| 4.3.2.1.6. | Ja nav noteikts citādi, testu veic izmantojot strāvas pievadīšanas zondi, ko izvieto ap katru no šādiem vadojumiem:






  a) | zemsprieguma vadojums; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.6.

a)

zemsprieguma vadojums;

| b) | augstsprieguma vadojums; |
| --- | --- |

b)

augstsprieguma vadojums;

| c) | maiņstrāvas elektrolīnijām, ja attiecināms; |
| --- | --- |

c)

maiņstrāvas elektrolīnijām, ja attiecināms;

| d) | līdzstrāvas elektrolīnijām, ja attiecināms. |
| --- | --- |

d)

līdzstrāvas elektrolīnijām, ja attiecināms.

4.4.   Testēšana ar slokšņlīniju

4.4.1.   Testa metode

Ar šo testēšanas metodi vadojumu, kas savieno ESA sastāvdaļas, pakļauj noteiktām lauka intensitātēm.

4.4.2.   Testa metodoloģija

Testu veic saskaņā ar ISO 11452-5.

4.5.   Testēšana ar 800 mm slokšņlīniju

4.5.1.   Testa metode

Slokšņlīnija sastāv no divām paralēlām metāla plāksnēm, attālums starp kurām ir 800 mm. Testējamo iekārtu novieto centrā starp plāksnēm un pakļauj elektromagnētiskā lauka iedarbībai (skatīt šā pielikuma 1. papildinājumu).

Ar šo metodi var testēt nokomplektētas elektroniskas sistēmas, tostarp sensorus un izpildmehānismus, kā arī kontrolleru un vadu appinumu. Tā der iekārtām, kam lielākais izmērs ir mazāks nekā viena trešdaļa no attāluma starp plāksnēm.

4.5.2.   Testa metodoloģija

| 4.5.2.1. | Slokšņlīnijas pozicionēšana
  Slokšņlīniju novieto ekranētā telpā (lai nepieļautu ārējos izstarojumus) 2 m attālumā no sienām un no jebkāda metāliska norobežojuma, lai novērstu elektromagnētiskā starojuma atstarošanos. Šo atstarojumu slāpēšanai drīkst izmantot RF absorbējošu materiālu. Slokšņlīniju novieto uz nevadošiem balstiem vismaz 0,4 m augstumā no grīdas. |
| --- | --- |

4.5.2.1.

Slokšņlīniju novieto ekranētā telpā (lai nepieļautu ārējos izstarojumus) 2 m attālumā no sienām un no jebkāda metāliska norobežojuma, lai novērstu elektromagnētiskā starojuma atstarošanos. Šo atstarojumu slāpēšanai drīkst izmantot RF absorbējošu materiālu. Slokšņlīniju novieto uz nevadošiem balstiem vismaz 0,4 m augstumā no grīdas.

| 4.5.2.2. | Slokšņlīnijas kalibrēšana
  Lauka mērzondi novieto telpas starp paralēlajām plāksnēm gareniskā, vertikālā un šķērseniskā izmēra vidējā trešdaļā, testējamajai sistēmai tur neatrodoties.
  Attiecīgo mēriekārtu novieto ārpus ekranētās telpas. Katrā izraudzītajā testa frekvencē slokšņlīnijai pievada strāvu, kāda vajadzīga, lai pie antenas radītu prasīto lauka intensitāti. Šo pievadītās strāvas līmeni vai citu ar pievadīto strāvu tieši saistītu parametru, kas vajadzīgs lauka noteikšanai, izmanto tipa apstiprināšanas testos, ja vien nenotiek telpu vai iekārtu izmaiņas, kuru dēļ šo procedūru ir nepieciešams atkārtot. |
| --- | --- |

4.5.2.2.

Lauka mērzondi novieto telpas starp paralēlajām plāksnēm gareniskā, vertikālā un šķērseniskā izmēra vidējā trešdaļā, testējamajai sistēmai tur neatrodoties.

Attiecīgo mēriekārtu novieto ārpus ekranētās telpas. Katrā izraudzītajā testa frekvencē slokšņlīnijai pievada strāvu, kāda vajadzīga, lai pie antenas radītu prasīto lauka intensitāti. Šo pievadītās strāvas līmeni vai citu ar pievadīto strāvu tieši saistītu parametru, kas vajadzīgs lauka noteikšanai, izmanto tipa apstiprināšanas testos, ja vien nenotiek telpu vai iekārtu izmaiņas, kuru dēļ šo procedūru ir nepieciešams atkārtot.

| 4.5.2.3. | Testējamā ESA uzstādīšana
  Galveno vadības bloku novieto telpas starp paralēlajām plāksnēm gareniskā, vertikālā un šķērseniskā izmēra vidējā trešdaļā. To balsta no nevadoša materiāla izgatavots statīvs. |
| --- | --- |

4.5.2.3.

Galveno vadības bloku novieto telpas starp paralēlajām plāksnēm gareniskā, vertikālā un šķērseniskā izmēra vidējā trešdaļā. To balsta no nevadoša materiāla izgatavots statīvs.

| 4.5.2.4. | Galvenais vadu appinums un sensora/izpildmehānisma kabeļi
  Galvenajam vadu appinumam un jebkādiem sensora/izpildmehānisma kabeļiem jābūt vērstiem vertikāli augšup no vadības bloka uz iezemētās plates augšu (tas palīdz maksimāli palielināt elektromagnētiskā lauka iedarbību). Tad tiem jāiet zem iezemētās plates līdz vienai no brīvajām malām, kur tiem tā jāapliec, un tad jāiet par iezemētās plates augšpusi līdz savienojumiem ar slokšņlīnijas pievadu. Tad kabeļi iet uz saistītajām iekārtām, kurām jāatrodas laukumā ārpus elektromagnētiskā lauka iedarbības, piem., uz ekranētās telpas grīdas, garenvirzienā 1 m attālumā no slokšņlīnijas. |
| --- | --- |

4.5.2.4.

Galvenajam vadu appinumam un jebkādiem sensora/izpildmehānisma kabeļiem jābūt vērstiem vertikāli augšup no vadības bloka uz iezemētās plates augšu (tas palīdz maksimāli palielināt elektromagnētiskā lauka iedarbību). Tad tiem jāiet zem iezemētās plates līdz vienai no brīvajām malām, kur tiem tā jāapliec, un tad jāiet par iezemētās plates augšpusi līdz savienojumiem ar slokšņlīnijas pievadu. Tad kabeļi iet uz saistītajām iekārtām, kurām jāatrodas laukumā ārpus elektromagnētiskā lauka iedarbības, piem., uz ekranētās telpas grīdas, garenvirzienā 1 m attālumā no slokšņlīnijas.

---

9. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

Testēšana ar 800 mm slokšņlīniju

Image 51

Slokšņlīnijas barošanas detalizācija

| 1 | = | iezemēta plate |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | galvenais vadu appinums un sensora/izpildmehānisma kabeļi |
| 3 | = | koka rāmis |
| 4 | = | vadāma plate |
| 5 | = | izolators |
| 6 | = | testa objekts |

1

=

iezemēta plate

2

=

galvenais vadu appinums un sensora/izpildmehānisma kabeļi

3

=

koka rāmis

4

=

vadāma plate

5

=

izolators

6

=

testa objekts

2. attēls

800 mm slokšņlīnijas izmēri

Image 52

---

9. pielikuma 2. papildinājums

TEM kameras tipiskie izmēri

Šajā tabulā norādīti izmēri, pēc kādiem izbūvē kameru norādītajām augšējām frekvenču robežām.

| Augšējā frekvence (MHz) | Kameras formas koeficients W: b | Kameras formas koeficients L/W | Attālums starp platēm b (cm) | Starpsiena S (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200
  200 | 1,69
  1,00 | 0,66
  1 | 56
  60 | 70
  50 |

Augšējā frekvence (MHz)

Kameras formas koeficients W: b

Kameras formas koeficients L/W

Attālums starp platēm b (cm)

Starpsiena S (cm)

200

200

1,69

1,00

0,66

1

56

60

70

50

---

9. pielikuma 3. papildinājums

Tests absorbējošā kamerā

Testa konfigurācija ESA, kas ir saistīts ar “
  REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla” Testu veic saskaņā ar ISO 11452-2.

1. attēls

Logperiodiskas antenas testa iekārtojuma piemērs

Image 53

Apzīmējumi:

| 1 | ESA (lokāli iezemēta, ja prasīts testa plānā) |
| --- | --- |

1

ESA (lokāli iezemēta, ja prasīts testa plānā)

| 2 | iezemētā plate |
| --- | --- |

2

iezemētā plate

| 3 | mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības balsts (εr ≤ 1,4); biezums 50 mm |
| --- | --- |

3

mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības balsts (εr ≤ 1,4); biezums 50 mm

| 4 | zemējuma savienojumi |
| --- | --- |

4

zemējuma savienojumi

| 5 | LV vadojums |
| --- | --- |

5

LV vadojums

| 6 | HV līnijas (HV+, HV-) |
| --- | --- |

6

HV līnijas (HV+, HV-)

| 7 | LV slodzes imitators |
| --- | --- |

7

LV slodzes imitators

| 8 | tīklam piemērota pilnā pretestība (neobligāta) |
| --- | --- |

8

tīklam piemērota pilnā pretestība (neobligāta)

| 9 | LV AN |
| --- | --- |

9

| 10 | HV AN |
| --- | --- |

10

| 11 | LV elektrolīnijas |
| --- | --- |

11

LV elektrolīnijas

| 12 | HV elektrolīnijas |
| --- | --- |

12

HV elektrolīnijas

| 13 | LV barošana 12 V / 24 V / 48 V (uz stenda) |
| --- | --- |

13

LV barošana 12 V / 24 V / 48 V (uz stenda)

| 14 | papildu ekranēta kaste (neobligāta) |
| --- | --- |

14

papildu ekranēta kaste (neobligāta)

| 15 | HV barošana (būtu jāekranē, ja novietota ALSE iekšpusē) |
| --- | --- |

15

HV barošana (būtu jāekranē, ja novietota ALSE iekšpusē)

| 16 | elektrolīnijas filtrs |
| --- | --- |

16

elektrolīnijas filtrs

| 17 | optiskās šķiedras caurvads |
| --- | --- |

17

optiskās šķiedras caurvads

| 18 | savienotājs starpsienā |
| --- | --- |

18

savienotājs starpsienā

| 19 | stimulācijas un pārraudzības sistēma |
| --- | --- |

19

stimulācijas un pārraudzības sistēma

| 20 | RF signāla ģenerators un pastiprinātājs |
| --- | --- |

20

RF signāla ģenerators un pastiprinātājs

| 21 | augstas kvalitātes koaksiāls kabelis, piem., ar dubultu ekranējumu (50 Ω) |
| --- | --- |

21

augstas kvalitātes koaksiāls kabelis, piem., ar dubultu ekranējumu (50 Ω)

| 22 | optiskā šķiedra |
| --- | --- |

22

optiskā šķiedra

| 23 | logperiodiskā antena |
| --- | --- |

23

logperiodiskā antena

| 24 | RF absorbējošs materiāls |
| --- | --- |

24

RF absorbējošs materiāls

| 25 | Maiņstrāvas elektrotīkls |
| --- | --- |

25

Maiņstrāvas elektrotīkls

| 26 | AMN maiņstrāvas elektrotīklam |
| --- | --- |

26

AMN maiņstrāvas elektrotīklam

| 27 | maiņstrāvas uzlādes slodzes imitators |
| --- | --- |

27

maiņstrāvas uzlādes slodzes imitators

| 28 | 50 Ω slodze |
| --- | --- |

28

50 Ω slodze

| 29 | maiņstrāvas līnijas |
| --- | --- |

29

maiņstrāvas līnijas

2. attēls

Rupora antenas testa iekārtojuma piemērs

Image 54

Apzīmējumi:

| 1 | ESA (lokāli iezemēta, ja prasīts testa plānā) |
| --- | --- |

1

ESA (lokāli iezemēta, ja prasīts testa plānā)

| 2 | iezemētā plate |
| --- | --- |

2

iezemētā plate

| 3 | mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības balsts (er ≤ 1,4) biezums 50 mm |
| --- | --- |

3

mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības balsts (er ≤ 1,4) biezums 50 mm

| 4 | zemējuma savienojumi |
| --- | --- |

4

zemējuma savienojumi

| 5 | LV vadojums |
| --- | --- |

5

LV vadojums

| 6 | HV līnijas (HV+, HV-) |
| --- | --- |

6

HV līnijas (HV+, HV-)

| 7 | LV slodzes imitators |
| --- | --- |

7

LV slodzes imitators

| 8 | tīklam piemērota pilnā pretestība (neobligāta) |
| --- | --- |

8

tīklam piemērota pilnā pretestība (neobligāta)

| 9 | LV AN |
| --- | --- |

9

| 10 | HV AN |
| --- | --- |

10

| 11 | LV elektrolīnijas |
| --- | --- |

11

LV elektrolīnijas

| 12 | HV elektrolīnijas |
| --- | --- |

12

HV elektrolīnijas

| 13 | LV barošana 12 V / 24 V / 48 V (uz stenda) |
| --- | --- |

13

LV barošana 12 V / 24 V / 48 V (uz stenda)

| 14 | papildu ekranēta kaste (neobligāta) |
| --- | --- |

14

papildu ekranēta kaste (neobligāta)

| 15 | HV barošana (būtu jāekranē, ja novietota ALSE iekšpusē) |
| --- | --- |

15

HV barošana (būtu jāekranē, ja novietota ALSE iekšpusē)

| 16 | elektrolīnijas filtrs |
| --- | --- |

16

elektrolīnijas filtrs

| 17 | optiskās šķiedras caurvads |
| --- | --- |

17

optiskās šķiedras caurvads

| 18 | savienotājs starpsienā |
| --- | --- |

18

savienotājs starpsienā

| 19 | stimulācijas un pārraudzības sistēma |
| --- | --- |

19

stimulācijas un pārraudzības sistēma

| 20 | RF signāla ģenerators un pastiprinātājs |
| --- | --- |

20

RF signāla ģenerators un pastiprinātājs

| 21 | augstas kvalitātes koaksiāls kabelis, piem., ar dubultu ekranējumu (50 Ω) |
| --- | --- |

21

augstas kvalitātes koaksiāls kabelis, piem., ar dubultu ekranējumu (50 Ω)

| 22 | optiskā šķiedra |
| --- | --- |

22

optiskā šķiedra

| 23 | rupora antena |
| --- | --- |

23

rupora antena

| 24 | RF absorbējošs materiāls |
| --- | --- |

24

RF absorbējošs materiāls

| 25 | Maiņstrāvas elektrotīkls |
| --- | --- |

25

Maiņstrāvas elektrotīkls

| 26 | AMN maiņstrāvas elektrotīklam |
| --- | --- |

26

AMN maiņstrāvas elektrotīklam

| 27 | maiņstrāvas uzlādes slodzes imitators |
| --- | --- |

27

maiņstrāvas uzlādes slodzes imitators

| 28 | 50 Ω slodze |
| --- | --- |

28

50 Ω slodze

| 29 | maiņstrāvas līnijas |
| --- | --- |

29

maiņstrāvas līnijas

---

9. pielikuma 4. papildinājums

BCI tests

Testa konfigurācija ESA, kas ir saistīts ar “
  REESS uzlādes režīmu no elektrotīkla” Testu veic saskaņā ar ISO 11452-4.

1. attēls

Testa iekārtojuma piemērs aizvietošanas metodei – pievadīšana LV (vai HV vai maiņstrāvas) līnijās ESA ar ekranētām barošanas sistēmām un invertora/lādētāja ierīci (izmēri milimetros)

Image 55

Apzīmējumi:

| 1 | ESA | 14 | papildu ekranēta kaste |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | iezemētā plate | 15 | HV barošana (būtu jāekranē, ja novietota ALSE iekšpusē) |
| 3 | mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības balsts (εr ≤ 1,4) biezums 50 mm | 16 | elektrolīnijas filtrs |
| 4 | zemējuma savienojumi | 17 | optiskās šķiedras caurvads |
| 5 | LV vadojums | 18 | savienotājs starpsienā |
| 6 | HV līnijas (HV+, HV-) | 19 | stimulācijas un pārraudzības sistēma |
| 7 | LV slodzes imitators | 20 | pievadīšanas zonde |
| 8 | tīklam piemērota pilnā pretestība (neobligāta) (sk. ISO 11452-1) | 21 | augstfrekvences iekārta (ģenerators un pastiprinātājs) |
| 9 | LV AN | 22 | optiskā šķiedra |
| 10 | HV AN | 23 | 50 Ω slodze |
| 11 | LV elektrolīnijas | 24 | maiņstrāvas līnijas |
| 12 | HV elektrolīnijas | 25 | AMN maiņstrāvas elektrotīklam |
| 13 | LV barošana 12 V / 24 V / 48 V (būtu jānovieto uz stenda) | 26 | maiņstrāvas uzlādes slodzes imitators |
| | | 27 | maiņstrāvas elektrotīkls |

1

ESA

14

papildu ekranēta kaste

2

iezemētā plate

15

HV barošana (būtu jāekranē, ja novietota ALSE iekšpusē)

3

mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības balsts (εr ≤ 1,4) biezums 50 mm

16

elektrolīnijas filtrs

4

zemējuma savienojumi

17

optiskās šķiedras caurvads

5

LV vadojums

18

savienotājs starpsienā

6

HV līnijas (HV+, HV-)

19

stimulācijas un pārraudzības sistēma

7

LV slodzes imitators

20

pievadīšanas zonde

8

tīklam piemērota pilnā pretestība (neobligāta) (sk. ISO 11452-1)

21

augstfrekvences iekārta (ģenerators un pastiprinātājs)

9

LV AN

22

optiskā šķiedra

10

HV AN

23

50 Ω slodze

11

LV elektrolīnijas

24

maiņstrāvas līnijas

12

HV elektrolīnijas

25

AMN maiņstrāvas elektrotīklam

13

LV barošana 12 V / 24 V / 48 V (būtu jānovieto uz stenda)

26

maiņstrāvas uzlādes slodzes imitators

27

maiņstrāvas elektrotīkls

2. attēls

Testa iekārtojuma piemērs slēgta kontūra metodei – pievadīšana LV (vai HV vai maiņstrāvas) līnijās ESA ar ekranētām barošanas sistēmām un invertora/lādētāja ierīci (izmēri milimetros)

Image 56

Apzīmējumi:

| 1 | ESA | 15 | HV barošana (būtu jāekranē, ja novietota ALSE iekšpusē) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | iezemētā plate | 16 | elektrolīnijas filtrs |
| 3 | mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības balsts (εr ≤ 1,4) biezums 50 mm | 17 | optiskās šķiedras caurvads |
| 4 | zemējuma savienojumi | 18 | savienotājs starpsienā |
| 5 | LV vadojums | 19 | stimulācijas un pārraudzības sistēma |
| 6 | HV līnijas (HV+, HV-) | 20 | mērzonde |
| 7 | LV slodzes imitators | 21 | augstfrekvences iekārta (ģenerators, pastiprinātājs un spektra analizators) |
| 8 | tīklam piemērota pilnā pretestība (neobligāta) (sk. ISO 11452-1) | 22 | optiskā šķiedra |
| 9 | LV AN | 23 | 50 Ω slodze |
| 10 | HV AN | 24 | maiņstrāvas līnijas |
| 11 | LV elektrolīnijas | 25 | AMN maiņstrāvas elektrotīklam |
| 12 | HV elektrolīnijas | 26 | maiņstrāvas uzlādes slodzes imitators |
| 13 | LV barošana 12 V / 24 V / 48 V (būtu jānovieto uz stenda) | 27 | maiņstrāvas elektrotīkls |
| 14 | papildu ekranēta kaste | 28 | pievadīšanas zonde |

1

ESA

15

HV barošana (būtu jāekranē, ja novietota ALSE iekšpusē)

2

iezemētā plate

16

elektrolīnijas filtrs

3

mazas relatīvās dielektriskās caurlaidības balsts (εr ≤ 1,4) biezums 50 mm

17

optiskās šķiedras caurvads

4

zemējuma savienojumi

18

savienotājs starpsienā

5

LV vadojums

19

stimulācijas un pārraudzības sistēma

6

HV līnijas (HV+, HV-)

20

mērzonde

7

LV slodzes imitators

21

augstfrekvences iekārta (ģenerators, pastiprinātājs un spektra analizators)

8

tīklam piemērota pilnā pretestība (neobligāta) (sk. ISO 11452-1)

22

optiskā šķiedra

9

LV AN

23

50 Ω slodze

10

HV AN

24

maiņstrāvas līnijas

11

LV elektrolīnijas

25

AMN maiņstrāvas elektrotīklam

12

HV elektrolīnijas

26

maiņstrāvas uzlādes slodzes imitators

13

LV barošana 12 V / 24 V / 48 V (būtu jānovieto uz stenda)

27

maiņstrāvas elektrotīkls

14

papildu ekranēta kaste

28

pievadīšanas zonde

---

10. PIELIKUMS

Elektrisku/elektronisku bloku traucējumnoturības un pārejas traucējumu radīšanas testēšanas metode(-es)

1.   Vispārīgi

Šī pārbaudes metode nodrošina ESA noturību pret pārvadītiem pārejas traucējumiem transportlīdzekļa elektroapgādē un mazina pārvadītos ESA radītos pārejas traucējumus transportlīdzekļa elektroapgādei.

2.   Noturība pret 12/24 V elektroapgādes līnijās pārvadītiem pārejas traucējumiem

Testa impulsus 1, 2a, 2b, 3a, 3b un 4 saskaņā ar Starptautisko standartu ISO 7637-2 pievada elektroapgādes līnijām, kā arī citiem ESA savienojumiem, kas darbībā varētu būt saistīti ar elektroapgādes līnijām.

3.   12/24 V barošanas līnijās ESA radīto pārvadīto pārejas traucējumu emisija

Mērījums saskaņā ar Starptautisko standartu ISO 7637-2 elektroapgādes līnijās, kā arī citos ESA savienojumos, kas darbībā varētu būt saistīti ar elektroapgādes līnijām.

---

11. PIELIKUMS

Maiņstrāvas elektrolīnijās transportlīdzekļa radītās harmoniku emisijas testēšanas metode(-es)

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi piemēro transportlīdzekļiem konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Testa metode
  Šis tests paredzēts, lai mērītu harmoniku līmeni, ko rada transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” tā maiņstrāvas elektrolīnijās, lai nodrošinātu savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.
  Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar:






  a) | IEC 61000-3-2 fāzes ieejas strāvai lādēšanas režīmā ≤ 16 A A klases iekārtām; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Šis tests paredzēts, lai mērītu harmoniku līmeni, ko rada transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” tā maiņstrāvas elektrolīnijās, lai nodrošinātu savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar:

a)

IEC 61000-3-2 fāzes ieejas strāvai lādēšanas režīmā ≤ 16 A A klases iekārtām;

| b) | IEC 61000-3-12 fāzes ieejas strāvai lādēšanas režīmā > 16 A un ≤ 75 A. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-12 fāzes ieejas strāvai lādēšanas režīmā > 16 A un ≤ 75 A.

2.   Transportlīdzekļa stāvoklis testu laikā

| 2.1. | Transportlīdzeklim jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.
  Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas). Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.
  Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.
  Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā.
  Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām. |
| --- | --- |

2.1.

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas). Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.

Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.

Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā.

Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām.

3.   Testa norise

| 3.1. | Mērījumiem izmantojamajam novērošanas laikam jābūt tādam kā kvazistacionārai iekārtai, kā noteikts IEC 61000-3-2 4. tabulā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Testa iekārtojums vienfāzes/trīsfāžu transportlīdzeklim konfigurācijā “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1.a–1.d attēlā. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Testa prasības

| 4.1. | Strāvas pāra un nepāra harmoniku mērījumus veic līdz 40. harmonikai. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Robežas vienfāzes vai trīsfāžu “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu ≤ 16 A dotas šo noteikumu 7.3.2.1. punkta 3. tabulā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Robežas “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla”, kas ir vienfāzes vai nav simetrisks trīsfāžu, ar fāzes ieejas strāvu ≤ 16 A un ≤ 75 A dotas šo noteikumu 7.3.2.2. punkta 4. tabulā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Robežas trīsfāžu “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A dotas šo noteikumu 7.3.2.2. punkta 5. tabulā. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ja attiecībā uz trīsfāžu “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A izpildās vismaz viens no trim IEC 61000-3-12 5.2. punkta a), b), c) nosacījumiem, var piemērot šo noteikumu 7.3.2.2. punkta 6. tabulā dotās robežas. |
| --- | --- |

4.5.

---

11. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu sānos

1.a attēls

Image 57

1.b attēls

Image 58

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | Harmoniku analizators |
| --- | --- |

4

| 5 | Elektrotīkls |
| --- | --- |

5

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu transportlīdzekļa priekšā/aizmugurē

1.c attēls

Image 59

1.d attēls

Image 60

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | Harmoniku analizators |
| --- | --- |

4

| 5 | Elektrotīkls |
| --- | --- |

5

---

12. PIELIKUMS

Maiņstrāvas elektrolīnijās transportlīdzekļa radīto sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas emisijas testēšanas metode(-es)

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi piemēro transportlīdzekļiem konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Testa metode
  Šis tests paredzēts, lai mērītu transportlīdzekļa konfigurācijā “
  REESS uzlādēšanas režīmā no elektrotīkla” izraisīto sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgoņas līmeni tā maiņstrāvas elektrolīnijās, lai nodrošinātu tā savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.
  Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar:






  a) | IEC 61000-3-3 nominālai fāzes strāvai “REESS uzlādes režīmā” ≤ 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Šis tests paredzēts, lai mērītu transportlīdzekļa konfigurācijā “
  REESS uzlādēšanas režīmā no elektrotīkla” izraisīto sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgoņas līmeni tā maiņstrāvas elektrolīnijās, lai nodrošinātu tā savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar:

a)

IEC 61000-3-3 nominālai fāzes strāvai “REESS uzlādes režīmā” ≤ 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem;

| b) | IEC 61000-3-11 nominālai fāzes strāvai “REESS uzlādes režīmā” > 16 A un ≤ 75 A un ar pieslēguma nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-11 nominālai fāzes strāvai “REESS uzlādes režīmā” > 16 A un ≤ 75 A un ar pieslēguma nosacījumiem.

2.   Transportlīdzekļa stāvoklis testu laikā

| 2.1. | Transportlīdzeklim jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.
  Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas). Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.
  Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.
  Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā.
  Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām. |
| --- | --- |

2.1.

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas). Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.

Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.

Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā.

Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām.

3.   Testa norise

| 3.1. | Transportlīdzekļa konfigurācijā “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” ar nominālo fāzes strāvu ≤ 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem testus veic saskaņā ar IEC 61000-3-3 6. punktu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Transportlīdzekļa konfigurācijā “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” ar nominālo fāzes strāvu ≤ 16 A un ≤ 75 A un bez pieslēguma nosacījumiem testus veic saskaņā ar IEC 61000-3-11 6. punktu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Testa iekārtojums transportlīdzeklim konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1.a–1.d attēlā. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Testa prasības

| 4.1. | Parametri, kas jānosaka laika jomā, ir “īslaicīgas mirgoņas vērtība”, “ilglaicīgas mirgoņas vērtība” un “sprieguma relatīvās svārstības”. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Robežas transportlīdzeklim konfigurācijā “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu ≤ 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem dotas šo noteikumu 7.4.2.1. punktā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Robežas transportlīdzeklim konfigurācijā “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A un ar pieslēguma nosacījumiem dotas šo noteikumu 7.4.2.2. punktā. |
| --- | --- |

4.3.

---

12. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

Transportlīdzeklis konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu sānos

1.a attēls

Image 61

1.b attēls

Image 62

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | Mirgoņas analizators |
| --- | --- |

4

| 5 | Pilnās pretestības imitators |
| --- | --- |

5

| 6 | Elektrotīkls |
| --- | --- |

6

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu transportlīdzekļa priekšā/aizmugurē

1.c attēls

Image 63

1.d attēls

Image 64

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | Mirgoņas analizators |
| --- | --- |

4

| 5 | Pilnās pretestības imitators |
| --- | --- |

5

| 6 | Elektrotīkls |
| --- | --- |

6

---

13. PIELIKUMS

Maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās transportlīdzekļa radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisijas testēšanas metode(-es)

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi piemēro transportlīdzekļiem konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai mērītu to radiofrekvences pārvadīto traucējumu līmeni, ko rada transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” tā maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās, un tādējādi nodrošinātu tā savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 16-2-1.

2.   Transportlīdzekļa stāvoklis testu laikā

| 2.1. | Transportlīdzeklim jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.
  Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).
  Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.
  Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar līdzstrāvu, ja vien tipa apstiprinātājas iestādes nav piekritušas citai vērtībai.
  Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.
  Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā.
  Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām. |
| --- | --- |

2.1.

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar līdzstrāvu, ja vien tipa apstiprinātājas iestādes nav piekritušas citai vērtībai.

Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.

Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā.

Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām.

3.   Testa norise

3.1.   Testu veic saskaņā ar CISPR 16-2-1 7.4.1. punktu kā uz grīdas stāvošai iekārtai.

3.2.   Mērīšanas vieta

Drīkst izmantot ekranētu telpu vai slēgtu telpu ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), vai atklāta laukuma testa vietu (OATS), kas atbilst CISPR 16-1-4 prasībām.

3.3.   Transportlīdzekļa mērījumiem izmanto šādu(-s) mākslīgo(-s) tīklu(-s):

| a) | maiņstrāvas elektrolīnijās – 8. papildinājuma 4. punktā definēto(-s) AMN; |
| --- | --- |

a)

maiņstrāvas elektrolīnijās – 8. papildinājuma 4. punktā definēto(-s) AMN;

| b) | līdzstrāvas elektrolīnijās – 8. papildinājuma 3. punktā definēto(-s) AN. |
| --- | --- |

b)

līdzstrāvas elektrolīnijās – 8. papildinājuma 3. punktā definēto(-s) AN.

Mākslīgie tīkli

AMN/DC-charging-AN nostiprina tieši uz iezemētās plates. AMN/DC-charging-AN korpusus piestiprina iezemētajai platei.

Maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītās emisijas mēra secīgi katrā elektrolīnijā, pievienojot mēruztvērēju attiecīgā AMN/DC-charging-AN mērīšanas pieslēgvietai. Elektrolīnijā ievietotā AMN/DC-charging-AN mērīšanas pieslēgvietu aprīko ar 50 Ω slodzi.

AMN/DC-charging-AN novieto, kā parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1.a–1.d attēlā.

3.4.   Testa iekārtojums, lai pievienotu transportlīdzekli konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1.a–1.d attēlā.

3.5.   Mērījumus veic ar spektra analizatoru vai skenējošo radiouztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. tabulā un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analizatora parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW pie-3 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie-6 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie-3 dB | Minimālais skenēšanas laiks |
| 0,15 līdz 30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

RBW pie-3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie-6 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie-3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

0,15 līdz 30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Piezīme. Ja spektra analizatoru izmanto maksimuma mērījumiem, video joslas platumam ir jābūt vismaz trīs reizes lielākam nekā izšķirtspējas joslas platums (RBW).

2. tabula

Skenējošā radiouztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie-6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks | BW pie-6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks | BW pie-6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks |
| 0,15 līdz 30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

BW pie-6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

BW pie-6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

BW pie-6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

0,15 līdz 30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   Testa prasības

| 4.1. | Gan ekranētā telpā, gan slēgtā telpā ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), gan atklāta laukuma testa vietā (OATS) veiktiem mērījumiem visā frekvenču diapazonā 0,15 līdz 30 MHz piemēro zināmas robežas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mērījumus veic ar vidējo vērtību un vai nu kvazimaksimuma, vai maksimuma detektoriem. Robežas ir dotas šo noteikumu 7.5. punktā.
  Maiņstrāvas līnijām – 7. tabulā un līdzstrāvas līnijām – 8. tabulā. Ja izmanto maksimuma detektorus, piemēro 20 dB korekcijas koeficientu, kā noteikts CISPR 12. |
| --- | --- |

4.2.

Maiņstrāvas līnijām – 7. tabulā un līdzstrāvas līnijām – 8. tabulā. Ja izmanto maksimuma detektorus, piemēro 20 dB korekcijas koeficientu, kā noteikts CISPR 12.

---

13. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu transportlīdzekļa sānā (maiņstrāvas barošana bez sakariem)

1.a attēls

Image 65

1.b attēls

Image 66

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

| 6 | Mēruztvērējs |
| --- | --- |

6

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu transportlīdzekļa priekšā / aizmugurē (maiņstrāvas barošana bez sakariem)

1.c attēls

Image 67

1.d attēls

Image 68

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

| 6 | Mēruztvērējs |
| --- | --- |

6

---

14. PIELIKUMS

Vadu sakaru tīkla pieslēgvietā transportlīdzekļa radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisijas testēšanas metode(-es)

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi piemēro transportlīdzekļiem konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Testa metode
  Šis tests paredzēts, lai mērītu to radiofrekvences pārvadīto traucējumu līmeni, ko rada transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” tā vadu sakaru tīkla pieslēgvietā, un tādējādi nodrošinātu tā savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.
  Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 22. |
| --- | --- |

1.2.

Šis tests paredzēts, lai mērītu to radiofrekvences pārvadīto traucējumu līmeni, ko rada transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” tā vadu sakaru tīkla pieslēgvietā, un tādējādi nodrošinātu tā savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 22.

2.   Transportlīdzekļa stāvoklis testu laikā

| 2.1. | Transportlīdzeklim jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”. Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).
  Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.
  Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar līdzstrāvu, ja vien tipa apstiprinātājas iestādes nav piekritušas citai vērtībai.
  Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.
  Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā.
  Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām. |
| --- | --- |

2.1.

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar līdzstrāvu, ja vien tipa apstiprinātājas iestādes nav piekritušas citai vērtībai.

Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.

Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā.

Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām.

3.   Testa norise

| 3.1. | Testu veic saskaņā ar CISPR 22 5. punktu pārvadītām emisijām. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mērīšanas vieta
  Drīkst izmantot ekranētu telpu vai slēgtu telpu ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), vai atklāta laukuma testa vietu (OATS), kas atbilst CISPR 16-1-4 prasībām. |
| --- | --- |

3.2.

Drīkst izmantot ekranētu telpu vai slēgtu telpu ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), vai atklāta laukuma testa vietu (OATS), kas atbilst CISPR 16-1-4 prasībām.

| 3.3. | Vietējās//privātās sakaru līnijas, kas pievienotas signāla/vadības pieslēgvietām, un līnijas, kas pievienotas vadu sakaru tīkla pieslēgvietām, pievada transportlīdzeklim pa AAN.
  Dažādi izmantojamie AAN ir noteikti 8. papildinājuma 5. punkta:






  — | 5.1. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar simetriskām līnijām; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Dažādi izmantojamie AAN ir noteikti 8. papildinājuma 5. punkta:

—

5.1. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar simetriskām līnijām;

| — | 5.2. apakšpunktā vadu tīkla pieslēgvietai ar PLC elektrolīnijās; |
| --- | --- |

—

5.2. apakšpunktā vadu tīkla pieslēgvietai ar PLC elektrolīnijās;

| — | 5.3. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroles PLC (tehnoloģiju) un |
| --- | --- |

—

5.3. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroles PLC (tehnoloģiju) un

| — | 5.4. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroli. |
| --- | --- |

—

5.4. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroli.

AAN nostiprina tieši uz iezemētās plates. AAN korpusu piestiprina iezemētajai platei (ALSE) vai savieno ar aizsargzemējumu (OTS, piem., zemētājstieni).

Katru AAN mērīšanas pieslēgvietu aprīko ar 50 Ω slodzi.

Ja izmanto uzlādes staciju, signāla/vadības pieslēgvietām un/vai vadu sakaru tīkla pieslēgvietām AAN nav prasīts. Lokālās/privātās sakaru līnijas starp transportlīdzekli un uzlādes staciju pievieno saistītajai iekārtai uzlādes stacijas pusē, lai tās darbotos pareizi. Ja sakari ir imitēti un ja AAN esība nepieļauj pienācīgus sakarus, AAN izmantot nevajadzētu.

| 3.4. | Testa iekārtojums, lai pievienotu transportlīdzekli konfigurācijā “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1.a–1.d attēlā.
  Ja nav iespējams garantēt transportlīdzekļa darbību AAN uzstādīšanas dēļ, izmanto alternatīvu metodi, kas aprakstīta CISPR 22 (saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma 2.a–2.d attēlu). |
| --- | --- |

3.4.

Ja nav iespējams garantēt transportlīdzekļa darbību AAN uzstādīšanas dēļ, izmanto alternatīvu metodi, kas aprakstīta CISPR 22 (saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma 2.a–2.d attēlu).

| 3.5. | Mērījumus veic ar spektra analizatoru vai skenējošo radiouztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. tabulā un 2. tabulā.

  1. tabula


  Spektra analizatora parametri












  Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RBW pie-3 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie-6 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie-3 dB | Minimālais skenēšanas laiks |
| 0,15 līdz 30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |

3.5.

1. tabula

Spektra analizatora parametri

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

RBW pie-3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie-6 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie-3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

0,15 līdz 30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Piezīme. Ja spektra analizatoru izmanto maksimuma mērījumiem, video joslas platumam ir jābūt vismaz trīs reizes lielākam nekā izšķirtspējas joslas platums (RBW).

2. tabula

Skenējošā radiouztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie-6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks | BW pie-6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks | BW pie-6 dB | Soļa lielums a | Minimālais aiztures laiks |
| 0,15 līdz 30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

BW pie-6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

BW pie-6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

BW pie-6 dB

Soļa lielums a

Minimālais aiztures laiks

0,15 līdz 30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   Testa prasības

| 4.1. | Gan ekranētā telpā, gan slēgtā telpā ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), gan atklāta laukuma testa vietā (OATS) veiktiem mērījumiem visā frekvenču diapazonā 0,15 līdz 30 MHz piemēro zināmas robežas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mērījumus veic ar vidējo vērtību un vai nu kvazimaksimuma, vai maksimuma detektoriem. Robežas ir dotas 7.6. punkta 9. tabulā. Ja izmanto maksimuma detektorus, piemēro 20 dB korekcijas koeficientu, kā noteikts CISPR 12. |
| --- | --- |

4.2.

---

14. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu transportlīdzekļa sānā (maiņstrāvas vai līdzstrāvas barošana ar sakariem)

1.a attēls

Image 69

1.b attēls

Image 70

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

Testējamais transportlīdzeklis

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

Elektrotīkla kontaktligzda

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

Izolējošs balsts

| 6 | AAN iezemēts(-i) (sakaru līnijām) |
| --- | --- |

6

AAN iezemēts(-i) (sakaru līnijām)

| 3 | Uzlādes/sakaru vadojums |
| --- | --- |

3

Uzlādes/sakaru vadojums

| 7 | Uzlādes stacija |
| --- | --- |

7

Uzlādes stacija

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i)

| 8 | Mēruztvērējs |
| --- | --- |

8

Mēruztvērējs

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu transportlīdzekļa priekšā/aizmugurē (maiņstrāvas vai līdzstrāvas barošana ar sakariem)

1.c attēls

Image 71

1.d attēls

Image 72

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

Testējamais transportlīdzeklis

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

Elektrotīkla kontaktligzda

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

Izolējošs balsts

| 6 | AAN iezemēts(-i) (sakaru līnijām) |
| --- | --- |

6

AAN iezemēts(-i) (sakaru līnijām)

| 3 | Uzlādes/sakaru vadojums |
| --- | --- |

3

Uzlādes/sakaru vadojums

| 7 | Uzlādes stacija |
| --- | --- |

7

Uzlādes stacija

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i)

| 8 | Mēruztvērējs |
| --- | --- |

8

Mēruztvērējs

2. attēls

Alternatīvs mērījums transportlīdzeklim konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu transportlīdzekļa sānā (maiņstrāvas vai līdzstrāvas barošana ar sakariem)

2.a attēls

Image 73

2.b attēls

Image 74

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

Testējamais transportlīdzeklis

| 7 | Uzlādes stacija |
| --- | --- |

7

Uzlādes stacija

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

Izolējošs balsts

| 8 | Strāvas zonde |
| --- | --- |

8

Strāvas zonde

| 3 | Uzlādes/sakaru vadojums |
| --- | --- |

3

Uzlādes/sakaru vadojums

| 9 | Sakaru līnijas |
| --- | --- |

9

Sakaru līnijas

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i)

| 10 | Mēruztvērējs |
| --- | --- |

10

Mēruztvērējs

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

Elektrotīkla kontaktligzda

| 11 | Kapacitatīvā sprieguma zonde |
| --- | --- |

11

Kapacitatīvā sprieguma zonde

Alternatīvs mērījums transportlīdzeklim konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu transportlīdzekļa priekšā/aizmugurē (maiņstrāvas vai līdzstrāvas barošana ar sakariem)

2.c attēls

Image 75

2.d attēls

Image 76

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

Testējamais transportlīdzeklis

| 7 | Uzlādes stacija |
| --- | --- |

7

Uzlādes stacija

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

Izolējošs balsts

| 8 | Strāvas zonde (jeb kapacitatīvā sprieguma zonde) |
| --- | --- |

8

Strāvas zonde (jeb kapacitatīvā sprieguma zonde)

| 3 | Uzlādes/sakaru vadojums |
| --- | --- |

3

Uzlādes/sakaru vadojums

| 9 | Sakaru līnijas |
| --- | --- |

9

Sakaru līnijas

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i)

| 10 | Mēruztvērējs |
| --- | --- |

10

Mēruztvērējs

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

Elektrotīkla kontaktligzda

| 11 | Kapacitatīvā sprieguma zonde |
| --- | --- |

11

Kapacitatīvā sprieguma zonde

---

15. PIELIKUMS

Transportlīdzekļu noturības pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/impulsveida traucējumiem testēšanas metode

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai transportlīdzekļiem. Šī metode attiecas tikai uz transportlīdzekli konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla”.

1.2.   Testa metode

Šī pārbaude ir paredzēta, lai pierādītu transportlīdzekļa elektronisko sistēmu traucējumnoturību. Transportlīdzekli pakļauj transportlīdzekļa maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/impulsveida traucējumiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Transportlīdzekli testu laikā pārrauga.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar IEC 61000-4-4.

2.   Transportlīdzekļa konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” stāvoklis testu laikā

2.1.   Transportlīdzeklim jābūt neslogotam, atskaitot nepieciešamo testa iekārtu.

2.1.1.   Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā.

2.1.2.   Pamatnosacījumi transportlīdzeklim

Šajā punktā noteikts testa apstākļu minimums (ciktāl attiecināms) un neatbilstības kritēriji transportlīdzekļa traucējumnoturības testos. Citas transportlīdzekļa sistēmas, kuras var ietekmēt ar traucējumnoturību saistītās funkcijas, testē veidā, par kādu vienojies ražotājs ar tehnisko dienestu.

| Transportlīdzekļa testa nosacījumi “REESS uzlādes režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| REESS jābūt uzlādes režīmā. Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības.
  Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli. | Transportlīdzeklis uzsāk kustību.
  Negaidīta stāvbremzes atbrīvošanās
  Stāvēšanas pozīcijas zaudēšana automātiskās pārnesumkārbas gadījumā |

Transportlīdzekļa testa nosacījumi “REESS uzlādes režīmā”

Neatbilstības kritēriji

REESS jābūt uzlādes režīmā. Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības.

Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.

Transportlīdzeklis uzsāk kustību.

Negaidīta stāvbremzes atbrīvošanās

Stāvēšanas pozīcijas zaudēšana automātiskās pārnesumkārbas gadījumā

2.1.3.   Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām.

2.2.   Transportlīdzekļa pārraudzības laikā izmanto tikai traucējumus neradošas ierīces. Transportlīdzekļa iekšpusi un pasažieru nodalījumu pārrauga, lai noteiktu, vai ir izpildītas šā pielikuma prasības (piem., izmantojot videokameru(-as), mikrofonu u. c.).

3.   Testa iekārta

| 3.1. | Testa iekārta sastāv no atsauces iezemētas plates (ekranēta telpa netiek prasīta), pārejas/impulsu ģeneratora, savienošanas/atvienošanas tīkla (CDN) un kapacitīvas savienošanas spīles. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pārejas/impulsu ģeneratoram jāatbilst IEC 61000-4-4 6.1. punktā noteiktajam nosacījumam. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Savienošanas/atvienošanas tīklam jāatbilst IEC 61000-4-4 6.2. punktā noteiktajam nosacījumam. Ja maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās nevar izmantot savienošanas/atvienošanas tīklu, izmanto IEC 61000-4-4 6.3. punktā definēto kapacitīvo savienošanas spīli. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Testa iekārtojums

| 4.1. | Transportlīdzekļa testa iekārtojuma pamatā ir laboratorijas tipa iekārtojums, kas aprakstīts IEC 61000-4-4 7.2. punktā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Transportlīdzekli novieto tieši uz iezemētās plates. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tehniskais dienests veic testu, kā norādīts šo noteikumu 7.8.2.1. punktā.
  Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst izvēlēties neveikt testu, lai apliecinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

4.3.

Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst izvēlēties neveikt testu, lai apliecinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām.

5.   Prasītā testa līmeņa radīšana

5.1.   Testa metodoloģija

5.1.1.   Testa līmeņa prasību noteikšanai izmanto testa metodi saskaņā ar IEC 61000-4-4.

5.1.2.   Testa fāze

Transportlīdzekli novieto uz iezemētās plates. Transportlīdzekļa maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijām pievada elektrisku īslaicīgu pārejas/impulsveida (EFT/B) traucējumu parastos režīmos, izmantojot CDN, kā aprakstīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1.a–1.d attēlā.

Testa iekārtojumu norāda testa ziņojumā.

---

15. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu sānos

1.a attēls

Image 77

1.b attēls

Image 78

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | CDN |
| --- | --- |

4

| 5 | Īslaicīgu pārejas/impulsveida traucējumu ģenerators |
| --- | --- |

5

| 6 | Elektrotīklss |
| --- | --- |

6

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu transportlīdzekļa priekšā/aizmugurē

1.c attēls

Image 79

1.d attēls

Image 80

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | CDN |
| --- | --- |

4

| 5 | Īslaicīgu pārejas/impulsveida traucējumu ģenerators |
| --- | --- |

5

| 6 | Elektrotīkls |
| --- | --- |

6

---

16. PIELIKUMS

Transportlīdzekļu traucējumnoturības pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem sprieguma impulsviļņiem testēšanas metode

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai transportlīdzekļiem. Šī metode attiecas tikai uz transportlīdzekli konfigurācijā “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Testa metode
  Šī pārbaude ir paredzēta, lai pierādītu transportlīdzekļa elektronisko sistēmu traucējumnoturību. Transportlīdzekli pakļauj transportlīdzekļa maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem impulsviļņiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Transportlīdzekli testu laikā pārrauga.
  Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar IEC 61000-4-5 attiecībā uz zibensizlādes impulsu (4.2. punkts). |
| --- | --- |

1.2.

Šī pārbaude ir paredzēta, lai pierādītu transportlīdzekļa elektronisko sistēmu traucējumnoturību. Transportlīdzekli pakļauj transportlīdzekļa maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem impulsviļņiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Transportlīdzekli testu laikā pārrauga.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar IEC 61000-4-5 attiecībā uz zibensizlādes impulsu (4.2. punkts).

2.   Transportlīdzekļa konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” stāvoklis testu laikā

| 2.1. | Transportlīdzeklim jābūt neslogotam, atskaitot nepieciešamo testa iekārtu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam, motoram(-iem) (ICE un/vai elektromotoram) – izslēgtam(-iem) un uzlādes režīmā. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Pamatnosacījumi transportlīdzeklim
  Šajā punktā noteikts testa apstākļu minimums (ciktāl attiecināms) un neatbilstības kritēriji transportlīdzekļa traucējumnoturības testos. Citas transportlīdzekļa sistēmas, kuras var ietekmēt ar traucējumnoturību saistītās funkcijas, testē veidā, par kādu vienojies ražotājs ar tehnisko dienestu.






  Transportlīdzekļa testa nosacījumi “REESS uzlādes režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- | --- |
| REESS jābūt uzlādes režīmā. Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības.
  Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli. | Transportlīdzeklis uzsāk kustību
  Negaidīta stāvbremzes atbrīvošanās
  Stāvēšanas pozīcijas zaudēšana automātiskās pārnesumkārbas gadījumā |

2.1.2.

Šajā punktā noteikts testa apstākļu minimums (ciktāl attiecināms) un neatbilstības kritēriji transportlīdzekļa traucējumnoturības testos. Citas transportlīdzekļa sistēmas, kuras var ietekmēt ar traucējumnoturību saistītās funkcijas, testē veidā, par kādu vienojies ražotājs ar tehnisko dienestu.

Transportlīdzekļa testa nosacījumi “REESS uzlādes režīmā”

Neatbilstības kritēriji

REESS jābūt uzlādes režīmā. Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības.

Ja ir vairākas akumulatoru baterijas, ņem vērā vidējo uzlādes stāvokli.

Transportlīdzeklis uzsāk kustību

Negaidīta stāvbremzes atbrīvošanās

Stāvēšanas pozīcijas zaudēšana automātiskās pārnesumkārbas gadījumā

| 2.1.3. | Visām citām vadītāja vai pasažieru ieslēdzamām iekārtām jābūt izslēgtām. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | Transportlīdzekļa pārraudzības laikā izmanto tikai traucējumus neradošas ierīces. Transportlīdzekļa iekšpusi un pasažieru nodalījumu pārrauga, lai noteiktu, vai ir izpildītas šā pielikuma prasības (piem., izmantojot videokameru(-as), mikrofonu u. c.). |
| --- | --- |

2.2.

3.   Testa iekārta

| 3.1. | Testa iekārta sastāv no atsauces iezemētās plates (ekranēta telpa netiek prasīta), impulsviļņu ģeneratora un savienošanas/atvienošanas tīkla (CDN). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Impulsviļņu ģeneratoram jāatbilst IEC 61000-4-5 6.1. punktā noteiktajam nosacījumam. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Savienošanas/atvienošanas tīklam jāatbilst IEC 61000-4-5 6.3. punktā noteiktajam nosacījumam. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Testa iekārtojums

| 4.1. | Transportlīdzekļa testa iekārtojuma pamatā ir IEC 61000-4-5 7.2. punktā aprakstītais iekārtojums. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Transportlīdzekli novieto tieši uz iezemētās plates. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tehniskais dienests veic testu, kā norādīts šo noteikumu 7.9.2.1. punktā.
  Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst izvēlēties neveikt testu, lai apliecinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

4.3.

Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst izvēlēties neveikt testu, lai apliecinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām.

5.   Prasītā testa līmeņa radīšana

| 5.1. | Testa metodoloģija |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Testa līmeņa prasību noteikšanai izmanto testa metodi saskaņā ar IEC 61000-4-5. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Testa fāze
  Transportlīdzekli novieto uz iezemētās plates. Transportlīdzekļa maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijām pievada elektrisku impulsvilni starp katru līniju un zemi un starp līnijām, izmantojot CDN, kā aprakstīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1.a–1.d attēlā.
  Testa iekārtojumu norāda testa ziņojumā. |
| --- | --- |

5.1.2.

Transportlīdzekli novieto uz iezemētās plates. Transportlīdzekļa maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijām pievada elektrisku impulsvilni starp katru līniju un zemi un starp līnijām, izmantojot CDN, kā aprakstīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1.a–1.d attēlā.

Testa iekārtojumu norāda testa ziņojumā.

---

16. pielikuma 1. papildinājums

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

1. attēls

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu sānos

1.a attēls

Image 81

1.b attēls

Image 82

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | CDN |
| --- | --- |

4

| 5 | Impulsviļņu ģenerators |
| --- | --- |

5

| 6 | Elektrotīkls |
| --- | --- |

6

Testa iekārtojuma piemērs transportlīdzeklim ar kontaktdakšu transportlīdzekļa priekšā/aizmugurē

1.c attēls

Image 83

1.d attēls

Image 84

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | CDN |
| --- | --- |

4

| 5 | Impulsviļņu ģenerators |
| --- | --- |

5

| 6 | Elektrotīkls |
| --- | --- |

6

---

17. PIELIKUMS

Maiņstrāvas elektrolīnijās ESA radīto harmoniku emisijas testēšanas metode(-es)

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi piemēro ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Testa metode
  Šis tests paredzēts, lai mērītu to harmoniku līmeni, ko rada ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” tā maiņstrāvas elektrolīnijās, un lai nodrošinātu savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.
  Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar:






  a) | IEC 61000-3-2 fāzes ieejas strāvai lādēšanas režīmā ≤ 16 A A klases iekārtām; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Šis tests paredzēts, lai mērītu to harmoniku līmeni, ko rada ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” tā maiņstrāvas elektrolīnijās, un lai nodrošinātu savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar:

a)

IEC 61000-3-2 fāzes ieejas strāvai lādēšanas režīmā ≤ 16 A A klases iekārtām;

| b) | IEC 61000-3-12 fāzes ieejas strāvai lādēšanas režīmā > 16 A un ≤ 75 A. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-12 fāzes ieejas strāvai lādēšanas režīmā > 16 A un ≤ 75 A.

2.   ESA stāvoklis testu laikā

| 2.1. | ESA ir jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.
  Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas).
  Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu. |
| --- | --- |

2.1.

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas).

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.

3.   Testa norise

| 3.1. | Mērījumiem izmantojamajam novērošanas laikam jābūt tādam kā kvazistacionārai iekārtai, kā noteikts IEC 61000-3-2 4. tabulā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Testa iekārtojums vienfāzes ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Testa iekārtojums trīsfāžu ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlā. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Testa prasības

| 4.1. | Strāvas pāra un nepāra harmoniku mērījumus veic līdz 40. harmonikai. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Robežas vienfāzes vai trīsfāžu ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu ≤ 16 A dotas šo noteikumu 7.11.2.1. punkta 10. tabulā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Robežas ESA, kas ir vienfāzes vai nav simetrisks trīsfāžu, konfigurācijā “REESS uzlādes režīmā no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu ≤ 16 A un ≤ 75 A ir dotas šo noteikumu 7.11.2.2. punkta 11. tabulā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Robežas simetriskam trīsfāžu ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A ir dotas šo noteikumu 7.11.2.2. punkta 12. tabulā. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ja attiecībā uz trīsfāžu ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A izpildās vismaz viens no trim IEC 61000-3-12 5.2. punkta a), b), c) nosacījumiem, var piemērot šo noteikumu 7.11.2.2. punkta 13. tabulā dotās robežas. |
| --- | --- |

4.5.

---

17. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” – vienfāzes

Image 85

2. attēls

ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” – trīsfāžu testa iekārtojums

Image 86

---

18. PIELIKUMS

Maiņstrāvas elektrolīnijās ESA radīto sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas emisijas testēšanas metode(-es)

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi piemēro ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai mērītu ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādēšanas režīms no elektrotīkla” izraisīto sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgoņas līmeni tā maiņstrāvas elektrolīnijās, lai nodrošinātu tā savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar:

| a) | IEC 61000-3-3 nominālai strāvai “REESS uzlādes režīmā” ≤ 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-3 nominālai strāvai “REESS uzlādes režīmā” ≤ 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem;

| b) | IEC 61000-3-11 nominālai strāvai “REESS uzlādes režīmā” > 16 A un ≤ 75 A un ar pieslēguma nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-11 nominālai strāvai “REESS uzlādes režīmā” > 16 A un ≤ 75 A un ar pieslēguma nosacījumiem.

2.   ESA stāvoklis testu laikā

2.1.   ESA ir jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas).

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.

3.   Testa norise

| 3.1. | ESA konfigurācijā “REESS uzlādēšanas režīms no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu > 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem testus veic saskaņā ar IEC 61000-3-3 4. punktu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” ar nominālo fāzes strāvu ≤ 16 A un ≤ 75 A un ar pieslēguma nosacījumiem testus veic saskaņā ar IEC 61000-3-11 6. punktu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Testa iekārtojums ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1.a un 1.b attēlā. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Testa prasības

| 4.1. | Parametri, kas jānosaka laika jomā, ir “īslaicīgas mirgoņas vērtība”, “ilglaicīgas mirgoņas vērtība” un “sprieguma relatīvās svārstības”. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Robežas ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu ≤ 16 A un bez pieslēguma nosacījumiem dotas šo noteikumu 7.12.2.1. punktā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Robežas ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” ar fāzes ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A un ar pieslēguma nosacījumiem dotas šo noteikumu 7.12.2.2. punktā. |
| --- | --- |

4.3.

---

18. pielikuma 1. papildinājums

1.a attēls

ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” – vienfāzes testa iekārtojums

Image 87

1.b attēls

ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” – trīsfāžu testa iekārtojums

Image 88

---

19. PIELIKUMS

Maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās ESA radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisijas testēšanas metode(-es)

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi piemēro ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Testa metode
  Šis tests paredzēts, lai mērītu radiofrekvences pārvadīto traucējumu līmeni, ko rada ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” tā maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās, un tādējādi nodrošinātu tā savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.
  Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 16-2-1. |
| --- | --- |

1.2.

Šis tests paredzēts, lai mērītu radiofrekvences pārvadīto traucējumu līmeni, ko rada ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” tā maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās, un tādējādi nodrošinātu tā savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 16-2-1.

2.   ESA stāvoklis testu laikā

| 2.1. | ESA ir jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.
  Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).
  Ja testu neveic ar REESS, ESA būtu jātestē ar nominālo strāvu.
  Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.
  Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar līdzstrāvu, ja vien tipa apstiprinātājas iestādes nav piekritušas citai vērtībai. |
| --- | --- |

2.1.

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).

Ja testu neveic ar REESS, ESA būtu jātestē ar nominālo strāvu.

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar līdzstrāvu, ja vien tipa apstiprinātājas iestādes nav piekritušas citai vērtībai.

3.   Testa norise

| 3.1 | Transportlīdzekļa mērījumiem izmanto šādu(-s) mākslīgo(-s) tīklu(-s):






  a) | maiņstrāvas elektrolīnijās – 8. papildinājuma 4. punktā definēto(-s) AMN; |
| --- | --- | --- |

3.1

a)

maiņstrāvas elektrolīnijās – 8. papildinājuma 4. punktā definēto(-s) AMN;

| b) | līdzstrāvas elektrolīnijās – 8. papildinājuma 3. punktā definēto(-s) AN. |
| --- | --- |

b)

līdzstrāvas elektrolīnijās – 8. papildinājuma 3. punktā definēto(-s) AN.

Mākslīgie tīkli

AMN/DC-charging-AN nostiprina tieši uz iezemētās plates. AMN/DC-charging-AN korpusus piestiprina iezemētajai platei.

Maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītās emisijas mēra secīgi katrā elektrolīnijā, pievienojot mēruztvērēju attiecīgā AMN/DC-charging-AN mērīšanas pieslēgvietai. Citās elektrolīnijā ievietoto AMN/DC-charging-AN mērīšanas pieslēgvietu aprīko ar 50 Ω slodzi.

AMN/DC-charging-AN novieto priekšā, tajā pašā transportlīdzekļa pusē, kur ir lādēšanas kontaktdakša, un līdzās tai.

Drīkst izmantot 16-1-4.

| 3.2. | Mērīšanas vieta
  Drīkst izmantot ekranētu telpu vai slēgtu telpu ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), vai atklāta laukuma testa vietu (OATS), kas atbilst CISPR 16-1-4 prasībām. |
| --- | --- |

3.2.

Drīkst izmantot ekranētu telpu vai slēgtu telpu ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), vai atklāta laukuma testa vietu (OATS), kas atbilst CISPR 16-1-4 prasībām.

| 3.3. | Testa iekārtojums (uz grīdas stāvoša iekārta) ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” pievienošanai ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mērījumus veic ar spektra analizatoru vai skenējošo radiouztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. tabulā un 2. tabulā.

  1. tabula


  Spektra analizatora parametri












  Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RBW pie -3 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie -6 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie -3 dB | Minimālais skenēšanas laiks |
| 0,15 līdz 30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |

3.4.

1. tabula

Spektra analizatora parametri

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

RBW pie -3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie -6 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie -3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

0,15 līdz 30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Piezīme. Ja spektra analizatoru izmanto maksimuma mērījumiem, video joslas platumam ir jābūt vismaz trīs reizes lielākam nekā izšķirtspējas joslas platums (RBW).

2. tabula

Skenējošā radiouztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie -6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks | BW pie -6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks | BW pie -6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks |
| 0,15 līdz 30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

BW pie -6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

BW pie -6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

BW pie -6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

0,15 līdz 30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   Testa prasības

| 4.1. | Gan ekranētā telpā, gan slēgtā telpā ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), gan atklāta laukuma testa vietā (OATS) veiktiem mērījumiem visā frekvenču diapazonā 0,15 līdz 30 MHz piemēro zināmas robežas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mērījumus veic ar vidējo vērtību un vai nu kvazimaksimuma, vai maksimuma detektoriem. Maiņstrāvas līniju robežas ir dotas šo noteikumu 7.13.2.1. punkta 14. tabulā, un līdzstrāvas līniju – šo noteikumu 7.13.2.2. punkta 15. tabulā. Ja izmanto maksimuma detektorus, piemēro 20 dB korekcijas koeficientu, kā noteikts CISPR 12. |
| --- | --- |

4.2.

---

19. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” (uz grīdas stāvoša iekārta)

Image 89

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais ESA |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

| 6 | Mēruztvērējs |
| --- | --- |

6

| 7 | Iezemētā plāksne |
| --- | --- |

7

---

20. PIELIKUMS

Vadu sakaru tīkla pieslēgvietā ESA radīto un radiofrekvenču pārvadīto traucējumu emisijas testēšanas metode(-es)

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi piemēro ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Testa metode
  Šis tests paredzēts, lai mērītu radiofrekvences pārvadīto traucējumu līmeni, ko rada ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” tā vadu sakaru tīkla pieslēgvietā, un tādējādi nodrošinātu tā savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.
  Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 22. |
| --- | --- |

1.2.

Šis tests paredzēts, lai mērītu radiofrekvences pārvadīto traucējumu līmeni, ko rada ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” tā vadu sakaru tīkla pieslēgvietā, un tādējādi nodrošinātu tā savietojamību ar dzīvojamo, komerciālo un vieglās rūpniecības vidi.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 22.

2.   ESA stāvoklis testu laikā

| 2.1. | ESA ir jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.
  Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).
  Ja testu neveic ar REESS, ESA būtu jātestē ar nominālo strāvu.
  Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.
  Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar līdzstrāvu, ja vien tipa apstiprinātājas iestādes nav piekritušas citai vērtībai. |
| --- | --- |

2.1.

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).

Ja testu neveic ar REESS, ESA būtu jātestē ar nominālo strāvu.

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar maiņstrāvu.

Ja strāvas patēriņš ir regulējams, strāvu iestata uz vismaz 80 procentiem no tās nominālās vērtības uzlādei ar līdzstrāvu, ja vien tipa apstiprinātājas iestādes nav piekritušas citai vērtībai.

3.   Testa norise

| 3.1 | Lokālās/privātās sakaru līnijas, kas pievienotas signāla/vadības pieslēgvietām, un līnijas, kas pievienotas vadu sakaru tīkla pieslēgvietām, pievada transportlīdzeklim pa AAN.
  Dažādi izmantojamie AAN ir noteikti 8. papildinājuma 5. punkta:






  — | 5.1. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar simetriskām līnijām; |
| --- | --- | --- |

3.1

Dažādi izmantojamie AAN ir noteikti 8. papildinājuma 5. punkta:

—

5.1. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar simetriskām līnijām;

| — | 5.2. apakšpunktā vadu tīkla pieslēgvietai ar PLC elektrolīnijās; |
| --- | --- |

—

5.2. apakšpunktā vadu tīkla pieslēgvietai ar PLC elektrolīnijās;

| — | 5.3. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroles PLC (tehnoloģiju) un |
| --- | --- |

—

5.3. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroles PLC (tehnoloģiju) un

| — | 5.4. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroli. |
| --- | --- |

—

5.4. apakšpunktā signāla/vadības pieslēgvietai ar vadības kontroli.

AAN nostiprina tieši uz iezemētās plates. AAN korpusu piestiprina iezemētajai platei (ALSE) vai savieno ar aizsargzemējumu (OTS, piem., zemētājstieni).

Katru AAN mērīšanas pieslēgvietu aprīko ar 50 Ω slodzi.

Ja izmanto uzlādes staciju, signāla/vadības pieslēgvietām un/vai vadu sakaru tīkla pieslēgvietām AAN nav prasīts. Lokālās/privātās sakaru līnijas starp transportlīdzekli un uzlādes staciju pievieno saistītajai iekārtai uzlādes stacijas pusē, lai tās darbotos pareizi. Ja sakari ir imitēti un ja AAN esība nepieļauj pienācīgus sakarus, AAN izmantot nevajadzētu.

| 3.2. | Mērīšanas vieta
  Drīkst izmantot ekranētu telpu vai slēgtu telpu ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), vai atklāta laukuma testa vietu (OATS), kas atbilst CISPR 16-1-4 prasībām. |
| --- | --- |

3.2.

Drīkst izmantot ekranētu telpu vai slēgtu telpu ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), vai atklāta laukuma testa vietu (OATS), kas atbilst CISPR 16-1-4 prasībām.

| 3.3. | Testa iekārtojums (uz grīdas stāvoša iekārta) ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” pievienošanai ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mērījumus veic ar spektra analizatoru vai skenējošo radiouztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. tabulā un 2. tabulā.

  1. tabula


  Spektra analizatora parametri












  Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RBW pie -3 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie -6 dB | Minimālais skenēšanas laiks | RBW pie -3 dB | Minimālais skenēšanas laiks |
| 0,15 līdz 30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |

3.4.

1. tabula

Spektra analizatora parametri

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

RBW pie -3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie -6 dB

Minimālais skenēšanas laiks

RBW pie -3 dB

Minimālais skenēšanas laiks

0,15 līdz 30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Piezīme. Ja spektra analizatoru izmanto maksimuma mērījumiem, video joslas platumam ir jābūt vismaz trīs reizes lielākam nekā izšķirtspējas joslas platums (RBW).

2. tabula

Skenējošā radiouztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidējo vērtību detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie -6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks | BW pie -6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks | BW pie -6 dB | Soļa lielums | Minimālais aiztures laiks |
| 0,15 līdz 30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Frekvenču diapazons MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidējo vērtību detektors

BW pie -6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

BW pie -6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

BW pie -6 dB

Soļa lielums

Minimālais aiztures laiks

0,15 līdz 30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   Testa prasības

| 4.1. | Gan ekranētā telpā, gan slēgtā telpā ar absorbējošu iekšējo apdari (ALSE), gan atklāta laukuma testa vietā (OATS) veiktiem mērījumiem visā frekvenču diapazonā 0,15 līdz 30 MHz piemēro zināmas robežas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mērījumus veic ar vidējo vērtību un vai nu kvazimaksimuma, vai maksimuma detektoriem. Robežas ir dotas šo noteikumu 7.14.2.1. punkta 16. tabulā. Ja izmanto maksimuma detektorus, piemēro 20 dB korekcijas koeficientu, kā noteikts CISPR 12. |
| --- | --- |

4.2.

---

20. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” (uz grīdas stāvoša iekārta)

Image 90

Apzīmējumi:

| 1 | Testējamais ESA |
| --- | --- |

1

| 2 | Izolējošs balsts |
| --- | --- |

2

| 3 | Uzlādes/sakaru vadojums |
| --- | --- |

3

| 4 | AMN vai DC-charging-AN, iezemēts(-i) |
| --- | --- |

4

| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| --- | --- |

5

| 6 | AAN(-i) |
| --- | --- |

6

| 7 | Uzlādes stacija |
| --- | --- |

7

| 8 | Mēruztvērējs |
| --- | --- |

8

| 9 | Iezemētā plāksne |
| --- | --- |

9

---

21. PIELIKUMS

ESA noturības pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/impulsveida traucējumiem testēšanas metode

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi piemēro tikai ESA. Šo testa metodi piemēro tikai ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.

1.2.   Testa metode

Šis tests ir paredzēts ESA traucējumnoturības pierādīšanai. ESA pakļauj ESA maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/impulsveida traucējumiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Testu laikā ESA pārrauga.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar IEC 61000-4-4.

2.   ESA stāvoklis testu laikā konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

2.1.   ESA pamatnosacījumi

Šajā punktā noteikts testa apstākļu minimums (ciktāl attiecināms) un neatbilstības kritēriji ESA traucējumnoturības testos.

| ESA testa nosacījumi “REESS uzlādes režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| ESA ir jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.
  Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas).
  Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības. | Nepareizi lādēšanas apstākļi (piem., pārstrāva, pārspriegums) |

ESA testa nosacījumi “REESS uzlādes režīmā”

Neatbilstības kritēriji

ESA ir jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās laika nišās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamās laika nišas).

Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības.

Nepareizi lādēšanas apstākļi (piem., pārstrāva, pārspriegums)

2.2.   Pārraugot ESA, izmanto tikai tādu aprīkojumu, kas nerada traucējumus. ESA pārrauga, lai noteiktu, vai ir izpildītas šā pielikuma prasības (piem., ar videokameru(-ām), mikrofonu u. c.).

3.   Testa iekārta

| 3.1. | Testa iekārta sastāv no iezemētas plates (ekranēta telpa netiek prasīta), pārejas/impulsu ģeneratora, savienošanas/atvienošanas tīkla (CDN) un kapacitīvas savienošanas spīles. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pārejas/impulsu ģeneratoram jāatbilst IEC 61000-4-4 6.1. punktā noteiktajam nosacījumam. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Savienošanas/atvienošanas tīklam jāatbilst IEC 61000-4-4 6.2. punktā noteiktajam nosacījumam. Ja maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās nevar izmantot savienošanas/atvienošanas tīklu, izmanto IEC 61000-4-4 6.3. punktā definēto kapacitīvo savienošanas spīli. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Testa iekārtojums

| 4.1. | ESA testa iekārtojuma pamatā ir laboratorijas tipa iekārtojums, kas aprakstīts IEC 61000-4-4 7.2. punktā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ESA novieto tieši uz iezemētās plates. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tehniskais dienests veic testu, kā norādīts šo noteikumu 7.15.2.1. punktā.
  Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst izvēlēties neveikt testu, lai apliecinātu, ka ESA atbilst šā pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

4.3.

Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst izvēlēties neveikt testu, lai apliecinātu, ka ESA atbilst šā pielikuma prasībām.

5.   Prasītā testa līmeņa radīšana

5.1.   Testa metodoloģija

5.1.1.   Testa līmeņa prasību noteikšanai izmanto testa metodi saskaņā ar IEC 61000-4-4.

5.1.2.   Testa fāze

ESA novieto uz iezemētās plates. ESA maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijām pievada elektrisku īslaicīgu pārejas/impulsveida (EFT/B) traucējumu parastos režīmos, izmantojot CDN, kā aprakstīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā.

Testa iekārtojumu norāda testa ziņojumā.

---

21. pielikuma 1. papildinājums

1. attēls

ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

Image 91

---

22. PIELIKUMS

ESA traucējumnoturības pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem sprieguma impulsviļņiem testēšanas metode

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi piemēro tikai ESA. Šo testa metodi piemēro tikai ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.

1.2.   Testa metode

Šis tests ir paredzēts ESA traucējumnoturības pierādīšanai. ESA pakļauj ESA maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās pārvadītiem impulsviļņiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Testu laikā ESA pārrauga.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar IEC 61000-4-5.

2.   ESA stāvoklis testu laikā konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

2.1.   
  ESA jābūt uzlādes režīmā.

2.1.2.   ESA pamatnosacījumi

Šajā punktā noteikts testa apstākļu minimums (ciktāl attiecināms) un neatbilstības kritēriji ESA traucējumnoturības testos.

| ESA testa nosacījumi “REESS uzlādes režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| ESA ir jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.
  Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).
  Ja testu neveic ar REESS, ESA būtu jātestē ar nominālo strāvu. Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības. | Nepareizi lādēšanas apstākļi (piem., pārstrāva, pārspriegums) |

ESA testa nosacījumi “REESS uzlādes režīmā”

Neatbilstības kritēriji

ESA ir jābūt konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”.

Vilces akumulatoru baterijas uzlādes stāvokli (SOC) uztur starp 20 procentiem un 80 procentiem no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījuma laikā (tas var izraisīt mērījumu dalīšanu dažādās apakšjoslās, ja transportlīdzekļa vilces akumulatoru baterija ir jāizlādē pirms nākamajām apakšjoslām).

Ja testu neveic ar REESS, ESA būtu jātestē ar nominālo strāvu. Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu iestata vismaz 20 procentu apmērā no tās nominālās vērtības.

Nepareizi lādēšanas apstākļi (piem., pārstrāva, pārspriegums)

2.2.   Pārraugot ESA, izmanto tikai tādu aprīkojumu, kas nerada traucējumus. ESA pārrauga, lai noteiktu, vai ir izpildītas šā pielikuma prasības (piem., ar videokameru(-ām), mikrofonu u. c.).

3.   Testa iekārta

| 3.1. | Testa iekārta sastāv no atsauces iezemētās plates (ekranēta telpa netiek prasīta), impulsviļņu ģeneratora un savienošanas/atvienošanas tīkla (CDN). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Impulsviļņu ģeneratoram jāatbilst IEC 61000-4-5 6.1. punktā noteiktajam nosacījumam. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Savienošanas/atvienošanas tīklam jāatbilst IEC 61000-4-5 6.3. punktā noteiktajam nosacījumam. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Testa iekārtojums

| 4.1. | ESA testa iekārtojuma pamatā ir IEC 61000-4-5 7.2. punktā aprakstītais iekārtojums. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ESA novieto tieši uz iezemētās plates. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tehniskais dienests veic testu, kā norādīts šo noteikumu 7.16.2.1. punktā.
  Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst izvēlēties neveikt testu, lai apliecinātu, ka ESA atbilst šā pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

4.3.

Alternatīvi, ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testa laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tehniskais dienests drīkst izvēlēties neveikt testu, lai apliecinātu, ka ESA atbilst šā pielikuma prasībām.

5.   Prasītā testa līmeņa radīšana

5.1.   Testa metodoloģija

5.1.1.   Testa līmeņa prasību noteikšanai izmanto testa metodi saskaņā ar IEC 61000-4-5.

5.1.2.   Testa fāze

ESA novieto uz iezemētās plates. ESA maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijām pievada elektrisku impulsvilni starp katru līniju un zemi un starp līnijām, izmantojot CDN, kā aprakstīts šā pielikuma 1. papildinājuma 1.–4. attēlā.

Testa iekārtojumu norāda testa ziņojumā.

---

22. pielikuma 1. papildinājums

ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla”

1. attēls

ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” – savienojums starp līnijām līdzstrāvas vai maiņstrāvas (vienfāzes) elektrolīnijām

Image 92

2. attēls

ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” – savienojums starp katru līniju un zemējumu līdzstrāvas vai maiņstrāvas (vienfāzes) elektrolīnijām

Image 93

3. attēls

ESA konfigurācijā “
  REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” – savienojums starp līnijām maiņstrāvas (trīsfāžu) elektrolīnijām

Image 94

4. attēls

ESA konfigurācijā “REESS uzlādes režīms no elektrotīkla” – savienojums starp katru līniju un zemējumu maiņstrāvas (trīsfāžu) elektrolīnijām

Image 95

---