# Uradni list L 322/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 322 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6516. december 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 322

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6516. december 2022

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/2463 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023 (makrofinančna pomoč +) | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2022/2464 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 537/2014, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Direktive 2013/34/EU glede poročanja podjetij o trajnostnosti (
  1
  ) | 15 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/2463 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023 (makrofinančna pomoč +)

1

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2022/2464 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 537/2014, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Direktive 2013/34/EU glede poročanja podjetij o trajnostnosti (
  1
  )

1

15

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2022/2465 z dne 12. decembra 2022 o spremembi Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi | 81 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2466 z dne 9. decembra 2022 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Nuez de Pedroso (ZOP)) | 85 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2467 z dne 14. decembra 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc | 86 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2468 z dne 15. decembra 2022 o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325 glede priznavanja izvajalca nadzora IMOCERT Latinoamérica Ltda za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo | 89 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/2469 z dne 12. decembra 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Odboru za carino, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur, glede spremembe Protokola 1 o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja | 91 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2470 z dne 14. decembra 2022 o določitvi ukrepov, potrebnih za tehnični razvoj in izvajanje centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN) | 107 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 1/2022 Skupnega odbora Evropske unije in Švice za zračni promet, ustanovljenega na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, z dne 24. novembra 2022 o nadomestitvi Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu [2022/2471] | 122 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2022/2465 z dne 12. decembra 2022 o spremembi Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

81

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2466 z dne 9. decembra 2022 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Nuez de Pedroso (ZOP))

85

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2467 z dne 14. decembra 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

86

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2468 z dne 15. decembra 2022 o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325 glede priznavanja izvajalca nadzora IMOCERT Latinoamérica Ltda za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo

89

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/2469 z dne 12. decembra 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Odboru za carino, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur, glede spremembe Protokola 1 o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja

91

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2470 z dne 14. decembra 2022 o določitvi ukrepov, potrebnih za tehnični razvoj in izvajanje centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN)

107

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 1/2022 Skupnega odbora Evropske unije in Švice za zračni promet, ustanovljenega na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, z dne 24. novembra 2022 o nadomestitvi Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu [2022/2471]

122

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 16.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/1

---

UREDBA (EU) 2022/2463 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2022

o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023 (makrofinančna pomoč +)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o pridružitvi med Unijo in Ukrajino (2), ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje, je začel veljati 1. septembra 2017. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o pridružitvi med Unijo in Ukrajino (2), ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje, je začel veljati 1. septembra 2017.

| (2) | Ukrajina se je leta 2014 zavzela za ambiciozen program reform z namenom stabilizirati gospodarstvo in izboljšati življenje njenih državljanov. Boj proti korupciji ter ustavne, volilne in pravosodne reforme so med najpomembnejšimi prednostnimi nalogami programa. Izvajanje teh reform je bilo podprto z zaporednimi programi makrofinančne pomoči, na podlagi katerih je Ukrajina prejela pomoč Unije v obliki posojil v skupni višini 6,6 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(2)

Ukrajina se je leta 2014 zavzela za ambiciozen program reform z namenom stabilizirati gospodarstvo in izboljšati življenje njenih državljanov. Boj proti korupciji ter ustavne, volilne in pravosodne reforme so med najpomembnejšimi prednostnimi nalogami programa. Izvajanje teh reform je bilo podprto z zaporednimi programi makrofinančne pomoči, na podlagi katerih je Ukrajina prejela pomoč Unije v obliki posojil v skupni višini 6,6 milijarde EUR.

| (3) | Z nujno makrofinančno pomočjo, ki je bila v razmerah naraščajoče grožnje, tik pred rusko invazijo, dana na voljo na podlagi Sklepa (EU) 2022/313 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je bilo zagotovljenih 1,2 milijarde EUR posojil Ukrajini, izplačanih v dveh obrokih po 600 milijonov EUR v marcu in maju leta 2022. |
| --- | --- |

(3)

Z nujno makrofinančno pomočjo, ki je bila v razmerah naraščajoče grožnje, tik pred rusko invazijo, dana na voljo na podlagi Sklepa (EU) 2022/313 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je bilo zagotovljenih 1,2 milijarde EUR posojil Ukrajini, izplačanih v dveh obrokih po 600 milijonov EUR v marcu in maju leta 2022.

| (4) | Izredna makrofinančna pomoč Unije v višini do 1 milijarde EUR, dana na voljo na podlagi Sklepa (EU) 2022/1201 Evropskega parlamenta in Sveta (4), je zagotovila hitro in nujno podporo ukrajinskemu proračunu ter je bila v celoti izplačana v dveh tranšah 1. in 2. avgusta 2022. Ta pomoč je predstavljala prvo fazo načrtovane izredne makrofinančne pomoči Ukrajini v višini do 9 milijard EUR, ki jo je Komisija napovedala v svojem sporočilu z dne 18. maja 2022 z naslovom „Pomoč Ukrajini in njena obnova“ ter jo je Evropski svet potrdil na zasedanju 23. in 24. junija 2022. |
| --- | --- |

(4)

Izredna makrofinančna pomoč Unije v višini do 1 milijarde EUR, dana na voljo na podlagi Sklepa (EU) 2022/1201 Evropskega parlamenta in Sveta (4), je zagotovila hitro in nujno podporo ukrajinskemu proračunu ter je bila v celoti izplačana v dveh tranšah 1. in 2. avgusta 2022. Ta pomoč je predstavljala prvo fazo načrtovane izredne makrofinančne pomoči Ukrajini v višini do 9 milijard EUR, ki jo je Komisija napovedala v svojem sporočilu z dne 18. maja 2022 z naslovom „Pomoč Ukrajini in njena obnova“ ter jo je Evropski svet potrdil na zasedanju 23. in 24. junija 2022.

| (5) | Sklep (EU) 2022/1628 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je predstavljal nadaljnjo fazo pri izvrševanju načrtovane izredne makrofinančne pomoči Unije. Določil je podlago za zagotovitev nadaljnjega zneska v višini do 5 milijard EUR Ukrajini v obliki posojil pod zelo ugodnimi pogoji, od katerih sta bili 2 milijardi EUR izplačani 18. oktobra, preostale 3 milijarde EUR pa bodo izplačane do konca leta 2022. |
| --- | --- |

(5)

Sklep (EU) 2022/1628 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je predstavljal nadaljnjo fazo pri izvrševanju načrtovane izredne makrofinančne pomoči Unije. Določil je podlago za zagotovitev nadaljnjega zneska v višini do 5 milijard EUR Ukrajini v obliki posojil pod zelo ugodnimi pogoji, od katerih sta bili 2 milijardi EUR izplačani 18. oktobra, preostale 3 milijarde EUR pa bodo izplačane do konca leta 2022.

| (6) | Zaradi neizzvane in neupravičene ruske vojne agresije proti Ukrajini od 24. februarja 2022 je Ukrajina izgubila dostop do finančnih trgov, njeni javnofinančni prihodki pa so znatno upadli, medtem ko so se javnofinančni odhodki za obvladovanje humanitarnih razmer in ohranjanje kontinuitete državnih storitev izrazito povečali. V teh zelo negotovih in nestabilnih razmerah so najboljše ocene Mednarodnega denarnega sklada (MDS) o potrebah Ukrajine po financiranju poleti 2022 kazale na izredno vrzel v financiranju v višini približno 39 milijard USD v letu 2022, od katere je bilo mogoče približno polovico pokriti z mednarodno pomočjo. Hitra zagotovitev makrofinančne pomoči Unije Ukrajini na podlagi Sklepa (EU) 2022/1628 se je zaradi izrednih okoliščin štela za ustrezen kratkoročni odziv na znatna tveganja za makrofinančno stabilnost Ukrajine. Z nadaljnjim zneskom v višini do 5 milijard EUR izredne makrofinančne pomoči na podlagi navedenega sklepa se je podprla makrofinančna stabilizacija Ukrajine, okrepila takojšnja odpornost države in ohranila njena zmogljivost za okrevanje, s čimer se je prispevalo k vzdržnosti javnega dolga Ukrajine in njeni dolgoročni zmožnosti, da izpolni svoje finančne obveznosti. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi neizzvane in neupravičene ruske vojne agresije proti Ukrajini od 24. februarja 2022 je Ukrajina izgubila dostop do finančnih trgov, njeni javnofinančni prihodki pa so znatno upadli, medtem ko so se javnofinančni odhodki za obvladovanje humanitarnih razmer in ohranjanje kontinuitete državnih storitev izrazito povečali. V teh zelo negotovih in nestabilnih razmerah so najboljše ocene Mednarodnega denarnega sklada (MDS) o potrebah Ukrajine po financiranju poleti 2022 kazale na izredno vrzel v financiranju v višini približno 39 milijard USD v letu 2022, od katere je bilo mogoče približno polovico pokriti z mednarodno pomočjo. Hitra zagotovitev makrofinančne pomoči Unije Ukrajini na podlagi Sklepa (EU) 2022/1628 se je zaradi izrednih okoliščin štela za ustrezen kratkoročni odziv na znatna tveganja za makrofinančno stabilnost Ukrajine. Z nadaljnjim zneskom v višini do 5 milijard EUR izredne makrofinančne pomoči na podlagi navedenega sklepa se je podprla makrofinančna stabilizacija Ukrajine, okrepila takojšnja odpornost države in ohranila njena zmogljivost za okrevanje, s čimer se je prispevalo k vzdržnosti javnega dolga Ukrajine in njeni dolgoročni zmožnosti, da izpolni svoje finančne obveznosti.

| (7) | Od začetka ruske vojne agresije proti Ukrajini so Unija, njene države članice in evropske finančne institucije mobilizirale 19,7 milijarde EUR za podporo gospodarski, družbeni in finančni odpornosti Ukrajine. Ta znesek združuje podporo iz proračuna Unije v višini 12,4 milijarde EUR, vključno z izredno makrofinančno pomočjo, podporo Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj, za katero v celoti ali delno jamči proračun Unije, ter nadaljnjo finančno podporo držav članic v višini 7,3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(7)

Od začetka ruske vojne agresije proti Ukrajini so Unija, njene države članice in evropske finančne institucije mobilizirale 19,7 milijarde EUR za podporo gospodarski, družbeni in finančni odpornosti Ukrajine. Ta znesek združuje podporo iz proračuna Unije v višini 12,4 milijarde EUR, vključno z izredno makrofinančno pomočjo, podporo Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj, za katero v celoti ali delno jamči proračun Unije, ter nadaljnjo finančno podporo držav članic v višini 7,3 milijarde EUR.

| (8) | Poleg tega je Svet sprejel sklep o ukrepih pomoči za podporo ukrajinskim oboroženim silam v okviru evropskega mirovnega instrumenta v višini 3,1 milijarde EUR na podlagi Sklepa Sveta (SZVP) 2021/509 (6) in o vojaški pomoči Ukrajini z 0,1 milijarde EUR za splošne stroške na podlagi Sklepa Sveta (SZVP) 2022/1968 (7). Unija in njene države članice so se na izredne razmere odzvale tudi z doslej največjo nujno pomočjo v naravi v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite na podlagi Uredbe (EU) 2021/836 Evropskega parlamenta in Sveta (8), kar je največja izredna operacija od vzpostavitve tega mehanizma, saj v Ukrajino in regijo usmerja več milijonov kosov nujnih potrebščin. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je Svet sprejel sklep o ukrepih pomoči za podporo ukrajinskim oboroženim silam v okviru evropskega mirovnega instrumenta v višini 3,1 milijarde EUR na podlagi Sklepa Sveta (SZVP) 2021/509 (6) in o vojaški pomoči Ukrajini z 0,1 milijarde EUR za splošne stroške na podlagi Sklepa Sveta (SZVP) 2022/1968 (7). Unija in njene države članice so se na izredne razmere odzvale tudi z doslej največjo nujno pomočjo v naravi v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite na podlagi Uredbe (EU) 2021/836 Evropskega parlamenta in Sveta (8), kar je največja izredna operacija od vzpostavitve tega mehanizma, saj v Ukrajino in regijo usmerja več milijonov kosov nujnih potrebščin.

| (9) | Evropski svet je 23. junija 2022 sklenil, da Ukrajini podeli status države kandidatke. Nadaljevanje močne podpore Ukrajini je ključna prednostna naloga Unije. Ker je škoda, ki jo ruska vojna agresija povzroča ukrajinskemu gospodarstvu, državljanom in podjetjem, ogromna, nadaljevanje močne podpore Ukrajini zahteva organiziran kolektivni pristop, kot je določen v instrumentu za zagotavljanje podpore Unije Ukrajini (makrofinančna pomoč +), ki se vzpostavlja s to uredbo (v nadaljnjem besedilu: instrument). |
| --- | --- |

(9)

Evropski svet je 23. junija 2022 sklenil, da Ukrajini podeli status države kandidatke. Nadaljevanje močne podpore Ukrajini je ključna prednostna naloga Unije. Ker je škoda, ki jo ruska vojna agresija povzroča ukrajinskemu gospodarstvu, državljanom in podjetjem, ogromna, nadaljevanje močne podpore Ukrajini zahteva organiziran kolektivni pristop, kot je določen v instrumentu za zagotavljanje podpore Unije Ukrajini (makrofinančna pomoč +), ki se vzpostavlja s to uredbo (v nadaljnjem besedilu: instrument).

| (10) | Ruska vojna agresija proti Ukrajini predstavlja strateško geopolitično grožnjo za Unijo kot celoto in od držav članic zahteva, da so močne in enotne. Zato je bistveno, da se podpora Unije hitro uporabi in da jo bo mogoče prožno in postopno prilagajati za takojšnjo pomoč in kratkoročno sanacijo na poti k prihodnji obnovi. |
| --- | --- |

(10)

Ruska vojna agresija proti Ukrajini predstavlja strateško geopolitično grožnjo za Unijo kot celoto in od držav članic zahteva, da so močne in enotne. Zato je bistveno, da se podpora Unije hitro uporabi in da jo bo mogoče prožno in postopno prilagajati za takojšnjo pomoč in kratkoročno sanacijo na poti k prihodnji obnovi.

| (11) | Splošni cilj instrumenta je prispevati k zapolnitvi vrzeli v financiranju Ukrajine v letu 2023, in sicer z zagotavljanjem zelo ugodne kratkoročne finančne pomoči za državni proračun Ukrajine, ki se bo izvajala na predvidljiv, neprekinjen, urejen in pravočasen način, vključno s financiranjem sanacije in začetno podporo za povojno obnovo, kadar je to ustrezno, da bi se Ukrajino podprlo na poti povezovanja z Evropo. |
| --- | --- |

(11)

Splošni cilj instrumenta je prispevati k zapolnitvi vrzeli v financiranju Ukrajine v letu 2023, in sicer z zagotavljanjem zelo ugodne kratkoročne finančne pomoči za državni proračun Ukrajine, ki se bo izvajala na predvidljiv, neprekinjen, urejen in pravočasen način, vključno s financiranjem sanacije in začetno podporo za povojno obnovo, kadar je to ustrezno, da bi se Ukrajino podprlo na poti povezovanja z Evropo.

| (12) | Za dosego splošnega cilja instrumenta bi bilo treba zagotoviti pomoč za podporo makrofinančni stabilnosti v Ukrajini in zmanjšanje omejitev Ukrajine pri zunanjem financiranju. Komisija bi morala podporo v okviru instrumenta izvajati v skladu z glavnimi načeli in cilji ukrepov z različnih področij zunanjega delovanja in iz drugih ustreznih politik Unije. |
| --- | --- |

(12)

Za dosego splošnega cilja instrumenta bi bilo treba zagotoviti pomoč za podporo makrofinančni stabilnosti v Ukrajini in zmanjšanje omejitev Ukrajine pri zunanjem financiranju. Komisija bi morala podporo v okviru instrumenta izvajati v skladu z glavnimi načeli in cilji ukrepov z različnih področij zunanjega delovanja in iz drugih ustreznih politik Unije.

| (13) | Med glavna področja podpore v okviru instrumenta bi bilo treba vključiti tudi zagotavljanje podpore za sanacijo, popravilo in vzdrževanje kritičnih funkcij in infrastrukture ter pomoč ljudem v stiski in najbolj prizadetim območjem v smislu materialne in socialne podpore, začasnih stanovanj ter gradnje stanovanj in infrastrukture. |
| --- | --- |

(13)

Med glavna področja podpore v okviru instrumenta bi bilo treba vključiti tudi zagotavljanje podpore za sanacijo, popravilo in vzdrževanje kritičnih funkcij in infrastrukture ter pomoč ljudem v stiski in najbolj prizadetim območjem v smislu materialne in socialne podpore, začasnih stanovanj ter gradnje stanovanj in infrastrukture.

| (14) | Instrument bi moral podpirati tudi krepitev zmogljivosti ukrajinskih organov, da se pripravijo na prihodnjo povojno obnovo in zgodnjo pripravljalno fazo predpristopnega procesa, kot je ustrezno, vključno s krepitvijo ukrajinskih institucij, reformiranjem in povečanjem učinkovitosti javne uprave ter preglednostjo, strukturnimi reformami in dobrim upravljanjem na vseh ravneh. |
| --- | --- |

(14)

Instrument bi moral podpirati tudi krepitev zmogljivosti ukrajinskih organov, da se pripravijo na prihodnjo povojno obnovo in zgodnjo pripravljalno fazo predpristopnega procesa, kot je ustrezno, vključno s krepitvijo ukrajinskih institucij, reformiranjem in povečanjem učinkovitosti javne uprave ter preglednostjo, strukturnimi reformami in dobrim upravljanjem na vseh ravneh.

| (15) | Instrument bo podpiral zunanjo politiko Unije do Ukrajine. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali v celotnem obdobju zagotavljanja podpore tesno sodelovati, da bi usklajevali zunanjo politiko Unije in zagotavljali njeno doslednost. Podpora Unije Ukrajini v okviru instrumenta bo še naprej znatno prispevala k izpolnjevanju potreb Ukrajine po financiranju, kot jih ocenjujejo MDS, Svetovna banka in druge mednarodne finančne institucije, ob upoštevanju zmožnosti Ukrajine, da se financira z lastnimi sredstvi. Pri določanju zneska podpore se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki dvostranskih in večstranskih donatorjev, drugi obstoječi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Ukrajini, in dodana vrednost splošnega ukrepanja Unije. |
| --- | --- |

(15)

Instrument bo podpiral zunanjo politiko Unije do Ukrajine. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali v celotnem obdobju zagotavljanja podpore tesno sodelovati, da bi usklajevali zunanjo politiko Unije in zagotavljali njeno doslednost. Podpora Unije Ukrajini v okviru instrumenta bo še naprej znatno prispevala k izpolnjevanju potreb Ukrajine po financiranju, kot jih ocenjujejo MDS, Svetovna banka in druge mednarodne finančne institucije, ob upoštevanju zmožnosti Ukrajine, da se financira z lastnimi sredstvi. Pri določanju zneska podpore se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki dvostranskih in večstranskih donatorjev, drugi obstoječi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Ukrajini, in dodana vrednost splošnega ukrepanja Unije.

| (16) | Razmere v Ukrajini zahtevajo postopen pristop, pri katerem bi morala instrument, osredotočen na makrofinančno stabilnost ter takojšnjo pomoč in sanacijo, spremljati stalna podpora v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (9), in dejavnosti humanitarne pomoči v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 (10). |
| --- | --- |

(16)

Razmere v Ukrajini zahtevajo postopen pristop, pri katerem bi morala instrument, osredotočen na makrofinančno stabilnost ter takojšnjo pomoč in sanacijo, spremljati stalna podpora v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (9), in dejavnosti humanitarne pomoči v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 (10).

| (17) | V tej uredbi bi bilo treba določiti sredstva, ki so na voljo za instrument za obdobje od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2023, pri čemer bi bila izplačila možna do 31. marca 2024. V obliki posojil bi bilo treba dati na voljo največ 18 milijard EUR. Poleg tega bi morala ta uredba za obdobje od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2027 zagotoviti subvencijo obrestne mere. Za zagotovitev kritja stroškov obresti v času trajanja posojil bi se morali prispevki držav članic po letu 2027 obnoviti in nadaljevati kot zunanji namenski prejemki, razen če se bodo stroški v prihodnjih večletnih finančnih okvirih krili z drugimi sredstvi. Zato bo morda možno, da se bodo prispevki držav članic podaljšali tudi na obdobje po letu 2027. |
| --- | --- |

(17)

V tej uredbi bi bilo treba določiti sredstva, ki so na voljo za instrument za obdobje od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2023, pri čemer bi bila izplačila možna do 31. marca 2024. V obliki posojil bi bilo treba dati na voljo največ 18 milijard EUR. Poleg tega bi morala ta uredba za obdobje od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2027 zagotoviti subvencijo obrestne mere. Za zagotovitev kritja stroškov obresti v času trajanja posojil bi se morali prispevki držav članic po letu 2027 obnoviti in nadaljevati kot zunanji namenski prejemki, razen če se bodo stroški v prihodnjih večletnih finančnih okvirih krili z drugimi sredstvi. Zato bo morda možno, da se bodo prispevki držav članic podaljšali tudi na obdobje po letu 2027.

| (18) | Ta uredba bi morala državam članicam omogočiti, da dajo na voljo dodatna sredstva, ki bi predstavljala zunanje namenske prejemke in ki se bodo uporabila na podlagi memoranduma o soglasju za instrument. Taka možnost dodatnih prispevkov bi morala biti dana tudi zainteresiranim tretjim državam in stranem, pri čemer bi se ti obravnavali kot zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(2), točki (d) in (e), Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Za spodbujanje sinergij in dopolnjevanja je primerno omogočiti, da se taki dodatni prispevki držav članic, zainteresiranih tretjih držav in strani dajo na voljo tudi za programe, vzpostavljene na podlagi uredb (EU) 2021/947 ter (ES) št. 1257/96, za financiranje ukrepov, ki prispevajo k ciljem instrumenta. |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba bi morala državam članicam omogočiti, da dajo na voljo dodatna sredstva, ki bi predstavljala zunanje namenske prejemke in ki se bodo uporabila na podlagi memoranduma o soglasju za instrument. Taka možnost dodatnih prispevkov bi morala biti dana tudi zainteresiranim tretjim državam in stranem, pri čemer bi se ti obravnavali kot zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(2), točki (d) in (e), Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Za spodbujanje sinergij in dopolnjevanja je primerno omogočiti, da se taki dodatni prispevki držav članic, zainteresiranih tretjih držav in strani dajo na voljo tudi za programe, vzpostavljene na podlagi uredb (EU) 2021/947 ter (ES) št. 1257/96, za financiranje ukrepov, ki prispevajo k ciljem instrumenta.

| (19) | Prostovoljni prispevki držav članic bi morali biti nepreklicni, brezpogojni in na zahtevo. V ta namen bi morale države članice s Komisijo skleniti sporazum o prispevku v smislu člena 22(2) finančne uredbe. Tak sporazum o prispevku bi moral zajemati prispevek k subvenciji obrestne mere in, če jih države članice želijo zagotoviti, tudi dodatne zneske. |
| --- | --- |

(19)

Prostovoljni prispevki držav članic bi morali biti nepreklicni, brezpogojni in na zahtevo. V ta namen bi morale države članice s Komisijo skleniti sporazum o prispevku v smislu člena 22(2) finančne uredbe. Tak sporazum o prispevku bi moral zajemati prispevek k subvenciji obrestne mere in, če jih države članice želijo zagotoviti, tudi dodatne zneske.

| (20) | Predpogoj za dodelitev podpore v okviru instrumenta bi moral biti, da Ukrajina še naprej spoštuje učinkovite demokratične mehanizme in svoje institucije, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. |
| --- | --- |

(20)

Predpogoj za dodelitev podpore v okviru instrumenta bi moral biti, da Ukrajina še naprej spoštuje učinkovite demokratične mehanizme in svoje institucije, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

| (21) | Podpora v okviru instrumenta bi morala biti povezana s pogoji politike, določenimi v memorandumu o soglasju. Ti pogoji bi morali vključevati tudi zaveze za krepitev gospodarske uspešnosti in odpornosti države, poslovnega okolja, omogočanje kritične obnove in obravnavanje izzivov v energetskem sektorju. |
| --- | --- |

(21)

Podpora v okviru instrumenta bi morala biti povezana s pogoji politike, določenimi v memorandumu o soglasju. Ti pogoji bi morali vključevati tudi zaveze za krepitev gospodarske uspešnosti in odpornosti države, poslovnega okolja, omogočanje kritične obnove in obravnavanje izzivov v energetskem sektorju.

| (22) | Pogoje politike bi bilo treba dopolniti s strogimi zahtevami glede poročanja, da se zagotovi učinkovita, pregledna in odgovorna uporaba sredstev. |
| --- | --- |

(22)

Pogoje politike bi bilo treba dopolniti s strogimi zahtevami glede poročanja, da se zagotovi učinkovita, pregledna in odgovorna uporaba sredstev.

| (23) | Glede na razmere v Ukrajini je primerno zagotoviti vmesni pregled memoranduma o soglasju. |
| --- | --- |

(23)

Glede na razmere v Ukrajini je primerno zagotoviti vmesni pregled memoranduma o soglasju.

| (24) | Podporo v okviru instrumenta bi bilo treba sprostiti po izpolnitvi predpogojev ter v primeru zadovoljivega izvajanja in napredka pri izvajanju pogojev politike. |
| --- | --- |

(24)

Podporo v okviru instrumenta bi bilo treba sprostiti po izpolnitvi predpogojev ter v primeru zadovoljivega izvajanja in napredka pri izvajanju pogojev politike.

| (25) | Primerno je zagotoviti možnost ponovne ocene potreb Ukrajine po financiranju in zmanjšanja, začasne prekinitve ali ukinitve podpore, če se te potrebe v obdobju izplačevanja podpore v okviru instrumenta v primerjavi s prvotnimi napovedmi bistveno zmanjšajo. Primerno je tudi zagotoviti možnost začasne prekinitve ali ukinitve izplačil, če zahteve za sprostitev podpore v okviru instrumenta ne bi bile izpolnjene. |
| --- | --- |

(25)

Primerno je zagotoviti možnost ponovne ocene potreb Ukrajine po financiranju in zmanjšanja, začasne prekinitve ali ukinitve podpore, če se te potrebe v obdobju izplačevanja podpore v okviru instrumenta v primerjavi s prvotnimi napovedmi bistveno zmanjšajo. Primerno je tudi zagotoviti možnost začasne prekinitve ali ukinitve izplačil, če zahteve za sprostitev podpore v okviru instrumenta ne bi bile izpolnjene.

| (26) | Glede na nujne potrebe Ukrajine po financiranju je primerno organizirati finančno pomoč v okviru diverzificirane strategije financiranja iz člena 220a finančne uredbe, ki je v navedeni uredbi določena kot enotna metoda financiranja, ki naj bi povečala likvidnost obveznic Unije ter privlačnost in stroškovno učinkovitost izdaj Unije. |
| --- | --- |

(26)

Glede na nujne potrebe Ukrajine po financiranju je primerno organizirati finančno pomoč v okviru diverzificirane strategije financiranja iz člena 220a finančne uredbe, ki je v navedeni uredbi določena kot enotna metoda financiranja, ki naj bi povečala likvidnost obveznic Unije ter privlačnost in stroškovno učinkovitost izdaj Unije.

| (27) | Glede na težke razmere v Ukrajini, ki jih je povzročila ruska vojna agresija, in v podporo Ukrajini na poti k dolgoročni stabilnosti je primerno, da se Ukrajini zagotovijo posojila pod zelo ugodnimi pogoji s trajanjem največ 35 let in da se odplačevanje glavnice ne začne pred letom 2033. Primerno je tudi odstopati od člena 220(5), točka (e), finančne uredbe in Uniji omogočiti, da krije stroške obrestne mere in ne zaračuna upravnih stroškov, ki bi jih drugače krila Ukrajina. Subvencijo obrestne mere bi bilo treba odobriti kot instrument, ki se šteje za primernega za zagotovitev učinkovitosti podpore v okviru instrumenta v smislu člena 220(1) finančne uredbe. Financirati bi jo bilo treba iz dodatnih prostovoljnih prispevkov držav članic in bi morala biti na voljo postopoma po začetku veljavnosti sporazumov z državami članicami. |
| --- | --- |

(27)

Glede na težke razmere v Ukrajini, ki jih je povzročila ruska vojna agresija, in v podporo Ukrajini na poti k dolgoročni stabilnosti je primerno, da se Ukrajini zagotovijo posojila pod zelo ugodnimi pogoji s trajanjem največ 35 let in da se odplačevanje glavnice ne začne pred letom 2033. Primerno je tudi odstopati od člena 220(5), točka (e), finančne uredbe in Uniji omogočiti, da krije stroške obrestne mere in ne zaračuna upravnih stroškov, ki bi jih drugače krila Ukrajina. Subvencijo obrestne mere bi bilo treba odobriti kot instrument, ki se šteje za primernega za zagotovitev učinkovitosti podpore v okviru instrumenta v smislu člena 220(1) finančne uredbe. Financirati bi jo bilo treba iz dodatnih prostovoljnih prispevkov držav članic in bi morala biti na voljo postopoma po začetku veljavnosti sporazumov z državami članicami.

| (28) | Ukrajini bi bilo treba omogočiti, da lahko vsako leto zaprosi za subvencijo obrestne mere in oprostitev upravnih stroškov. |
| --- | --- |

(28)

Ukrajini bi bilo treba omogočiti, da lahko vsako leto zaprosi za subvencijo obrestne mere in oprostitev upravnih stroškov.

| (29) | Z odstopanjem od člena 31(3), drugi stavek, Uredbe (EU) 2021/947 finančna obveznost iz posojil na podlagi te uredbe ne bi smela biti podprta z jamstvom za zunanje delovanje. Podpora v okviru instrumenta bi morala pomeniti finančno pomoč v smislu člena 220(1) finančne uredbe. Pri upoštevanju finančnih tveganj in proračunskega kritja se za finančno pomoč v obliki posojil v okviru instrumenta ne bi smele oblikovati rezervacije, z odstopanjem od člena 211(1) finančne uredbe pa se ne bi smela določiti stopnja rezervacij kot odstotek zneska iz člena 4(1) te uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Z odstopanjem od člena 31(3), drugi stavek, Uredbe (EU) 2021/947 finančna obveznost iz posojil na podlagi te uredbe ne bi smela biti podprta z jamstvom za zunanje delovanje. Podpora v okviru instrumenta bi morala pomeniti finančno pomoč v smislu člena 220(1) finančne uredbe. Pri upoštevanju finančnih tveganj in proračunskega kritja se za finančno pomoč v obliki posojil v okviru instrumenta ne bi smele oblikovati rezervacije, z odstopanjem od člena 211(1) finančne uredbe pa se ne bi smela določiti stopnja rezervacij kot odstotek zneska iz člena 4(1) te uredbe.

| (30) | Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (12) trenutno ne omogoča kritja finančne obveznosti, ki izhaja iz posojil v okviru instrumenta. Do njene morebitne spremembe, ki bi omogočila, da se za jamstvo uporabijo proračunska sredstva nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira in do zgornjih mej iz člena 3(1) in (2) Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (13), je primerno poiskati alternativno rešitev, ki bi zagotovila dodatna sredstva. |
| --- | --- |

(30)

Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (12) trenutno ne omogoča kritja finančne obveznosti, ki izhaja iz posojil v okviru instrumenta. Do njene morebitne spremembe, ki bi omogočila, da se za jamstvo uporabijo proračunska sredstva nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira in do zgornjih mej iz člena 3(1) in (2) Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (13), je primerno poiskati alternativno rešitev, ki bi zagotovila dodatna sredstva.

| (31) | Glede na ugotovitve so prostovoljni prispevki držav članic v obliki jamstev ustrezno orodje za zagotavljanje zaščite, ki omogoča najemanje in dajanje posojil na podlagi te uredbe. Jamstva držav članic bi morala predstavljati ustrezno varovalo, ki zagotavlja zmožnost Unije, da odplača najeta posojila, s katerimi se podpirajo posojila v okviru instrumenta. |
| --- | --- |

(31)

Glede na ugotovitve so prostovoljni prispevki držav članic v obliki jamstev ustrezno orodje za zagotavljanje zaščite, ki omogoča najemanje in dajanje posojil na podlagi te uredbe. Jamstva držav članic bi morala predstavljati ustrezno varovalo, ki zagotavlja zmožnost Unije, da odplača najeta posojila, s katerimi se podpirajo posojila v okviru instrumenta.

| (32) | Z jamstvi, ki jih zagotovijo države članice, bi se morala kriti podpora v okviru instrumenta v obliki posojil v višini do 18 000 000 000 EUR. Pomembno je, da države članice kot nujno prednostno nalogo dokončajo veljavne nacionalne postopke, da bi lahko zagotovile jamstva. Glede na nujnost razmer čas, potreben za dokončanje teh postopkov, ne bi smel odložiti izplačila potrebne finančne podpore Ukrajini v obliki posojil na podlagi te uredbe. Hkrati bi morala biti finančna podpora v okviru instrumenta v obliki posojil na voljo postopoma, ko začnejo veljati jamstva, ki jih zagotovijo države članice. Ob upoštevanju načela dobrega finančnega poslovodenja in previdnosti bi morala posojila urediti Komisija ob ustreznem upoštevanju svoje bonitetne ocene. Vendar bi podpora v polnem znesku do višine 18 000 000 000 EUR morala biti na voljo od datuma začetka uporabe spremembe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 – ali njene naslednice –, ki določa jamstvo za posojila na podlagi instrumenta v okviru proračuna Unije nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira in do zgornjih mej iz člena 3(1) in (2) Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

(32)

Z jamstvi, ki jih zagotovijo države članice, bi se morala kriti podpora v okviru instrumenta v obliki posojil v višini do 18 000 000 000 EUR. Pomembno je, da države članice kot nujno prednostno nalogo dokončajo veljavne nacionalne postopke, da bi lahko zagotovile jamstva. Glede na nujnost razmer čas, potreben za dokončanje teh postopkov, ne bi smel odložiti izplačila potrebne finančne podpore Ukrajini v obliki posojil na podlagi te uredbe. Hkrati bi morala biti finančna podpora v okviru instrumenta v obliki posojil na voljo postopoma, ko začnejo veljati jamstva, ki jih zagotovijo države članice. Ob upoštevanju načela dobrega finančnega poslovodenja in previdnosti bi morala posojila urediti Komisija ob ustreznem upoštevanju svoje bonitetne ocene. Vendar bi podpora v polnem znesku do višine 18 000 000 000 EUR morala biti na voljo od datuma začetka uporabe spremembe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 – ali njene naslednice –, ki določa jamstvo za posojila na podlagi instrumenta v okviru proračuna Unije nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira in do zgornjih mej iz člena 3(1) in (2) Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053.

| (33) | Jamstva držav članic bi morala biti nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo. Ta jamstva bi morala zagotoviti zmožnost Unije, da odplača sredstva, izposojena na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij. Zagotoviti bi bilo treba, da jamstev ne bi bilo več mogoče unovčiti od datuma začetka uporabe spremembe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 – ali njene naslednice –, ki določa jamstvo za posojila na podlagi instrumenta v okviru proračuna Unije nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira in do zgornjih mej iz člena 3(1) in (2) Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053. Jamstva bi bilo treba unovčiti, če Unija od Ukrajine ne bi prejela pravočasnega plačila v zvezi s posojili v okviru instrumenta, med drugim zlasti v primerih sprememb časovnega razporeda plačil iz kakršnega koli razloga ter pričakovanih in nepričakovanih neplačil. |
| --- | --- |

(33)

Jamstva držav članic bi morala biti nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo. Ta jamstva bi morala zagotoviti zmožnost Unije, da odplača sredstva, izposojena na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij. Zagotoviti bi bilo treba, da jamstev ne bi bilo več mogoče unovčiti od datuma začetka uporabe spremembe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 – ali njene naslednice –, ki določa jamstvo za posojila na podlagi instrumenta v okviru proračuna Unije nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira in do zgornjih mej iz člena 3(1) in (2) Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053. Jamstva bi bilo treba unovčiti, če Unija od Ukrajine ne bi prejela pravočasnega plačila v zvezi s posojili v okviru instrumenta, med drugim zlasti v primerih sprememb časovnega razporeda plačil iz kakršnega koli razloga ter pričakovanih in nepričakovanih neplačil.

| (34) | Zneske, izterjane na podlagi sporazumov o posojilih v zvezi s posojili v okviru instrumenta, bi bilo treba z odstopanjem od člena 211(4), točka (c), finančne uredbe povrniti državam članicam, ki so poravnale unovčitve jamstva. |
| --- | --- |

(34)

Zneske, izterjane na podlagi sporazumov o posojilih v zvezi s posojili v okviru instrumenta, bi bilo treba z odstopanjem od člena 211(4), točka (c), finančne uredbe povrniti državam članicam, ki so poravnale unovčitve jamstva.

| (35) | Komisija bi morala pred unovčenjem jamstev, ki jih zagotovijo države članice, po lastni presoji in v okviru svoje odgovornosti kot institucija Unije, pooblaščena za izvrševanje splošnega proračuna Unije v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije, preučiti vse ukrepe, ki so na voljo v okviru diverzificirane strategije financiranja iz člena 220a finančne uredbe, v skladu z omejitvami iz te uredbe. Komisija bi morala ob zadevni unovčitvi jamstev obvestiti države članice o preučitvi, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(35)

Komisija bi morala pred unovčenjem jamstev, ki jih zagotovijo države članice, po lastni presoji in v okviru svoje odgovornosti kot institucija Unije, pooblaščena za izvrševanje splošnega proračuna Unije v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije, preučiti vse ukrepe, ki so na voljo v okviru diverzificirane strategije financiranja iz člena 220a finančne uredbe, v skladu z omejitvami iz te uredbe. Komisija bi morala ob zadevni unovčitvi jamstev obvestiti države članice o preučitvi, kot je ustrezno.

| (36) | Relativni delež, ki ga prispeva posamezna država članica (razdelitveni ključ) glede na skupni zajamčeni znesek, bi moral ustrezati sorazmernim deležem držav članic glede na skupni bruto nacionalni dohodek (BND) Unije. Unovčitve jamstev bi morale biti sorazmerne in uporabljati razdelitveni ključ. Dokler ne začnejo veljati vsi sporazumi o jamstvu med Komisijo in državami članicami, bi bilo treba razdelitveni ključ začasno sorazmerno prilagoditi. |
| --- | --- |

(36)

Relativni delež, ki ga prispeva posamezna država članica (razdelitveni ključ) glede na skupni zajamčeni znesek, bi moral ustrezati sorazmernim deležem držav članic glede na skupni bruto nacionalni dohodek (BND) Unije. Unovčitve jamstev bi morale biti sorazmerne in uporabljati razdelitveni ključ. Dokler ne začnejo veljati vsi sporazumi o jamstvu med Komisijo in državami članicami, bi bilo treba razdelitveni ključ začasno sorazmerno prilagoditi.

| (37) | Primerno je, da Komisija in Ukrajina skleneta posojilno pogodbo za podporo v obliki posojila v okviru pogojev, določenih v memorandumu o soglasju. Da bi se zagotovila učinkovita zaščita finančnih interesov Unije, povezanih s podporo v okviru instrumenta, bi morala Ukrajina izvesti ustrezne ukrepe v zvezi s preprečevanjem in bojem proti goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim, povezanim s to podporo. Poleg tega bi morala sporazum o posojilih in sporazum o financiranju vsebovati določbe, na podlagi katerih bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče revizije, Evropsko javno tožilstvo pa svoje pristojnosti, v skladu s členoma 129 in 220 finančne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Primerno je, da Komisija in Ukrajina skleneta posojilno pogodbo za podporo v obliki posojila v okviru pogojev, določenih v memorandumu o soglasju. Da bi se zagotovila učinkovita zaščita finančnih interesov Unije, povezanih s podporo v okviru instrumenta, bi morala Ukrajina izvesti ustrezne ukrepe v zvezi s preprečevanjem in bojem proti goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim, povezanim s to podporo. Poleg tega bi morala sporazum o posojilih in sporazum o financiranju vsebovati določbe, na podlagi katerih bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče revizije, Evropsko javno tožilstvo pa svoje pristojnosti, v skladu s členoma 129 in 220 finančne uredbe.

| (38) | Ker cilja te uredbe, in sicer prispevati k zapolnitvi vrzeli v financiranju Ukrajine v letu 2023, zlasti z zagotavljanjem zelo ugodne kratkoročne finančne pomoči za državni proračun Ukrajine, ki se bo izvajala na predvidljiv, neprekinjen, urejen in pravočasen način, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(38)

Ker cilja te uredbe, in sicer prispevati k zapolnitvi vrzeli v financiranju Ukrajine v letu 2023, zlasti z zagotavljanjem zelo ugodne kratkoročne finančne pomoči za državni proračun Ukrajine, ki se bo izvajala na predvidljiv, neprekinjen, urejen in pravočasen način, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (39) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
| --- | --- |

(39)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

| (40) | Zaradi nujnosti, ki jo narekujejo izjemne okoliščine, ki jih je povzročila neizzvana in neupravičena ruska vojna agresija, se je primerno sklicevati na izjemo od roka osmih tednov, določeno v členu 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(40)

Zaradi nujnosti, ki jo narekujejo izjemne okoliščine, ki jih je povzročila neizzvana in neupravičena ruska vojna agresija, se je primerno sklicevati na izjemo od roka osmih tednov, določeno v členu 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (41) | Glede na razmere v Ukrajini bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(41)

Glede na razmere v Ukrajini bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODPORA UNIJE UKRAJINI

ODDELEK 1

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta uredba vzpostavlja instrument za zagotavljanje podpore Unije Ukrajini (makrofinančna pomoč +) (v nadaljnjem besedilu: instrument) v obliki posojil, nepovratne podpore in subvencije obrestne mere.

2.   V uredbi so določeni cilji instrumenta, njegovo financiranje, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje tega financiranja.

Člen 2

Cilji instrumenta

1.   Splošni cilj instrumenta je zagotoviti kratkoročno finančno pomoč Ukrajini na predvidljiv, neprekinjen, urejen in pravočasen način, financiranje sanacije in začetno podporo za povojno obnovo, kadar je to primerno, z namenom podpiranja Ukrajine na poti povezovanja z Evropo.

2.   Za dosego splošnega cilja so glavni specifični cilji zlasti podpreti:

| (a) | makrofinančno stabilnost ter zmanjšati omejitve pri zunanjem in notranjem financiranju Ukrajine; |
| --- | --- |

(a)

makrofinančno stabilnost ter zmanjšati omejitve pri zunanjem in notranjem financiranju Ukrajine;

| (b) | program reform, usmerjen v zgodnjo pripravljalno fazo predpristopnega procesa, kot je ustrezno, vključno s krepitvijo ukrajinskih institucij, reformiranjem in povečanjem učinkovitosti javne uprave ter preglednostjo, strukturnimi reformami in dobrim upravljanjem na vseh ravneh; |
| --- | --- |

(b)

program reform, usmerjen v zgodnjo pripravljalno fazo predpristopnega procesa, kot je ustrezno, vključno s krepitvijo ukrajinskih institucij, reformiranjem in povečanjem učinkovitosti javne uprave ter preglednostjo, strukturnimi reformami in dobrim upravljanjem na vseh ravneh;

| (c) | obnovitev kritičnih funkcij in sanacijo infrastrukture ter pomoč ljudem v stiski. |
| --- | --- |

(c)

obnovitev kritičnih funkcij in sanacijo infrastrukture ter pomoč ljudem v stiski.

Člen 3

Področja podpore

Za doseganje svojih ciljev instrument podpira zlasti naslednje:

| (a) | financiranje potreb Ukrajine po financiranju za ohranitev makrofinančne stabilnosti države; |
| --- | --- |

(a)

financiranje potreb Ukrajine po financiranju za ohranitev makrofinančne stabilnosti države;

| (b) | sanacijo, na primer z obnovo kritične infrastrukture, kot so energetska infrastruktura, vodni sistemi, prometna omrežja, notranje ceste ali mostovi, ali v strateških gospodarskih sektorjih in socialni infrastrukturi, kot so zdravstvene ustanove, šole in stanovanja za premeščene osebe, vključno z začasnimi in socialnimi stanovanji; |
| --- | --- |

(b)

sanacijo, na primer z obnovo kritične infrastrukture, kot so energetska infrastruktura, vodni sistemi, prometna omrežja, notranje ceste ali mostovi, ali v strateških gospodarskih sektorjih in socialni infrastrukturi, kot so zdravstvene ustanove, šole in stanovanja za premeščene osebe, vključno z začasnimi in socialnimi stanovanji;

| (c) | sektorske in institucionalne reforme, vključno s protikorupcijskimi in pravosodnimi reformami, spoštovanjem pravne države, dobrim upravljanjem ter modernizacijo nacionalnih in lokalnih institucij; |
| --- | --- |

(c)

sektorske in institucionalne reforme, vključno s protikorupcijskimi in pravosodnimi reformami, spoštovanjem pravne države, dobrim upravljanjem ter modernizacijo nacionalnih in lokalnih institucij;

| (d) | priprave na obnovo Ukrajine; |
| --- | --- |

(d)

priprave na obnovo Ukrajine;

| (e) | podporo uskladitvi regulativnega okvira Ukrajine z regulativnim okvirom Unije in vključitvi Ukrajine v enotni trg ter krepitev gospodarskega razvoja in izboljšanje konkurenčnosti; |
| --- | --- |

(e)

podporo uskladitvi regulativnega okvira Ukrajine z regulativnim okvirom Unije in vključitvi Ukrajine v enotni trg ter krepitev gospodarskega razvoja in izboljšanje konkurenčnosti;

| (f) | krepitev upravne zmogljivosti Ukrajine z ustreznimi sredstvi, vključno z uporabo tehnične pomoči. |
| --- | --- |

(f)

krepitev upravne zmogljivosti Ukrajine z ustreznimi sredstvi, vključno z uporabo tehnične pomoči.

Člen 4

Razpoložljiva podpora v okviru instrumenta

1.   Podpora v okviru instrumenta v obliki posojil je ob upoštevanju člena 5 na voljo v znesku do 18 000 000 000 EUR za obdobje od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2023, pri čemer so izplačila možna do 31. marca 2024.

Podpora se da na voljo postopoma, ko začnejo veljati jamstva držav članic v skladu s členom 5(4), pri čemer se nikoli ne presežejo zneski, ki jih zajemajo ti sporazumi o jamstvu.

Vendar se od datuma začetka uporabe spremembe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 – ali njene naslednice –, ki določa jamstvo za posojila iz prvega pododstavka tega odstavka v okviru proračuna Unije nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira in do zgornjih mej iz člena 3(1) in (2) Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053, drugi pododstavek tega odstavka preneha uporabljati in podpora iz prvega pododstavka tega odstavka postane na voljo v celoti.

2.   V okviru instrumenta je za obdobje od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2027 na voljo tudi dodatna podpora ob upoštevanju člena 7(1), in sicer za kritje odhodkov na podlagi člena 17. Ta dodatna podpora se lahko da na voljo po 31. decembru 2027 ob upoštevanju člena 7(1).

3.   Dodatni zneski, na voljo v skladu s členom 7(2) in (4) te uredbe, se lahko namenijo kot nepovratna podpora, kadar je to določeno v memorandumu o soglasju, ki se sklene v skladu s členom 9 te uredbe, ali v skladu z uredbama (EU) 2021/947 in (ES) št. 1257/96 za financiranje ukrepov za doseganje ciljev iz člena 2(2), točki (b) in (c), te uredbe v skladu s pravili navedenih uredb.

4.   Zneski iz odstavka 3 lahko krijejo odhodke za podporo pri izvajanju instrumenta in za doseganje njegovih ciljev, vključno z upravno podporo, povezano z dejavnostmi pripravljanja, naknadnega ukrepanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, potrebnimi za tako izvajanje, ter odhodke na sedežu in delegacijah Unije za upravno podporo in podporo pri usklajevanju, ki sta potrebni za instrument, in za upravljanje operacij, ki se financirajo v okviru instrumenta, vključno z ukrepi informiranja in komuniciranja ter korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

Člen 5

Prispevki držav članic v obliki jamstev

1.   Države članice lahko prispevajo z zagotavljanjem jamstev do skupnega zneska 18 000 000 000 EUR za podporo v okviru instrumenta v obliki posojil iz člena 4(1).

2.   Kadar države članice zagotovijo prispevke, se ti zagotovijo v obliki nepreklicnih in brezpogojnih jamstev na zahtevo na podlagi sporazuma o jamstvu, ki se sklene s Komisijo, v skladu s členom 6.

3.   Sorazmerni delež prispevka zadevne države članice (razdelitveni ključ glede prispevkov) k znesku iz odstavka 1 tega člena ustreza sorazmernemu deležu te države članice glede na skupni BND Unije, kot izhaja iz poglavja splošnih prihodkov proračuna za leto 2023, del A („Financiranje letnega proračuna Unije, uvod“), razpredelnica 4, stolpec (1), kot je določeno v splošnem proračunu Unije za proračunsko leto 2023, kot je bil dokončno sprejet 23. novembra 2022.

4.   Jamstva posamezne države članice začnejo veljati z datumom začetka veljavnosti sporazuma o jamstvu iz člena 6 med Komisijo in zadevno državo članico.

5.   Zneski, ki izhajajo iz unovčitev jamstev, so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(2), točka (a)(ii), finančne uredbe za plačilo finančnih obveznosti iz naslova podpore v okviru instrumenta v obliki posojil iz člena 4(1) te uredbe.

6.   Preden Komisija unovči jamstva, ki jih zagotovijo države članice, po lastni presoji in v okviru svoje odgovornosti preuči vse ukrepe, ki so na voljo v okviru diverzificirane strategije financiranja iz člena 220a finančne uredbe, v skladu z omejitvami iz te uredbe. Ta preučitev ne vpliva na to, da so jamstva, zagotovljena na podlagi odstavka 2 tega člena, nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo. Komisija ob unovčitvi jamstev obvesti države članice o preučitvi, kot je ustrezno.

7.   Z odstopanjem od člena 211(4), točka (c), finančne uredbe se zneski, izterjani od Ukrajine v zvezi s podporo v okviru instrumenta v obliki posojil iz člena 4(1) te uredbe povrnejo zadevnim državam članicam do zneska unovčitev jamstva, ki so ga države članice poravnale na podlagi člena 6, točka (a), te uredbe.

Člen 6

Sporazumi o jamstvu

Komisija sklene sporazum o jamstvu z vsako državo članico, ki zagotovi jamstvo iz člena 5. Ta sporazum določa pravila v zvezi z jamstvom, ki so enaka za vse države članice, kar vključuje zlasti določbe o:

| (a) | vzpostavitvi obveznosti držav članic, da poravnajo unovčitve jamstev, ki jih izvede Komisija v zvezi s podporo v okviru instrumenta v obliki posojil iz člena 4(1); |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitvi obveznosti držav članic, da poravnajo unovčitve jamstev, ki jih izvede Komisija v zvezi s podporo v okviru instrumenta v obliki posojil iz člena 4(1);

| (b) | zagotovitvi, da se unovčitve jamstev izvedejo sorazmerno ob uporabi razdelitvenega ključa glede prispevkov iz člena 5(3); razdelitveni ključ se začasno sorazmerno prilagodi, dokler ne začnejo veljati vsi sporazumi o jamstvu med Komisijo in državami članicami v skladu s členom 5(4); |
| --- | --- |

(b)

zagotovitvi, da se unovčitve jamstev izvedejo sorazmerno ob uporabi razdelitvenega ključa glede prispevkov iz člena 5(3); razdelitveni ključ se začasno sorazmerno prilagodi, dokler ne začnejo veljati vsi sporazumi o jamstvu med Komisijo in državami članicami v skladu s členom 5(4);

| (c) | zagotovitvi, da bo na podlagi unovčitve jamstva Unija zmožna odplačati sredstva, izposojena na podlagi člena 16(1) na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij, če Ukrajina dolgov ne plača, vključno s primeri sprememb časovnega razporeda plačil iz kakršnega koli razloga ter pričakovanih in nepričakovanih neplačil; |
| --- | --- |

(c)

zagotovitvi, da bo na podlagi unovčitve jamstva Unija zmožna odplačati sredstva, izposojena na podlagi člena 16(1) na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij, če Ukrajina dolgov ne plača, vključno s primeri sprememb časovnega razporeda plačil iz kakršnega koli razloga ter pričakovanih in nepričakovanih neplačil;

| (d) | zagotovitvi, da ima Komisija v primeru, če država članica v celoti ali delno ne poravna unovčitve jamstva, pravico, da za kritje dela, ki ustreza zadevni državi članici, izvede dodatne unovčitve jamstev za jamstva, ki jih zagotovijo druge države članice. Takšne dodatne unovčitve se izvedejo sorazmerno z relativnim deležem vsake druge države članice v BND Unije iz člena 5(3), kot je prilagojen brez upoštevanja relativnega deleža zadevne države članice. Država članica, ki ni poravnala unovčitve jamstva, je še naprej odgovorna za njegovo poravnavo in tudi za vse nastale stroške. Druge države članice prejmejo za vse dodatne prispevke povračilo iz zneskov, ki jih Komisija izterja od države članice, ki ni poravnala unovčitve jamstva. Jamstvo države članice, ki se unovči, je v vseh okoliščinah omejeno s skupnim zneskom jamstva, ki ga ta država članica prispeva na podlagi sporazuma o jamstvu; |
| --- | --- |

(d)

zagotovitvi, da ima Komisija v primeru, če država članica v celoti ali delno ne poravna unovčitve jamstva, pravico, da za kritje dela, ki ustreza zadevni državi članici, izvede dodatne unovčitve jamstev za jamstva, ki jih zagotovijo druge države članice. Takšne dodatne unovčitve se izvedejo sorazmerno z relativnim deležem vsake druge države članice v BND Unije iz člena 5(3), kot je prilagojen brez upoštevanja relativnega deleža zadevne države članice. Država članica, ki ni poravnala unovčitve jamstva, je še naprej odgovorna za njegovo poravnavo in tudi za vse nastale stroške. Druge države članice prejmejo za vse dodatne prispevke povračilo iz zneskov, ki jih Komisija izterja od države članice, ki ni poravnala unovčitve jamstva. Jamstvo države članice, ki se unovči, je v vseh okoliščinah omejeno s skupnim zneskom jamstva, ki ga ta država članica prispeva na podlagi sporazuma o jamstvu;

| (e) | plačilnih pogojih; |
| --- | --- |

(e)

plačilnih pogojih;

| (f) | zagotovitvi, da jamstva ni več mogoče unovčiti od datuma začetka uporabe spremembe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 – ali njene naslednice –, ki določa jamstvo za posojila iz člena 4(1) te uredbe v okviru proračuna Unije nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira in do zgornjih mej iz člena 3(1) in (2) Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

(f)

zagotovitvi, da jamstva ni več mogoče unovčiti od datuma začetka uporabe spremembe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 – ali njene naslednice –, ki določa jamstvo za posojila iz člena 4(1) te uredbe v okviru proračuna Unije nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira in do zgornjih mej iz člena 3(1) in (2) Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053.

Člen 7

Prispevki držav članic in tretjih strani

1.   Države članice lahko prispevajo k instrumentu z zneski iz člena 4(2). Sorazmerni delež, ki ga prispeva zadevna država članica k tem zneskom, ustreza sorazmernemu deležu te države članice v skupnem BND Unije. Za prispevke za leto n se sorazmerni delež, ki temelji na BND, izračuna kot delež v skupnem BND Unije, kakor izhaja iz ustreznega stolpca v prihodkovnem delu zadnjega letnega proračuna Unije ali zadnje spremembe letnega proračuna Unije, ki se sprejme za leto n–1.

Podpora v okviru instrumenta iz tega odstavka je na voljo za kateri koli znesek, določen v sporazumu med Komisijo in zadevno državo članico po začetku veljavnosti navedenega sporazuma.

2.   Države članice lahko prispevajo k instrumentu z dodatnimi zneski iz člena 4(3).

3.   Prispevki iz odstavkov 1 in 2 tega člena so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(2), točka (a)(ii), finančne uredbe.

4.   Z dodatnimi zneski iz člena 4(3) te uredbe lahko k nepovratni podpori v okviru instrumenta prispevajo tudi zainteresirane tretje države in tretje strani, zlasti v zvezi s specifičnimi cilji iz člena 2(2), točki (b) in (c), te uredbe. Ti prispevki so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(2), točki (d) in (e), finančne uredbe.

ODDELEK 2

Pogoji za podporo v okviru instrumenta

Člen 8

Predpogoj za podporo v okviru instrumenta

1.   Predpogoj za dodelitev podpore v okviru instrumenta je, da Ukrajina še naprej podpira in spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

2.   Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje spremljata izpolnjevanje predpogoja iz odstavka 1 v celotnem obdobju podpore, ki se zagotavlja v okviru instrumenta, zlasti pred izplačili, pri čemer po potrebi ustrezno upoštevata redno poročilo Komisije o širitvi. Upoštevajo se tudi okoliščine v Ukrajini in posledice uporabe vojnega prava v njej.

3.   Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (15).

Člen 9

Memorandum o soglasju

1.   Komisija z Ukrajino sklene memorandum o soglasju, ki določa zlasti pogoje politike, okvirno finančno načrtovanje in zahteve glede poročanja iz člena 10, s katerimi naj se pogojuje podpora Unije v okviru instrumenta.

Pogoji politike se ob upoštevanju splošnih razmer v Ukrajini po potrebi povežejo s cilji iz členov 2 in 3 in njihovim izvajanjem ter s predpogojem iz člena 8. Vključujejo zavezanost načelom dobrega finančnega poslovodenja s poudarkom na boju proti korupciji, organiziranemu kriminalu in goljufijam, preprečevanju nasprotij interesov ter vzpostavitvi preglednega in odgovornega okvira za upravljanje sanacije in po potrebi obnove.

2.   Komisija lahko opravi vmesni pregled memoranduma o soglasju. Po pregledu ga lahko spremeni.

3.   Memorandum o soglasju se sprejme in spreminja v skladu s postopkom pregleda, določenim v členu 19(2).

Člen 10

Zahteve glede poročanja

1.   V memorandum o soglasju se vključijo zahteve glede poročanja za Ukrajino, s katerimi se morajo zlasti zagotoviti učinkovitost in preglednost uporabe podpore, zagotovljene v okviru instrumenta, ter prevzemanje odgovornosti zanjo.

2.   Komisija redno preverja izvajanje zahtev glede poročanja in napredek pri izpolnjevanju pogojev politike, določenih v memorandumu o soglasju. Komisija o rezultatih tega preverjanja obvesti Evropski parlament in Svet.

ODDELEK 3

Sprostitev podpore v okviru instrumenta in obveznosti ocenjevanja ter obveščanja

Člen 11

Sprostitev podpore v okviru instrumenta

1.   Komisija da ob upoštevanju zahtev iz člena 12 podporo v okviru instrumenta na voljo v obrokih. Določi časovni okvir za izplačilo vsakega obroka. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah.

2.   Komisija sprostitev podpore v okviru instrumenta upravlja na podlagi ocene izvajanja pogojev politike, vključenih v memorandum o soglasju.

Člen 12

Odločitev o sprostitvi podpore v okviru instrumenta

1.   Ukrajina pred izplačilom vsakega obroka predloži zahtevek za sredstva skupaj s poročilom v skladu z določbami memoranduma o soglasju.

2.   Komisija se odloči za sprostitev obrokov, če oceni, da so izpolnjene naslednje zahteve:

| (a) | spoštovanje predpogoja iz člena 8; |
| --- | --- |

(a)

spoštovanje predpogoja iz člena 8;

| (b) | zadovoljivo izvajanje zahtev glede poročanja, dogovorjenih v memorandumu o soglasju; |
| --- | --- |

(b)

zadovoljivo izvajanje zahtev glede poročanja, dogovorjenih v memorandumu o soglasju;

| (c) | zadovoljiv napredek pri izvajanju pogojev politike, določenih v memorandumu o soglasju. |
| --- | --- |

(c)

zadovoljiv napredek pri izvajanju pogojev politike, določenih v memorandumu o soglasju.

3.   Preden se izplača najvišji možni znesek podpore v okviru instrumenta, Komisija preveri izpolnjevanje vseh pogojev politike, določenih v memorandumu o soglasju.

Člen 13

Zmanjšanje, začasna prekinitev in ukinitev podpore v okviru instrumenta

1.   Če se finančne potrebe Ukrajine v obdobju izplačevanja podpore Unije v okviru instrumenta znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, lahko Komisija zmanjša znesek podpore oziroma podporo začasno prekine ali ukine.

2.   Če zahtevi iz člena 12(2) nista več izpolnjeni, Komisija začasno prekine ali ukine izplačila podpore v okviru instrumenta.

Člen 14

Ocena izvrševanja podpore v okviru instrumenta

Komisija med izvajanjem instrumenta z operativno oceno, ki se lahko izvede skupaj z operativno oceno iz sklepov (EU) 2022/1201 in (EU) 2022/1628, oceni ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Ukrajine, ki so relevantni za podporo v okviru instrumenta.

Člen 15

Obveščanje Evropskega parlamenta in Sveta

Komisija obvešča Evropski parlament in Svet o razvoju dogodkov v zvezi s podporo Unije v okviru instrumenta, tudi o izplačilih v okviru instrumenta, in razvoju dogodkov v zvezi z operacijami iz člena 11, ter jima pravočasno predloži ustrezne dokumente. V primeru začasne prekinitve ali ukinitve na podlagi člena 13(2) nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za začasno prekinitev ali ukinitev.

POGLAVJE II

POSEBNE DOLOČBE V ZVEZI Z IZVRŠEVANJEM PODPORE

Člen 16

Najemanje in dajanje posojil

1.   Za financiranje podpore v okviru instrumenta, ki je v obliki posojil, se na Komisijo prenese pooblastilo, da si v skladu s členom 220a finančne uredbe na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij v imenu Unije sposodi potrebna sredstva.

2.   Podrobni pogoji podpore v okviru instrumenta, ki je v obliki posojil, se določijo v sporazumu o posojilih v skladu s členom 220 finančne uredbe, ki ga skleneta Komisija in Ukrajina. Trajanje posojil ne sme biti daljše od 35 let.

3.   Z odstopanjem od člena 31(3), drugi stavek, Uredbe (EU) 2021/947 se makrofinančna pomoč Ukrajini v obliki posojil v okviru instrumenta ne podpre z jamstvom za zunanje delovanje.

Za posojila v skladu s to uredbo se ne oblikujejo rezervacije, z odstopanjem od člena 211(1) finančne uredbe pa se ne določi stopnja rezervacij kot odstotek zneska iz člena 4(1) te uredbe.

Člen 17

Subvencija obrestne mere

1.   Z odstopanjem od člena 220(5), točka (e), finančne uredbe in ob upoštevanju razpoložljivih sredstev lahko Unija za posojila na podlagi te uredbe prevzame obresti z odobritvijo subvencije obrestne mere in prevzemom upravnih stroškov v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil, razen stroškov v zvezi s predčasnim odplačilom posojila.

2.   Ukrajina lahko Unijo vsako leto zaprosi za subvencijo obrestne mere in prevzem upravnih stroškov.

Člen 18

Sporazum o financiranju za nepovratno podporo

Podrobni pogoji nepovratne podpore iz člena 4(3) te uredbe se določijo v sporazumu o financiranju, ki se sklene med Komisijo in Ukrajino. Z odstopanjem od člena 220(5) finančne uredbe sporazum o financiranju vsebuje le določbe iz člena 220(5), točke (a), (b) in (c), navedene uredbe. V sporazum o financiranju se vključijo določbe o zaščiti finančnih interesov Unije, pregledih, revizijah, preprečevanju goljufij in drugih nepravilnosti ter izterjavi sredstev.

POGLAVJE III

SKUPNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 19

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 20

Letno poročilo

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži oceno izvajanju poglavja I te uredbe, vključno z ovrednotenjem tega izvajanja. V navedenem poročilu se:

| (a) | preuči napredek, dosežen pri izvrševanju podpore Unije v okviru instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

preuči napredek, dosežen pri izvrševanju podpore Unije v okviru instrumenta;

| (b) | ocenijo gospodarske razmere in obeti za Ukrajino ter izvajanje zahtev in pogojev iz oddelka 2 poglavja I te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

ocenijo gospodarske razmere in obeti za Ukrajino ter izvajanje zahtev in pogojev iz oddelka 2 poglavja I te uredbe;

| (c) | navede povezava med zahtevami in pogoji, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočim makrofinančnim položajem Ukrajine ter odločitvami Komisije o sprostitvi obrokov podpore v okviru instrumenta. |
| --- | --- |

(c)

navede povezava med zahtevami in pogoji, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočim makrofinančnim položajem Ukrajine ter odločitvami Komisije o sprostitvi obrokov podpore v okviru instrumenta.

2.   Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja razpoložljivosti Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov podpore Unije v okviru instrumenta ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

Člen 21

Končne določbe

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 14. decembra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 10. decembra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (UL L 161, 29.5.2014, str. 3).

2

(3)  Sklep (EU) 2022/313 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. februarja 2022 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Ukrajini (UL L 55, 28.2.2022, str. 4).

3

(4)  Sklep (EU) 2022/1201 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2022 o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini (UL L 186, 13.7.2022, str. 1).

4

(5)  Sklep (EU) 2022/1628 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. septembra 2022 o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201 (UL L 245, 22.9.2022, str. 1).

5

(6)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/509 z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/528 (UL L 102, 24.3.2021, str. 14).

6

(7)  Sklep Sveta (SZVP) 2022/1968 z dne 17. oktobra 2022 o misiji Evropske unije za vojaško pomoč v podporo Ukrajini (EUMAM Ukraine) (UL L 270, 18.10.2022, str. 85).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/836 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (UL L 185, 26.5.2021, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L 209, 14.6.2021, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (UL L 163, 2.7.1996, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

11

(12)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

12

(13)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

14

(15)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

15

---

DIREKTIVE

| 16.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/15

---

DIREKTIVA (EU) 2022/2464 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2022

o spremembi Uredbe (EU) št. 537/2014, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Direktive 2013/34/EU glede poročanja podjetij o trajnostnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 50 in 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska komisija se je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: zeleni dogovor) zavezala, da bo pregledala določbe o nefinančnem poročanju iz Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zeleni dogovor je nova strategija Unije za rast. Njegov cilj je do leta 2050 preoblikovati Unijo v sodobno, z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo brez neto emisij toplogrednih plinov. Njegov cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov Unije pred nevarnostmi in vplivi, ki izhajajo iz okolja. Cilj zelenega dogovora je ločiti gospodarsko rast od rabe virov in zagotoviti, da bodo vse regije in državljani Unije sodelovali pri socialno pravičnem prehodu na trajnostni gospodarski sistem, pri čemer ne bo nihče in noben kraj prezrt. Prispeval bo k cilju vzpostavitve gospodarstva, ki bo delovalo v korist ljudi, okrepil bo socialno tržno gospodarstvo Unije in pomagal zagotoviti, da bo pripravljeno na prihodnost ter da bo zagotavljalo stabilnost, delovna mesta, rast in trajnostne naložbe.
  Ti cilji so zlasti pomembni, če se upošteva socialno-ekonomska škoda, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, ter potreba po trajnostnem, vključujočem in pravičnem okrevanju. Z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je postal cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 v Uniji zavezujoč. Poleg tega se Komisija v svojem sporočilu z dne 20. maja 2020 z naslovom „Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja“ zavezuje, da bo do leta 2050 zagotovila, da bodo vsi svetovni ekosistemi obnovljeni, odporni in ustrezno zavarovani. Cilj te strategije je evropsko biotsko raznovrstnost do leta 2030 usmeriti na pot okrevanja. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija se je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: zeleni dogovor) zavezala, da bo pregledala določbe o nefinančnem poročanju iz Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zeleni dogovor je nova strategija Unije za rast. Njegov cilj je do leta 2050 preoblikovati Unijo v sodobno, z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo brez neto emisij toplogrednih plinov. Njegov cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov Unije pred nevarnostmi in vplivi, ki izhajajo iz okolja. Cilj zelenega dogovora je ločiti gospodarsko rast od rabe virov in zagotoviti, da bodo vse regije in državljani Unije sodelovali pri socialno pravičnem prehodu na trajnostni gospodarski sistem, pri čemer ne bo nihče in noben kraj prezrt. Prispeval bo k cilju vzpostavitve gospodarstva, ki bo delovalo v korist ljudi, okrepil bo socialno tržno gospodarstvo Unije in pomagal zagotoviti, da bo pripravljeno na prihodnost ter da bo zagotavljalo stabilnost, delovna mesta, rast in trajnostne naložbe.

Ti cilji so zlasti pomembni, če se upošteva socialno-ekonomska škoda, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, ter potreba po trajnostnem, vključujočem in pravičnem okrevanju. Z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je postal cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 v Uniji zavezujoč. Poleg tega se Komisija v svojem sporočilu z dne 20. maja 2020 z naslovom „Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja“ zavezuje, da bo do leta 2050 zagotovila, da bodo vsi svetovni ekosistemi obnovljeni, odporni in ustrezno zavarovani. Cilj te strategije je evropsko biotsko raznovrstnost do leta 2030 usmeriti na pot okrevanja.

| (2) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 8. marca 2018 z naslovom „Akcijski načrt: financiranje trajnostne rasti“ (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti) določila ukrepe za doseganje ciljev, ki so: preusmeriti kapitalske tokove v naložbe v trajnostno rast, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast, obvladati finančna tveganja, ki izhajajo iz podnebnih sprememb, izčrpavanja virov, degradacije okolja in socialnih vprašanj, ter spodbuditi preglednost in dolgoročno naravnanost finančnih in gospodarskih dejavnosti. Predpogoj za doseganje teh ciljev je, da nekatere kategorije podjetij razkrijejo relevantne, primerljive in zanesljive informacije o trajnostnosti. Evropski parlament in Svet sta v okviru izvajanja akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti sprejela več zakonodajnih aktov. Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ureja, kako morajo udeleženci na finančnem trgu in finančni svetovalci končnim vlagateljem in lastnikom sredstev razkriti informacije o trajnostnosti.
  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (6) vzpostavlja klasifikacijski sistem za okoljsko trajnostne gospodarske dejavnosti z namenom povečanja trajnostnih naložb in boja proti lažnemu zelenemu oglaševanju finančnih produktov, za katere se neupravičeno trdi, da so trajnostni. Uredba (EU) 2019/2089 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki jo dopolnjujejo delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/1816 (8), (EU) 2020/1817 (9) in (EU) 2020/1818 (10), uvaja okoljske, socialne in upravljavske zahteve glede razkritja za upravljavce referenčnih vrednosti ter minimalne standarde za oblikovanje referenčnih vrednosti EU za podnebni prehod in referenčnih vrednosti EU, usklajenih s Pariškim sporazumom.
  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) od velikih institucij, ki so izdale vrednostne papirje, sprejete v trgovanje na reguliranem trgu, zahteva, da od 28. junija 2022 naprej razkrivajo informacije o okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganjih. Bonitetni okvir za investicijska podjetja, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (12) in Direktivo (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta (13), vsebuje določbe o uvedbi okoljskega, socialnega in upravljavskega vidika tveganj v proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja (SREP) s strani pristojnih organov ter vsebuje zahteve glede razkritja okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj za investicijska podjetja, ki se uporabljajo od 26. decembra 2022. Komisija je 6. julija 2021 na podlagi akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti sprejela tudi predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih zelenih obveznicah. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 8. marca 2018 z naslovom „Akcijski načrt: financiranje trajnostne rasti“ (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti) določila ukrepe za doseganje ciljev, ki so: preusmeriti kapitalske tokove v naložbe v trajnostno rast, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast, obvladati finančna tveganja, ki izhajajo iz podnebnih sprememb, izčrpavanja virov, degradacije okolja in socialnih vprašanj, ter spodbuditi preglednost in dolgoročno naravnanost finančnih in gospodarskih dejavnosti. Predpogoj za doseganje teh ciljev je, da nekatere kategorije podjetij razkrijejo relevantne, primerljive in zanesljive informacije o trajnostnosti. Evropski parlament in Svet sta v okviru izvajanja akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti sprejela več zakonodajnih aktov. Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ureja, kako morajo udeleženci na finančnem trgu in finančni svetovalci končnim vlagateljem in lastnikom sredstev razkriti informacije o trajnostnosti.

Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (6) vzpostavlja klasifikacijski sistem za okoljsko trajnostne gospodarske dejavnosti z namenom povečanja trajnostnih naložb in boja proti lažnemu zelenemu oglaševanju finančnih produktov, za katere se neupravičeno trdi, da so trajnostni. Uredba (EU) 2019/2089 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki jo dopolnjujejo delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/1816 (8), (EU) 2020/1817 (9) in (EU) 2020/1818 (10), uvaja okoljske, socialne in upravljavske zahteve glede razkritja za upravljavce referenčnih vrednosti ter minimalne standarde za oblikovanje referenčnih vrednosti EU za podnebni prehod in referenčnih vrednosti EU, usklajenih s Pariškim sporazumom.

Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) od velikih institucij, ki so izdale vrednostne papirje, sprejete v trgovanje na reguliranem trgu, zahteva, da od 28. junija 2022 naprej razkrivajo informacije o okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganjih. Bonitetni okvir za investicijska podjetja, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (12) in Direktivo (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta (13), vsebuje določbe o uvedbi okoljskega, socialnega in upravljavskega vidika tveganj v proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja (SREP) s strani pristojnih organov ter vsebuje zahteve glede razkritja okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj za investicijska podjetja, ki se uporabljajo od 26. decembra 2022. Komisija je 6. julija 2021 na podlagi akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti sprejela tudi predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih zelenih obveznicah.

| (3) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 17. junija 2019 z naslovom „Smernice za nefinančno poročanje: dopolnilo o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem“ (v nadaljnjem besedilu: smernice o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem) poudarila koristi poročanja o informacijah, povezanih s podnebjem, za podjetja, zlasti boljše poznavanje in razumevanje s podnebjem povezanih tveganj in priložnosti v podjetju, vzpostavitev bolj raznolike baze vlagateljev, ustvarjanja nižjih stroškov kapitala in izboljšanje konstruktivnega dialoga z vsemi deležniki. Poleg tega lahko na odločanje, upravljanje podjetij in odpornost vpliva tudi raznolikost v upravnih odborih podjetij. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 17. junija 2019 z naslovom „Smernice za nefinančno poročanje: dopolnilo o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem“ (v nadaljnjem besedilu: smernice o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem) poudarila koristi poročanja o informacijah, povezanih s podnebjem, za podjetja, zlasti boljše poznavanje in razumevanje s podnebjem povezanih tveganj in priložnosti v podjetju, vzpostavitev bolj raznolike baze vlagateljev, ustvarjanja nižjih stroškov kapitala in izboljšanje konstruktivnega dialoga z vsemi deležniki. Poleg tega lahko na odločanje, upravljanje podjetij in odpornost vpliva tudi raznolikost v upravnih odborih podjetij.

| (4) | Svet je v svojih sklepih z dne 5. decembra 2019 o poglobitvi unije kapitalskih trgov poudaril pomen zanesljivih, primerljivih in relevantnih informacij o trajnostnih tveganjih, priložnostih in učinkih ter Komisijo pozval, naj razmisli o razvoju evropskega standarda za nefinančno poročanje. |
| --- | --- |

(4)

Svet je v svojih sklepih z dne 5. decembra 2019 o poglobitvi unije kapitalskih trgov poudaril pomen zanesljivih, primerljivih in relevantnih informacij o trajnostnih tveganjih, priložnostih in učinkih ter Komisijo pozval, naj razmisli o razvoju evropskega standarda za nefinančno poročanje.

| (5) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 29. maja 2018 o vzdržnih financah (14) pozval k nadaljnjemu razvoju zahtev glede nefinančnega poročanja v okviru Direktive 2013/34/EU. V svoji resoluciji z dne 17. decembra 2020 o trajnostnem upravljanju podjetij (15) je Evropski parlament pozdravil zavezo Komisije, da bo pregledala Direktivo 2013/34/EU, in izrazil potrebo po vzpostaviti celovitega okvira Unije za nefinančno poročanje, ki bi vseboval obvezne standarde Unije za nefinančno poročanje. Pozval je k razširitvi področja uporabe zahtev za poročanje na dodatne kategorije podjetij in k uvedbi zahteve po reviziji. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 29. maja 2018 o vzdržnih financah (14) pozval k nadaljnjemu razvoju zahtev glede nefinančnega poročanja v okviru Direktive 2013/34/EU. V svoji resoluciji z dne 17. decembra 2020 o trajnostnem upravljanju podjetij (15) je Evropski parlament pozdravil zavezo Komisije, da bo pregledala Direktivo 2013/34/EU, in izrazil potrebo po vzpostaviti celovitega okvira Unije za nefinančno poročanje, ki bi vseboval obvezne standarde Unije za nefinančno poročanje. Pozval je k razširitvi področja uporabe zahtev za poročanje na dodatne kategorije podjetij in k uvedbi zahteve po reviziji.

| (6) | Generalna skupščina Združenih narodov (OZN) je v svoji resoluciji z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030) sprejela nov svetovni okvir za trajnostni razvoj. Jedro Agende 2030 so cilji trajnostnega razvoja OZN, zajema pa tri vidike trajnostnosti: gospodarskega, socialnega in okoljskega. Sporočilo Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope: evropsko ukrepanje za trajnost“ je povezalo cilje OZN za trajnostni razvoj z okvirom politike Unije, da se ti cilji že od začetka naprej upoštevajo pri vseh ukrepih in pobudah politike Unije tako v Uniji kot zunaj nje. Svet je v svojih sklepih z dne 20. junija 2017 o trajnostni prihodnosti Evrope: odziv EU na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 potrdil, da so Unija in njene države članice zavezane celovitemu, usklajenemu, obsežnemu, integriranemu in učinkovitemu izvajanju Agende 2030 v tesnem sodelovanju s partnerji in drugimi deležniki. |
| --- | --- |

(6)

Generalna skupščina Združenih narodov (OZN) je v svoji resoluciji z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030) sprejela nov svetovni okvir za trajnostni razvoj. Jedro Agende 2030 so cilji trajnostnega razvoja OZN, zajema pa tri vidike trajnostnosti: gospodarskega, socialnega in okoljskega. Sporočilo Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope: evropsko ukrepanje za trajnost“ je povezalo cilje OZN za trajnostni razvoj z okvirom politike Unije, da se ti cilji že od začetka naprej upoštevajo pri vseh ukrepih in pobudah politike Unije tako v Uniji kot zunaj nje. Svet je v svojih sklepih z dne 20. junija 2017 o trajnostni prihodnosti Evrope: odziv EU na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 potrdil, da so Unija in njene države članice zavezane celovitemu, usklajenemu, obsežnemu, integriranemu in učinkovitemu izvajanju Agende 2030 v tesnem sodelovanju s partnerji in drugimi deležniki.

| (7) | Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16) je spremenila Direktivo 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij nekaterih velikih podjetij in skupin. Direktiva 2014/95/EU je uvedla zahtevo, da morajo podjetja sporočati informacije vsaj o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah, spoštovanju človekovih pravic ter zadevah v zvezi s preprečevanjem korupcije in bojem proti podkupovanju. V zvezi s temi temami je Direktiva 2014/95/EU od podjetij zahtevala, da razkrijejo informacije v okviru naslednjih področjih poročanja: poslovni model, politike, vključno s postopki skrbnega pregleda, rezultati teh politik, tveganja in upravljanje tveganj ter ključni kazalniki uspešnosti, pomembni za posamezne dejavnosti. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16) je spremenila Direktivo 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij nekaterih velikih podjetij in skupin. Direktiva 2014/95/EU je uvedla zahtevo, da morajo podjetja sporočati informacije vsaj o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah, spoštovanju človekovih pravic ter zadevah v zvezi s preprečevanjem korupcije in bojem proti podkupovanju. V zvezi s temi temami je Direktiva 2014/95/EU od podjetij zahtevala, da razkrijejo informacije v okviru naslednjih področjih poročanja: poslovni model, politike, vključno s postopki skrbnega pregleda, rezultati teh politik, tveganja in upravljanje tveganj ter ključni kazalniki uspešnosti, pomembni za posamezne dejavnosti.

| (8) | Veliko deležnikov meni, da je izraz „nefinančne“ netočen, zlasti ker je iz njega mogoče sklepati, da te informacije niso finančno relevantne. Vendar so take informacije finančno vedno pomembnejše. Številne organizacije, pobude in posamezniki, ki delujejo na področju poročanja o trajnosti, uporabljajo izraz „informacije o trajnostnosti“. Zato je bolje, da se namesto izraza „nefinančne informacije“ uporablja izraz „informacije o trajnostnosti“. Direktivo 2013/34/EU bi bilo zato treba spremeniti, da se upošteva ta terminološka sprememba. |
| --- | --- |

(8)

Veliko deležnikov meni, da je izraz „nefinančne“ netočen, zlasti ker je iz njega mogoče sklepati, da te informacije niso finančno relevantne. Vendar so take informacije finančno vedno pomembnejše. Številne organizacije, pobude in posamezniki, ki delujejo na področju poročanja o trajnosti, uporabljajo izraz „informacije o trajnostnosti“. Zato je bolje, da se namesto izraza „nefinančne informacije“ uporablja izraz „informacije o trajnostnosti“. Direktivo 2013/34/EU bi bilo zato treba spremeniti, da se upošteva ta terminološka sprememba.

| (9) | Če bi podjetja izvajala boljše poročanje o trajnostnosti, bi to na koncu pomenilo koristi za posamezne državljane in varčevalce, vključno s sindikati in predstavniki delavcev, ki bi bili ustrezno obveščeni in bi lahko bolje sodelovali v socialnem dialogu. Varčevalci, ki želijo vlagati trajnostno, bodo imeli priložnost za to, vsi državljani pa bi imeli koristi od stabilnega, trajnostnega in vključujočega gospodarskega sistema. Za uresničitev teh koristi morajo informacije o trajnostnosti, razkrite v letnih poročilih podjetij, najprej doseči dve glavni skupini uporabnikov. Prvo skupino uporabnikov sestavljajo vlagatelji, vključno z upravitelji premoženja, ki želijo bolje razumeti tveganja in priložnosti, ki jih vprašanja trajnostnosti pomenijo za njihove naložbe, ter učinke teh naložb na ljudi in okolje. Drugo skupino uporabnikov predstavljajo akterji civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami in socialnimi partnerji, ki želijo zagotoviti, da podjetja bolj odgovarjajo za svoj vpliv na ljudi in okolje. Informacije o trajnostnosti, objavljene v letnih poročilih, lahko uporabijo tudi drugi deležniki, predvsem za spodbujanje primerljivosti v tržnih sektorjih in med njimi.
  Poslovni partnerji podjetij, vključno s strankami, se lahko zanesejo na informacije o trajnostnosti, da bi razumeli tveganja glede trajnostnosti in njene učinke v lastnih vrednostnih verigah ter po potrebi o njih poročali. Oblikovalci politike in okoljske agencije lahko te informacije, zlasti na skupni osnovi, uporabljajo za spremljanje okoljskih in socialnih trendov, prispevanje k okoljskim računom in pri pripravi javnih politik. Le malo posameznih državljanov in potrošnikov neposredno pregleda letna poročila podjetij, vendar bi lahko informacije o trajnostnosti uporabili posredno, na primer pri upoštevanju nasvetov ali mnenj finančnih svetovalcev ali nevladnih organizacij. Številni vlagatelji in upravitelji premoženja kupujejo informacije o trajnostnosti od tretjih ponudnikov podatkov, ki zbirajo informacije iz različnih virov, tudi iz javnih poročil podjetij. |
| --- | --- |

(9)

Če bi podjetja izvajala boljše poročanje o trajnostnosti, bi to na koncu pomenilo koristi za posamezne državljane in varčevalce, vključno s sindikati in predstavniki delavcev, ki bi bili ustrezno obveščeni in bi lahko bolje sodelovali v socialnem dialogu. Varčevalci, ki želijo vlagati trajnostno, bodo imeli priložnost za to, vsi državljani pa bi imeli koristi od stabilnega, trajnostnega in vključujočega gospodarskega sistema. Za uresničitev teh koristi morajo informacije o trajnostnosti, razkrite v letnih poročilih podjetij, najprej doseči dve glavni skupini uporabnikov. Prvo skupino uporabnikov sestavljajo vlagatelji, vključno z upravitelji premoženja, ki želijo bolje razumeti tveganja in priložnosti, ki jih vprašanja trajnostnosti pomenijo za njihove naložbe, ter učinke teh naložb na ljudi in okolje. Drugo skupino uporabnikov predstavljajo akterji civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami in socialnimi partnerji, ki želijo zagotoviti, da podjetja bolj odgovarjajo za svoj vpliv na ljudi in okolje. Informacije o trajnostnosti, objavljene v letnih poročilih, lahko uporabijo tudi drugi deležniki, predvsem za spodbujanje primerljivosti v tržnih sektorjih in med njimi.

Poslovni partnerji podjetij, vključno s strankami, se lahko zanesejo na informacije o trajnostnosti, da bi razumeli tveganja glede trajnostnosti in njene učinke v lastnih vrednostnih verigah ter po potrebi o njih poročali. Oblikovalci politike in okoljske agencije lahko te informacije, zlasti na skupni osnovi, uporabljajo za spremljanje okoljskih in socialnih trendov, prispevanje k okoljskim računom in pri pripravi javnih politik. Le malo posameznih državljanov in potrošnikov neposredno pregleda letna poročila podjetij, vendar bi lahko informacije o trajnostnosti uporabili posredno, na primer pri upoštevanju nasvetov ali mnenj finančnih svetovalcev ali nevladnih organizacij. Številni vlagatelji in upravitelji premoženja kupujejo informacije o trajnostnosti od tretjih ponudnikov podatkov, ki zbirajo informacije iz različnih virov, tudi iz javnih poročil podjetij.

| (10) | Trg informacij o trajnostnosti hitro raste, vloga tretjih ponudnikov podatkov pa postaja vse pomembnejša zaradi novih obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati vlagatelji in upravitelji premoženja. Z večjo razpoložljivostjo razčlenjenih podatkov bi morale te informacije dobiti tudi bolj razumno ceno. S spremembami Direktive 2013/34/EU, določenimi v tej direktivi o spremembi, naj bi se povečala primerljivost podatkov in se harmonizirali standardi. Pričakuje se, da se bo praksa tretjih ponudnikov podatkov izboljšala in da se bo povečalo strokovno znanje na tem področju z velikim potencialom za ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

(10)

Trg informacij o trajnostnosti hitro raste, vloga tretjih ponudnikov podatkov pa postaja vse pomembnejša zaradi novih obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati vlagatelji in upravitelji premoženja. Z večjo razpoložljivostjo razčlenjenih podatkov bi morale te informacije dobiti tudi bolj razumno ceno. S spremembami Direktive 2013/34/EU, določenimi v tej direktivi o spremembi, naj bi se povečala primerljivost podatkov in se harmonizirali standardi. Pričakuje se, da se bo praksa tretjih ponudnikov podatkov izboljšala in da se bo povečalo strokovno znanje na tem področju z velikim potencialom za ustvarjanje delovnih mest.

| (11) | V zadnjih letih se je zelo povečalo povpraševanje po informacijah o trajnostnosti podjetij, zlasti na strani skupnosti vlagateljev. To povečanje povpraševanja je posledica spreminjajoče se narave tveganj za podjetja in vse večje ozaveščenosti vlagateljev o finančnih posledicah teh tveganj. To velja zlasti za finančna tveganja, povezana s podnebjem. Povečuje se tudi ozaveščenost o tveganjih in priložnostih za podjetja in naložbe, ki izhajajo iz drugih okoljskih vprašanj, kot je izguba biotske raznovrstnosti, ter zdravstvenih in socialnih vprašanj, vključno z delom otrok in prisilnim delom. Povpraševanje po informacijah o trajnostnosti se povečuje tudi zaradi rasti naložbenih produktov, ki so izrecno namenjeni izpolnjevanju določenih standardov glede trajnostnosti ali doseganju določenih ciljev glede trajnostnosti ter zagotavljanju skladnosti s cilji Pariškega sporazuma na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, sprejetega 12. decembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti ter s politikami Unije. Del tega povečanja bi bil logična posledica predhodno sprejete zakonodaje Unije, zlasti uredb (EU) 2019/2088 in (EU) 2020/852. Nekaj tega povečanja bi v vsakem primeru prišlo zaradi hitro spreminjajoče se ozaveščenosti državljanov, želja potrošnikov in tržnih praks. Pandemija COVID-19 je še pospešila povečevanje potreb uporabnikov po informacijah, zlasti ker je razkrila ranljivost delavcev in vrednostnih verig podjetij. Informacije o vplivih na okolje so pomembne tudi pri obvladovanju prihodnjih pandemij, saj se vpliv človeka na ekosisteme vedno bolj povezuje s pojavom in širjenjem bolezni. |
| --- | --- |

(11)

V zadnjih letih se je zelo povečalo povpraševanje po informacijah o trajnostnosti podjetij, zlasti na strani skupnosti vlagateljev. To povečanje povpraševanja je posledica spreminjajoče se narave tveganj za podjetja in vse večje ozaveščenosti vlagateljev o finančnih posledicah teh tveganj. To velja zlasti za finančna tveganja, povezana s podnebjem. Povečuje se tudi ozaveščenost o tveganjih in priložnostih za podjetja in naložbe, ki izhajajo iz drugih okoljskih vprašanj, kot je izguba biotske raznovrstnosti, ter zdravstvenih in socialnih vprašanj, vključno z delom otrok in prisilnim delom. Povpraševanje po informacijah o trajnostnosti se povečuje tudi zaradi rasti naložbenih produktov, ki so izrecno namenjeni izpolnjevanju določenih standardov glede trajnostnosti ali doseganju določenih ciljev glede trajnostnosti ter zagotavljanju skladnosti s cilji Pariškega sporazuma na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, sprejetega 12. decembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti ter s politikami Unije. Del tega povečanja bi bil logična posledica predhodno sprejete zakonodaje Unije, zlasti uredb (EU) 2019/2088 in (EU) 2020/852. Nekaj tega povečanja bi v vsakem primeru prišlo zaradi hitro spreminjajoče se ozaveščenosti državljanov, želja potrošnikov in tržnih praks. Pandemija COVID-19 je še pospešila povečevanje potreb uporabnikov po informacijah, zlasti ker je razkrila ranljivost delavcev in vrednostnih verig podjetij. Informacije o vplivih na okolje so pomembne tudi pri obvladovanju prihodnjih pandemij, saj se vpliv človeka na ekosisteme vedno bolj povezuje s pojavom in širjenjem bolezni.

| (12) | Tudi podjetja bodo imela koristi od visokokakovostnega poročanja o zadevah v zvezi s trajnostnostjo. Povečanje števila naložbenih produktov, katerih cilj je doseganje ciljev glede trajnostnosti, pomeni, da lahko dobro poročanje o trajnostnosti izboljša dostop podjetja do finančnega kapitala. Poročanje o trajnostnosti lahko podjetjem pomaga opredeliti in upravljati lastna tveganja in priložnosti glede zadev v zvezi s trajnostnostjo. Zagotovi lahko podlago za boljši dialog in komunikacijo med podjetji in njihovimi deležniki ter podjetjem pomaga izboljšati ugled. Poleg tega bi se s skladno podlago za poročanje o trajnostnosti v obliki standardov poročanja o trajnostnosti zagotovilo, da bi bile na voljo ustrezne in zadostne informacije, ter tako bistveno zmanjšalo število sprotnih zahtevkov za informacije. |
| --- | --- |

(12)

Tudi podjetja bodo imela koristi od visokokakovostnega poročanja o zadevah v zvezi s trajnostnostjo. Povečanje števila naložbenih produktov, katerih cilj je doseganje ciljev glede trajnostnosti, pomeni, da lahko dobro poročanje o trajnostnosti izboljša dostop podjetja do finančnega kapitala. Poročanje o trajnostnosti lahko podjetjem pomaga opredeliti in upravljati lastna tveganja in priložnosti glede zadev v zvezi s trajnostnostjo. Zagotovi lahko podlago za boljši dialog in komunikacijo med podjetji in njihovimi deležniki ter podjetjem pomaga izboljšati ugled. Poleg tega bi se s skladno podlago za poročanje o trajnostnosti v obliki standardov poročanja o trajnostnosti zagotovilo, da bi bile na voljo ustrezne in zadostne informacije, ter tako bistveno zmanjšalo število sprotnih zahtevkov za informacije.

| (13) | Poročilo Komisije z dne 21. aprila 2021 o klavzulah o pregledu v direktivah 2013/34/EU, 2014/95/EU in 2013/50/EU ter priloženo preverjanje primernosti poročanja podjetij (poročilo Komisije o klavzulah o pregledu in priloženo preverjanje primernosti) sta pokazala težave glede učinkovitosti Direktive 2014/95/EU. Obstaja precej dokazov, da mnoga podjetja ne razkrivajo bistvenih informacij o vseh glavnih temah, povezanih s trajnostnostjo, zlasti informacij, povezanih s podnebjem, kot so emisije vseh toplogrednih plinov, in dejavnikov, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost. V poročilu sta bili kot pomembni težavi opredeljeni tudi omejena primerljivost in zanesljivost informacij o trajnostnosti. Poleg tega številna podjetja, od katerih uporabniki potrebujejo informacije o trajnostnosti, o takih informacijah niso dolžna poročati. Tako je nedvomno potreben trden in cenovno ugoden okvir poročanja skupaj z učinkovitimi revizijskimi praksami, da se zagotovi zanesljivost podatkov in se preprečita lažno zeleno oglaševanje in dvojno štetje. |
| --- | --- |

(13)

Poročilo Komisije z dne 21. aprila 2021 o klavzulah o pregledu v direktivah 2013/34/EU, 2014/95/EU in 2013/50/EU ter priloženo preverjanje primernosti poročanja podjetij (poročilo Komisije o klavzulah o pregledu in priloženo preverjanje primernosti) sta pokazala težave glede učinkovitosti Direktive 2014/95/EU. Obstaja precej dokazov, da mnoga podjetja ne razkrivajo bistvenih informacij o vseh glavnih temah, povezanih s trajnostnostjo, zlasti informacij, povezanih s podnebjem, kot so emisije vseh toplogrednih plinov, in dejavnikov, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost. V poročilu sta bili kot pomembni težavi opredeljeni tudi omejena primerljivost in zanesljivost informacij o trajnostnosti. Poleg tega številna podjetja, od katerih uporabniki potrebujejo informacije o trajnostnosti, o takih informacijah niso dolžna poročati. Tako je nedvomno potreben trden in cenovno ugoden okvir poročanja skupaj z učinkovitimi revizijskimi praksami, da se zagotovi zanesljivost podatkov in se preprečita lažno zeleno oglaševanje in dvojno štetje.

| (14) | Brez ukrepov politike se bo vrzel med potrebami uporabnikov po informacijah in informacijami o trajnostnosti, ki jih zagotavljajo podjetja, predvidoma povečevala. Ta vrzel ima precejšnje negativne posledice. Vlagatelji pri svojih naložbenih odločitvah ne morejo v dovoljšni meri upoštevati tveganj in priložnosti, povezanih s trajnostnostjo. Kopičenje več naložbenih odločitev, pri katerih se ne upoštevajo ustrezno tveganja, povezana s trajnostnostjo, lahko povzroči sistemska tveganja, ki ogrožajo finančno stabilnost. Evropska centralna banka (ECB) in mednarodne organizacije, kot je Odbor za finančno stabilnost, so opozorile na ta sistemska tveganja, zlasti glede podnebja. Vlagatelji so tudi manj zmožni usmerjati finančna sredstva v podjetja in gospodarske dejavnosti, ki rešujejo socialne in okoljske probleme in jih ne zaostrujejo, kar spodkopava cilje zelenega dogovora, akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti in Pariškega sporazuma. Nevladne organizacije, socialni partnerji, skupnosti, na katere vplivajo dejavnosti podjetij, in drugi deležniki imajo manjšo možnost zagotoviti, da podjetja prevzamejo odgovornost za svoj vpliv na ljudi in okolje. To ustvarja pomanjkanje odgovornosti in bi lahko povzročilo nižjo raven zaupanja državljanov v podjetja, kar bi lahko negativno vplivalo na učinkovito delovanje socialnega tržnega gospodarstva. Pomanjkanje splošno sprejetih metrik in metod za merjenje, vrednotenje in upravljanje tveganj, povezanih s trajnostnostjo, prav tako ovira prizadevanja podjetij, da so njihovi poslovni modeli in dejavnosti trajnostni. Primanjkljaj informacij o trajnostnosti, ki jih posredujejo podjetja, omejuje tudi možnosti deležnikov, tudi akterjev civilne družbe, sindikatov in predstavnikov delavcev, da bi začeli dialog s podjetji o zadevah v zvezi s trajnostnostjo. |
| --- | --- |

(14)

Brez ukrepov politike se bo vrzel med potrebami uporabnikov po informacijah in informacijami o trajnostnosti, ki jih zagotavljajo podjetja, predvidoma povečevala. Ta vrzel ima precejšnje negativne posledice. Vlagatelji pri svojih naložbenih odločitvah ne morejo v dovoljšni meri upoštevati tveganj in priložnosti, povezanih s trajnostnostjo. Kopičenje več naložbenih odločitev, pri katerih se ne upoštevajo ustrezno tveganja, povezana s trajnostnostjo, lahko povzroči sistemska tveganja, ki ogrožajo finančno stabilnost. Evropska centralna banka (ECB) in mednarodne organizacije, kot je Odbor za finančno stabilnost, so opozorile na ta sistemska tveganja, zlasti glede podnebja. Vlagatelji so tudi manj zmožni usmerjati finančna sredstva v podjetja in gospodarske dejavnosti, ki rešujejo socialne in okoljske probleme in jih ne zaostrujejo, kar spodkopava cilje zelenega dogovora, akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti in Pariškega sporazuma. Nevladne organizacije, socialni partnerji, skupnosti, na katere vplivajo dejavnosti podjetij, in drugi deležniki imajo manjšo možnost zagotoviti, da podjetja prevzamejo odgovornost za svoj vpliv na ljudi in okolje. To ustvarja pomanjkanje odgovornosti in bi lahko povzročilo nižjo raven zaupanja državljanov v podjetja, kar bi lahko negativno vplivalo na učinkovito delovanje socialnega tržnega gospodarstva. Pomanjkanje splošno sprejetih metrik in metod za merjenje, vrednotenje in upravljanje tveganj, povezanih s trajnostnostjo, prav tako ovira prizadevanja podjetij, da so njihovi poslovni modeli in dejavnosti trajnostni. Primanjkljaj informacij o trajnostnosti, ki jih posredujejo podjetja, omejuje tudi možnosti deležnikov, tudi akterjev civilne družbe, sindikatov in predstavnikov delavcev, da bi začeli dialog s podjetji o zadevah v zvezi s trajnostnostjo.

| (15) | V poročilu Komisije o klavzulah o pregledu in priloženem preverjanju primernosti je bilo prav tako ugotovljeno, da se je znatno povečalo število zahtevkov za informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo, naslovljenih na podjetja, katerih cilj je bil odpraviti obstoječo informacijsko vrzel med potrebami uporabnikov po informacijah in razpoložljivimi informacijami o trajnostnosti podjetij. Poleg tega se bodo sedanja pričakovanja, da naj bi podjetja uporabljala več različnih okvirov in standardov, verjetno nadaljevala in se bodo morda celo okrepila, saj se vrednost informacij o trajnostnosti še naprej povečuje. Brez ukrepov politike za dosego soglasja o informacijah, ki bi jih morala poročati podjetja, se bodo znatno povečali stroški in breme za podjetja, ki poročajo, in za uporabnike takih informacij. |
| --- | --- |

(15)

V poročilu Komisije o klavzulah o pregledu in priloženem preverjanju primernosti je bilo prav tako ugotovljeno, da se je znatno povečalo število zahtevkov za informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo, naslovljenih na podjetja, katerih cilj je bil odpraviti obstoječo informacijsko vrzel med potrebami uporabnikov po informacijah in razpoložljivimi informacijami o trajnostnosti podjetij. Poleg tega se bodo sedanja pričakovanja, da naj bi podjetja uporabljala več različnih okvirov in standardov, verjetno nadaljevala in se bodo morda celo okrepila, saj se vrednost informacij o trajnostnosti še naprej povečuje. Brez ukrepov politike za dosego soglasja o informacijah, ki bi jih morala poročati podjetja, se bodo znatno povečali stroški in breme za podjetja, ki poročajo, in za uporabnike takih informacij.

| (16) | Zaradi obstoječe informacijske vrzeli bodo posamezne države članice verjetneje uvajale vse bolj različna nacionalna pravila ali standarde. Različne zahteve glede poročanja v različnih državah članicah bi lahko povzročile dodatne stroške in zapletenost za podjetja, ki poslujejo preko meja, in s tem spodkopale notranji trg, hkrati pa bi lahko spodkopale pravico do ustanavljanja in prostega pretoka kapitala po vsej Uniji. Zaradi takih različnih zahtev glede poročanja bi lahko bile sporočene informacije tudi manj primerljive prek meja, kar spodkopava unijo kapitalskih trgov. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi obstoječe informacijske vrzeli bodo posamezne države članice verjetneje uvajale vse bolj različna nacionalna pravila ali standarde. Različne zahteve glede poročanja v različnih državah članicah bi lahko povzročile dodatne stroške in zapletenost za podjetja, ki poslujejo preko meja, in s tem spodkopale notranji trg, hkrati pa bi lahko spodkopale pravico do ustanavljanja in prostega pretoka kapitala po vsej Uniji. Zaradi takih različnih zahtev glede poročanja bi lahko bile sporočene informacije tudi manj primerljive prek meja, kar spodkopava unijo kapitalskih trgov.

| (17) | Člena 19a in 29a Direktive 2013/34/EU se uporabljata za velika podjetja, ki so subjekti javnega interesa s povprečno več kot 500 zaposlenimi, oziroma za subjekte javnega interesa, ki so obvladujoča podjetja velike skupine s povprečno več kot 500 zaposlenimi na konsolidirani osnovi. Glede na vse večje potrebe uporabnikov po informacijah o trajnostnosti bi bilo treba poročanje informacij o trajnostnosti zahtevati od dodatnih kategorij podjetij. Zato je primerno, da se od vseh velikih podjetij in vseh podjetij – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, zahteva, da sporočajo informacije o trajnostnosti. Določbe te direktive o spremembi, ki spreminjajo člene 19a in 29a Direktive 2013/34/EU, izrecno določajo področje uporabe zahtev za poročanje s sklicevanjem na člena 2 in 3 Direktive 2013/34/EU. Zato ne poenostavljata ali spreminjata druge zahteve in se ne uporablja omejitev izvzetij za subjekte javnega interesa iz člena 40 Direktive 2013/34/EU. Za namene uporabe zahtev glede poročanja o trajnostnosti zlasti subjekti javnega interesa ne bi smeli biti obravnavani kot velika podjetja. Malim in srednjim podjetjem, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, ki so subjekti javnega interesa, bi bilo tako treba ustrezno dovoliti poročanje v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, ki veljajo za mala in srednja podjetja. Poleg tega bi morala vsa podjetja, ki so obvladujoča podjetja velikih skupin, pripraviti poročanje o trajnostnosti na ravni skupine. Ker se poleg tega člen 8 Uredbe (EU) 2020/852 sklicuje na člena 19a in 29a Direktive 2013/34/EU, bi morala podjetja, dodana na področje uporabe zahtev glede poročanja o trajnostnosti, spoštovati tudi člen 8 Uredbe (EU) 2020/852. |
| --- | --- |

(17)

Člena 19a in 29a Direktive 2013/34/EU se uporabljata za velika podjetja, ki so subjekti javnega interesa s povprečno več kot 500 zaposlenimi, oziroma za subjekte javnega interesa, ki so obvladujoča podjetja velike skupine s povprečno več kot 500 zaposlenimi na konsolidirani osnovi. Glede na vse večje potrebe uporabnikov po informacijah o trajnostnosti bi bilo treba poročanje informacij o trajnostnosti zahtevati od dodatnih kategorij podjetij. Zato je primerno, da se od vseh velikih podjetij in vseh podjetij – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, zahteva, da sporočajo informacije o trajnostnosti. Določbe te direktive o spremembi, ki spreminjajo člene 19a in 29a Direktive 2013/34/EU, izrecno določajo področje uporabe zahtev za poročanje s sklicevanjem na člena 2 in 3 Direktive 2013/34/EU. Zato ne poenostavljata ali spreminjata druge zahteve in se ne uporablja omejitev izvzetij za subjekte javnega interesa iz člena 40 Direktive 2013/34/EU. Za namene uporabe zahtev glede poročanja o trajnostnosti zlasti subjekti javnega interesa ne bi smeli biti obravnavani kot velika podjetja. Malim in srednjim podjetjem, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, ki so subjekti javnega interesa, bi bilo tako treba ustrezno dovoliti poročanje v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, ki veljajo za mala in srednja podjetja. Poleg tega bi morala vsa podjetja, ki so obvladujoča podjetja velikih skupin, pripraviti poročanje o trajnostnosti na ravni skupine. Ker se poleg tega člen 8 Uredbe (EU) 2020/852 sklicuje na člena 19a in 29a Direktive 2013/34/EU, bi morala podjetja, dodana na področje uporabe zahtev glede poročanja o trajnostnosti, spoštovati tudi člen 8 Uredbe (EU) 2020/852.

| (18) | Zahteva, določena v tej direktivi o spremembi, da bi morala tudi velika podjetja, katerih vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, razkriti informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo, je utemeljena predvsem zaradi pomislekov o vprašanjih glede učinkov in odgovornosti takih podjetij, tudi v njihovi vrednostni verigi. V zvezi s tem bi morale za vsa velika podjetja veljati enake zahteve za javno sporočanje informacij o trajnostnosti. Poleg tega tudi udeleženci na finančnem trgu potrebujejo informacije od teh velikih podjetij, katerih vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji. |
| --- | --- |

(18)

Zahteva, določena v tej direktivi o spremembi, da bi morala tudi velika podjetja, katerih vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, razkriti informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo, je utemeljena predvsem zaradi pomislekov o vprašanjih glede učinkov in odgovornosti takih podjetij, tudi v njihovi vrednostni verigi. V zvezi s tem bi morale za vsa velika podjetja veljati enake zahteve za javno sporočanje informacij o trajnostnosti. Poleg tega tudi udeleženci na finančnem trgu potrebujejo informacije od teh velikih podjetij, katerih vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji.

| (19) | Namen zahteve, določene v tej direktivi o spremembi, da bi morala tudi podjetja iz tretjih držav, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, razkriti informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo, je odgovoriti na potrebe udeležencev na finančnem trgu po informacijah takih podjetij, da bi razumeli tveganja in učinke svojih naložb ter izpolnili zahteve glede razkritja iz Uredbe (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

(19)

Namen zahteve, določene v tej direktivi o spremembi, da bi morala tudi podjetja iz tretjih držav, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, razkriti informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo, je odgovoriti na potrebe udeležencev na finančnem trgu po informacijah takih podjetij, da bi razumeli tveganja in učinke svojih naložb ter izpolnili zahteve glede razkritja iz Uredbe (EU) 2019/2088.

| (20) | Informacije o trajnostnosti, zlasti o učinku na socialna in okoljska vprašanja, bi morala zagotavljati tudi podjetja iz tretjih držav, ki so pomembno aktivna na ozemlju Unije, da se zagotovi, da tudi ta podjetja odgovarjajo za svoj vpliv na ljudi in okolje ter da bi za vsa podjetja, ki delujejo na notranjem trgu, veljali enaki konkurenčni pogoji. Zato bi morala za podjetja iz tretjih držav, ki v Uniji ustvarijo več kot 150 milijonov EUR čistega prihodka in ki imajo odvisno podjetje ali podružnico na ozemlju Unije, veljati zahteve glede poročanja o trajnostnosti. Da bi bile te zahteve sorazmerne in izvršljive, bi se moral uporabljati prag čistega prihodka v višini več kot 40 milijonov EUR za podružnice podjetij iz tretjih držav, pragi, povezani s tem, ali se podjetje šteje za veliko podjetje ali malo ali srednje podjetje – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, pa bi se morali uporabljati za odvisna podjetja podjetij iz tretjih držav, saj bi morali biti taka odvisna podjetja in podružnice odgovorni za objavo poročila podjetja iz tretje države o trajnostnosti. Poročila o trajnostnosti, ki jih objavi odvisno podjetje ali podružnica podjetja iz tretje države, bi bilo treba pripraviti v skladu s standardi, ki jih do 30. junija 2024 sprejme Komisija z delegiranimi akti.
  Odvisno podjetje ali podružnica iz tretje države bi moralo biti tudi zmožno poročati v skladu s standardi, ki veljajo za podjetja s sedežem v Uniji, ali v skladu s standardi, ki na podlagi izvedbenega akta veljajo za enakovredne. Če podjetje iz tretje države kljub prizadevanjem odvisnega podjetja ali podružnice tega podjetja iz tretje države za pridobitev potrebnih informacij ne zagotovi vseh informacij, ki se zahtevajo na podlagi te direktive o spremembi, to odvisno podjetje ali podružnica zagotovi vse informacije, ki jih ima, ter pripravi izjavo, da podjetje iz tretje države ni dalo na voljo preostalih zahtevanih informacij. Za kakovostno in zanesljivo poročanje bi bilo treba poročila podjetij iz tretjih držav o trajnostnosti objaviti skupaj z mnenjem o zanesljivosti, ki ga izrazi posameznik ali podjetje, pooblaščeno za to, da poda mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnosti na podlagi nacionalnega prava podjetja iz tretje države ali države članice. Če se mnenje o zanesljivosti ne predloži, bi moralo odvisno podjetje ali podružnica podjetja iz tretje države podati izjavo, da podjetje iz tretje države ni predložilo potrebnega mnenja o zanesljivosti. Poročilo o trajnostnosti bi moralo biti javnosti dostopno brezplačno v centralnem ali trgovinskem registru ali v registru družb držav članic ali na spletnem mestu odvisnega podjetja ali podružnice podjetja iz tretje države.
  Države članice bi morale imeti možnost, da Komisijo letno obveščajo o odvisnih podjetjih ali podružnicah podjetij iz tretje države, ki izpolnjujejo zahtevo o objavi, in o primerih, ko je poročilo objavljeno, vendar odvisno podjetje ali podružnica podjetja iz tretje države navaja, da od podjetja iz tretje države ni prejelo potrebnih informacij. Komisija bi morala na svojem spletnem mestu dati na voljo javno dostopen seznam podjetij iz tretjih državi, ki so objavila poročilo o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(20)

Informacije o trajnostnosti, zlasti o učinku na socialna in okoljska vprašanja, bi morala zagotavljati tudi podjetja iz tretjih držav, ki so pomembno aktivna na ozemlju Unije, da se zagotovi, da tudi ta podjetja odgovarjajo za svoj vpliv na ljudi in okolje ter da bi za vsa podjetja, ki delujejo na notranjem trgu, veljali enaki konkurenčni pogoji. Zato bi morala za podjetja iz tretjih držav, ki v Uniji ustvarijo več kot 150 milijonov EUR čistega prihodka in ki imajo odvisno podjetje ali podružnico na ozemlju Unije, veljati zahteve glede poročanja o trajnostnosti. Da bi bile te zahteve sorazmerne in izvršljive, bi se moral uporabljati prag čistega prihodka v višini več kot 40 milijonov EUR za podružnice podjetij iz tretjih držav, pragi, povezani s tem, ali se podjetje šteje za veliko podjetje ali malo ali srednje podjetje – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, pa bi se morali uporabljati za odvisna podjetja podjetij iz tretjih držav, saj bi morali biti taka odvisna podjetja in podružnice odgovorni za objavo poročila podjetja iz tretje države o trajnostnosti. Poročila o trajnostnosti, ki jih objavi odvisno podjetje ali podružnica podjetja iz tretje države, bi bilo treba pripraviti v skladu s standardi, ki jih do 30. junija 2024 sprejme Komisija z delegiranimi akti.

Odvisno podjetje ali podružnica iz tretje države bi moralo biti tudi zmožno poročati v skladu s standardi, ki veljajo za podjetja s sedežem v Uniji, ali v skladu s standardi, ki na podlagi izvedbenega akta veljajo za enakovredne. Če podjetje iz tretje države kljub prizadevanjem odvisnega podjetja ali podružnice tega podjetja iz tretje države za pridobitev potrebnih informacij ne zagotovi vseh informacij, ki se zahtevajo na podlagi te direktive o spremembi, to odvisno podjetje ali podružnica zagotovi vse informacije, ki jih ima, ter pripravi izjavo, da podjetje iz tretje države ni dalo na voljo preostalih zahtevanih informacij. Za kakovostno in zanesljivo poročanje bi bilo treba poročila podjetij iz tretjih držav o trajnostnosti objaviti skupaj z mnenjem o zanesljivosti, ki ga izrazi posameznik ali podjetje, pooblaščeno za to, da poda mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnosti na podlagi nacionalnega prava podjetja iz tretje države ali države članice. Če se mnenje o zanesljivosti ne predloži, bi moralo odvisno podjetje ali podružnica podjetja iz tretje države podati izjavo, da podjetje iz tretje države ni predložilo potrebnega mnenja o zanesljivosti. Poročilo o trajnostnosti bi moralo biti javnosti dostopno brezplačno v centralnem ali trgovinskem registru ali v registru družb držav članic ali na spletnem mestu odvisnega podjetja ali podružnice podjetja iz tretje države.

Države članice bi morale imeti možnost, da Komisijo letno obveščajo o odvisnih podjetjih ali podružnicah podjetij iz tretje države, ki izpolnjujejo zahtevo o objavi, in o primerih, ko je poročilo objavljeno, vendar odvisno podjetje ali podružnica podjetja iz tretje države navaja, da od podjetja iz tretje države ni prejelo potrebnih informacij. Komisija bi morala na svojem spletnem mestu dati na voljo javno dostopen seznam podjetij iz tretjih državi, ki so objavila poročilo o trajnostnosti.

| (21) | Glede na vse večji pomen tveganj, povezanih s trajnostnostjo, in ob upoštevanju, da mala in srednja podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, predstavljajo znaten delež vseh podjetij, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, je za zagotovitev zaščite vlagateljev primerno zahtevati, da morajo tudi mala in srednja podjetja – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, razkriti informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo. Uvedba take zahteve bo pomagala zagotoviti, da lahko udeleženci na finančnem trgu v naložbene portfelje vključijo manjša podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trg v Uniji, saj ta sporočajo informacije o trajnostnosti, ki jih potrebujejo udeleženci na finančnem trgu.
  Zato bo prispevala k zaščiti in izboljšanju dostopa manjših podjetij, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, do finančnega kapitala ter preprečila diskriminacijo takih podjetij pri udeležencih na finančnem trgu. Uvedba zahteve za mala in srednja podjetja – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, da razkrijejo informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo, je potrebna tudi zato, da imajo udeleženci na finančnem trgu informacije, ki jih potrebujejo od podjetij, v katera se vlaga, da bi lahko izpolnjevali svoje zahteve glede razkritij, povezanih s trajnostnostjo, iz Uredbe (EU) 2019/2088. Mala in srednja podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, bi morala imeti možnost poročanja v skladu s standardi, ki so sorazmerni z njihovimi zmogljivostmi in viri, in ustrezno z obsegom in kompleksnostjo njihovih dejavnosti. Tudi mala in srednja podjetja, katerih vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, bi morala imeti možnost, da se prostovoljno odločijo za uporabo teh sorazmernih standardov.
  Standardi poročanja o trajnostnosti za mala in srednja podjetja bodo referenca za raven informacij o trajnosti, ki jih lahko podjetja, ki spadajo na področje uporabe zahtev, ki se uvajajo s to direktivo o spremembi, razumno zahtevajo od malih in srednjih podjetij, ki so dobavitelji ali stranke v vrednostnih verigah takih podjetij. Malim in srednjim podjetjem, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, bi bilo poleg tega treba zaradi manjše velikosti in bolj omejenih virov ter ob upoštevanju težkih gospodarskih razmer, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, zagotoviti dovolj časa za pripravo na uporabo določb, ki zahtevajo poročanje o trajnostnosti. Zato bi se določbe o poročanju podjetij o trajnostnosti v zvezi z malimi in srednjimi podjetji – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, morale začeti uporabljati za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2026 ali pozneje. Po tem datumu bi morala v prehodnem obdobju dveh let mala in srednja podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, imeti možnost izvzetja od zahtev glede poročanja o trajnostnosti iz te direktive o spremembi, pod pogojem, da v svojem poslovnem poročilu na kratko pojasnijo, zakaj informacije o trajnostnosti niso bile predložene. |
| --- | --- |

(21)

Glede na vse večji pomen tveganj, povezanih s trajnostnostjo, in ob upoštevanju, da mala in srednja podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, predstavljajo znaten delež vseh podjetij, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, je za zagotovitev zaščite vlagateljev primerno zahtevati, da morajo tudi mala in srednja podjetja – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, razkriti informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo. Uvedba take zahteve bo pomagala zagotoviti, da lahko udeleženci na finančnem trgu v naložbene portfelje vključijo manjša podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trg v Uniji, saj ta sporočajo informacije o trajnostnosti, ki jih potrebujejo udeleženci na finančnem trgu.

Zato bo prispevala k zaščiti in izboljšanju dostopa manjših podjetij, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, do finančnega kapitala ter preprečila diskriminacijo takih podjetij pri udeležencih na finančnem trgu. Uvedba zahteve za mala in srednja podjetja – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, da razkrijejo informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo, je potrebna tudi zato, da imajo udeleženci na finančnem trgu informacije, ki jih potrebujejo od podjetij, v katera se vlaga, da bi lahko izpolnjevali svoje zahteve glede razkritij, povezanih s trajnostnostjo, iz Uredbe (EU) 2019/2088. Mala in srednja podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, bi morala imeti možnost poročanja v skladu s standardi, ki so sorazmerni z njihovimi zmogljivostmi in viri, in ustrezno z obsegom in kompleksnostjo njihovih dejavnosti. Tudi mala in srednja podjetja, katerih vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, bi morala imeti možnost, da se prostovoljno odločijo za uporabo teh sorazmernih standardov.

Standardi poročanja o trajnostnosti za mala in srednja podjetja bodo referenca za raven informacij o trajnosti, ki jih lahko podjetja, ki spadajo na področje uporabe zahtev, ki se uvajajo s to direktivo o spremembi, razumno zahtevajo od malih in srednjih podjetij, ki so dobavitelji ali stranke v vrednostnih verigah takih podjetij. Malim in srednjim podjetjem, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, bi bilo poleg tega treba zaradi manjše velikosti in bolj omejenih virov ter ob upoštevanju težkih gospodarskih razmer, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, zagotoviti dovolj časa za pripravo na uporabo določb, ki zahtevajo poročanje o trajnostnosti. Zato bi se določbe o poročanju podjetij o trajnostnosti v zvezi z malimi in srednjimi podjetji – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, morale začeti uporabljati za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2026 ali pozneje. Po tem datumu bi morala v prehodnem obdobju dveh let mala in srednja podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, imeti možnost izvzetja od zahtev glede poročanja o trajnostnosti iz te direktive o spremembi, pod pogojem, da v svojem poslovnem poročilu na kratko pojasnijo, zakaj informacije o trajnostnosti niso bile predložene.

| (22) | Države članice bi morale imeti možnost, da ocenijo učinek ukrepov za prenos v nacionalno pravo na mala in srednja podjetja, da ne bi bila ta podjetja nesorazmerno prizadeta, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti mikropodjetjem in preprečiti nepotrebno upravno breme. Države članice bi morale razmisliti o uvedbi ukrepov za podporo malim in srednjim podjetjem pri uporabi standardov poročanja o trajnosti. |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale imeti možnost, da ocenijo učinek ukrepov za prenos v nacionalno pravo na mala in srednja podjetja, da ne bi bila ta podjetja nesorazmerno prizadeta, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti mikropodjetjem in preprečiti nepotrebno upravno breme. Države članice bi morale razmisliti o uvedbi ukrepov za podporo malim in srednjim podjetjem pri uporabi standardov poročanja o trajnosti.

| (23) | Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) se uporablja za podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji. Da bi za podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, vključno z izdajatelji iz tretjih držav, veljale enake zahteve glede poročanja o trajnostnosti, bi morala Direktiva 2004/109/ES vsebovati potrebna sklicevanja na vse zahteve glede poročanja o trajnostnosti v letnem računovodskem poročilu. |
| --- | --- |

(23)

Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) se uporablja za podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji. Da bi za podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, vključno z izdajatelji iz tretjih držav, veljale enake zahteve glede poročanja o trajnostnosti, bi morala Direktiva 2004/109/ES vsebovati potrebna sklicevanja na vse zahteve glede poročanja o trajnostnosti v letnem računovodskem poročilu.

| (24) | S členom 23(4), prvi pododstavek, točka (i), in členom 23(4), četrti pododstavek, Direktive 2004/109/ES je Komisiji podeljeno pooblastilo, da sprejme ukrepe za vzpostavitev mehanizma za ugotavljanje enakovrednosti informacij, ki jih predpisuje navedena direktiva, oziroma za vzpostavitev splošnih meril enakovrednosti za računovodske standarde. S členom 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES je Komisiji tudi podeljeno pooblastilo, da sprejme potrebne odločitve o enakovrednosti računovodskih standardov, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav. Da bi se upoštevala vključitev zahtev glede trajnostnosti v Direktivo 2004/109/ES, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastiti, da vzpostavi mehanizma za ugotavljanje enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav, podobnega tistemu iz Uredbe Komisije (ES) št. 1569/2007 (18), v kateri so določena merila za ugotavljanje enakovrednosti računovodskih standardov, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav. Iz istega razloga bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo tudi za sprejemanje potrebnih odločitev o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav. Spremembe, uvedene s to direktivo o spremembi, bodo zagotovile usklajene ureditve enakovrednosti za zahteve poročanja o trajnostnosti in za zahteve računovodskega poročanja v zvezi z letnim računovodskim poročilom. |
| --- | --- |

(24)

S členom 23(4), prvi pododstavek, točka (i), in členom 23(4), četrti pododstavek, Direktive 2004/109/ES je Komisiji podeljeno pooblastilo, da sprejme ukrepe za vzpostavitev mehanizma za ugotavljanje enakovrednosti informacij, ki jih predpisuje navedena direktiva, oziroma za vzpostavitev splošnih meril enakovrednosti za računovodske standarde. S členom 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES je Komisiji tudi podeljeno pooblastilo, da sprejme potrebne odločitve o enakovrednosti računovodskih standardov, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav. Da bi se upoštevala vključitev zahtev glede trajnostnosti v Direktivo 2004/109/ES, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastiti, da vzpostavi mehanizma za ugotavljanje enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav, podobnega tistemu iz Uredbe Komisije (ES) št. 1569/2007 (18), v kateri so določena merila za ugotavljanje enakovrednosti računovodskih standardov, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav. Iz istega razloga bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo tudi za sprejemanje potrebnih odločitev o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav. Spremembe, uvedene s to direktivo o spremembi, bodo zagotovile usklajene ureditve enakovrednosti za zahteve poročanja o trajnostnosti in za zahteve računovodskega poročanja v zvezi z letnim računovodskim poročilom.

| (25) | S členom 19a(3) in členom 29a(3) Direktive 2013/34/EU so iz obveznosti sporočanja nefinančnih informacij izvzeta vsa odvisna podjetja, če so taka podjetja in njihova odvisna podjetja vključena v konsolidirano poslovno poročilo njihovega obvladujočega podjetja, pod pogojem da to poročilo vključuje nefinančne informacije, o katerih se poroča na podlagi navedene direktive. Zagotoviti pa je treba, da so informacije o trajnostnosti zlahka dostopne uporabnikom, in poskrbeti za preglednost glede tega, katero je obvladujoče podjetje izvzetega odvisnega podjetja, ki poroča na ravni skupine. Zato je treba od teh odvisnih podjetij zahtevati, da v svoje poslovno poročilo vključijo ime in registrirani sedež obvladujočega podjetja, ki poroča informacije o trajnostnosti na ravni skupine, spletne povezave na konsolidirano poslovno poročilo svojega obvladujočega podjetja in sklicevanje na dejstvo, da so izvzeta iz obveznosti poročanja informacij o trajnostnosti. Države članice bi morale imeti možnost zahtevati, da obvladujoče podjetje objavi konsolidirano poslovno poročilo v jezikih, ki so za to državo sprejemljivi, ter da obvladujoče podjetje poskrbi za potrebne prevode v te jezike. Tako izvzetje bi se moralo uporabljati tudi, kadar je obvladujoče podjetje, ki poroča na ravni skupine, podjetje iz tretje države, ki sporoča informacije o trajnostnosti v skladu z enakovrednimi standardi poročanja o trajnostnosti.
  Direktiva 2004/109/ES, kot je spremenjena s to direktivo o spremembi, bi morala določati ustrezne mehanizme za ugotavljanje enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu in katerih vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, pa bi morala poročati v skladu z istimi standardi poročanja o trajnostnosti. Glede na to bi bilo treba izvedbene akte, ki jih sprejeme Komisija na podlagi člena 23(4), prvi pododstavek, točka (i), in člena 23(4), četrti pododstavek, Direktive 2004/109/ES in ki vzpostavljajo mehanizem za ugotavljanje enakovrednosti standardov, uporabljati za ugotavljanje izvzetja odvisnih podjetij, ki jih nadzirajo obvladujoča podjetja iz tretjih držav, v okviru ureditve iz Direktive 2013/34/EU. Zato bi moralo biti odvisno podjetje izvzeto, kadar je konsolidirano poročanje o trajnostnosti izvedeno v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, ki jih sprejme Komisija na podlagi člena 29b Direktive 2013/34/EU, uvedenega s to direktivo o spremembi, ali na način, ki je enakovreden tem standardom poročanja o trajnostnosti, kot je določeno v skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES. Tako izvzetje se zaradi zaščite vlagateljev ne bi smelo uporabljati za velika podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, s čimer bi poskrbeli za večjo preglednost v zvezi s takimi podjetji. |
| --- | --- |

(25)

S členom 19a(3) in členom 29a(3) Direktive 2013/34/EU so iz obveznosti sporočanja nefinančnih informacij izvzeta vsa odvisna podjetja, če so taka podjetja in njihova odvisna podjetja vključena v konsolidirano poslovno poročilo njihovega obvladujočega podjetja, pod pogojem da to poročilo vključuje nefinančne informacije, o katerih se poroča na podlagi navedene direktive. Zagotoviti pa je treba, da so informacije o trajnostnosti zlahka dostopne uporabnikom, in poskrbeti za preglednost glede tega, katero je obvladujoče podjetje izvzetega odvisnega podjetja, ki poroča na ravni skupine. Zato je treba od teh odvisnih podjetij zahtevati, da v svoje poslovno poročilo vključijo ime in registrirani sedež obvladujočega podjetja, ki poroča informacije o trajnostnosti na ravni skupine, spletne povezave na konsolidirano poslovno poročilo svojega obvladujočega podjetja in sklicevanje na dejstvo, da so izvzeta iz obveznosti poročanja informacij o trajnostnosti. Države članice bi morale imeti možnost zahtevati, da obvladujoče podjetje objavi konsolidirano poslovno poročilo v jezikih, ki so za to državo sprejemljivi, ter da obvladujoče podjetje poskrbi za potrebne prevode v te jezike. Tako izvzetje bi se moralo uporabljati tudi, kadar je obvladujoče podjetje, ki poroča na ravni skupine, podjetje iz tretje države, ki sporoča informacije o trajnostnosti v skladu z enakovrednimi standardi poročanja o trajnostnosti.

Direktiva 2004/109/ES, kot je spremenjena s to direktivo o spremembi, bi morala določati ustrezne mehanizme za ugotavljanje enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu in katerih vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, pa bi morala poročati v skladu z istimi standardi poročanja o trajnostnosti. Glede na to bi bilo treba izvedbene akte, ki jih sprejeme Komisija na podlagi člena 23(4), prvi pododstavek, točka (i), in člena 23(4), četrti pododstavek, Direktive 2004/109/ES in ki vzpostavljajo mehanizem za ugotavljanje enakovrednosti standardov, uporabljati za ugotavljanje izvzetja odvisnih podjetij, ki jih nadzirajo obvladujoča podjetja iz tretjih držav, v okviru ureditve iz Direktive 2013/34/EU. Zato bi moralo biti odvisno podjetje izvzeto, kadar je konsolidirano poročanje o trajnostnosti izvedeno v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, ki jih sprejme Komisija na podlagi člena 29b Direktive 2013/34/EU, uvedenega s to direktivo o spremembi, ali na način, ki je enakovreden tem standardom poročanja o trajnostnosti, kot je določeno v skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES. Tako izvzetje se zaradi zaščite vlagateljev ne bi smelo uporabljati za velika podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, s čimer bi poskrbeli za večjo preglednost v zvezi s takimi podjetji.

| (26) | V skladu s členom 23 Direktive 2013/34/EU so obvladujoča podjetja izvzeta iz obveznosti priprave konsolidiranih računovodskih izkazov in konsolidiranega poslovnega poročila, kadar so tudi sama odvisna podjetja drugega obvladujočega podjetja, ki to obveznost izpolnjuje. Vendar bi bilo treba določiti, da ureditev izvzetja za konsolidirane računovodske izkaze in konsolidirana poslovna poročila deluje neodvisno od ureditve izvzetja za konsolidirano poročanje o trajnostnosti. Podjetje je zato lahko izvzeto iz zahtev konsolidiranega računovodskega poročanja, ne pa iz zahtev konsolidiranega poročanja o trajnostnosti, kadar njegovo končno obvladujoče podjetje pripravlja konsolidirane računovodske izkaze in konsolidirana poslovna poročila v skladu s pravom Unije ali v skladu z enakovrednimi zahtevami, če ima podjetje sedež v tretji državi, ne izvede pa konsolidiranega poročanja o trajnostnosti v skladu s pravom Unije ali v skladu z enakovrednimi zahtevami, če ima podjetje sedež v tretji državi. Zato mora obvladujoče podjetje, ki poroča na konsolidirani ravni, podati ustrezno razlago tveganj in vplivov svojih odvisnih podjetij ter informacije o postopkih skrbnega pregleda, kadar je ustrezno. V nekaterih primerih so lahko razlike med položajem skupine in položajem posameznih odvisnih podjetij ali med položajem posameznih odvisnih podjetij na različnih ozemljih res velike in bi uporabnik informacij brez dodatnih informacij o posameznem odvisnem podjetju prišel do bistveno drugačnega sklepa o tveganjih ali vplivih odvisnega podjetja. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 23 Direktive 2013/34/EU so obvladujoča podjetja izvzeta iz obveznosti priprave konsolidiranih računovodskih izkazov in konsolidiranega poslovnega poročila, kadar so tudi sama odvisna podjetja drugega obvladujočega podjetja, ki to obveznost izpolnjuje. Vendar bi bilo treba določiti, da ureditev izvzetja za konsolidirane računovodske izkaze in konsolidirana poslovna poročila deluje neodvisno od ureditve izvzetja za konsolidirano poročanje o trajnostnosti. Podjetje je zato lahko izvzeto iz zahtev konsolidiranega računovodskega poročanja, ne pa iz zahtev konsolidiranega poročanja o trajnostnosti, kadar njegovo končno obvladujoče podjetje pripravlja konsolidirane računovodske izkaze in konsolidirana poslovna poročila v skladu s pravom Unije ali v skladu z enakovrednimi zahtevami, če ima podjetje sedež v tretji državi, ne izvede pa konsolidiranega poročanja o trajnostnosti v skladu s pravom Unije ali v skladu z enakovrednimi zahtevami, če ima podjetje sedež v tretji državi. Zato mora obvladujoče podjetje, ki poroča na konsolidirani ravni, podati ustrezno razlago tveganj in vplivov svojih odvisnih podjetij ter informacije o postopkih skrbnega pregleda, kadar je ustrezno. V nekaterih primerih so lahko razlike med položajem skupine in položajem posameznih odvisnih podjetij ali med položajem posameznih odvisnih podjetij na različnih ozemljih res velike in bi uporabnik informacij brez dodatnih informacij o posameznem odvisnem podjetju prišel do bistveno drugačnega sklepa o tveganjih ali vplivih odvisnega podjetja.

| (27) | Kreditne institucije in zavarovalnice imajo ključno vlogo pri prehodu na popolnoma trajnosten in vključujoč gospodarski in finančni sistem v skladu z zelenim dogovorom. Prek svojih posojilnih, naložbenih in zavarovalnih dejavnosti imajo lahko znatne pozitivne in negativne učinke. Zato bi morale za kreditne institucije in zavarovalnice, razen tistih, ki morajo izpolnjevati zahteve iz Direktive 2013/34/EU, vključno z zadrugami in vzajemnimi podjetji, veljati zahteve glede poročanja o trajnostnosti, pod pogojem, da izpolnjujejo določena merila glede velikosti. Uporabniki informacij o trajnostnosti bi tako lahko ocenili vplive teh kreditnih institucij in zavarovalnic na družbo in okolje ter tveganja, ki izhajajo iz zadev v zvezi s trajnostnostjo, s katerimi bi se lahko take kreditne institucije in zavarovalnice soočale.
  Direktiva 2013/34/EU določa tri možna merila za opredelitev, ali podjetje šteje za „veliko podjetje“, in sicer: bilančna vsota, čisti prihodek in povprečno število zaposlenih v poslovnem letu. Merilo čistega prihodka je treba prilagoditi za kreditne institucije in zavarovalnice, in sicer s sklicevanjem na opredelitev čistega prometa iz direktiv 86/635/EGS (19) in 91/674/EGS (20) namesto splošne opredelitve iz Direktive 2013/34/EU. Za zagotovitev skladnosti z zahtevami glede poročanja iz Direktive 86/635/EGS se lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabljale zahtev glede poročanja o trajnostnosti za kreditne institucije iz člena 2(5) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21). |
| --- | --- |

(27)

Kreditne institucije in zavarovalnice imajo ključno vlogo pri prehodu na popolnoma trajnosten in vključujoč gospodarski in finančni sistem v skladu z zelenim dogovorom. Prek svojih posojilnih, naložbenih in zavarovalnih dejavnosti imajo lahko znatne pozitivne in negativne učinke. Zato bi morale za kreditne institucije in zavarovalnice, razen tistih, ki morajo izpolnjevati zahteve iz Direktive 2013/34/EU, vključno z zadrugami in vzajemnimi podjetji, veljati zahteve glede poročanja o trajnostnosti, pod pogojem, da izpolnjujejo določena merila glede velikosti. Uporabniki informacij o trajnostnosti bi tako lahko ocenili vplive teh kreditnih institucij in zavarovalnic na družbo in okolje ter tveganja, ki izhajajo iz zadev v zvezi s trajnostnostjo, s katerimi bi se lahko take kreditne institucije in zavarovalnice soočale.

Direktiva 2013/34/EU določa tri možna merila za opredelitev, ali podjetje šteje za „veliko podjetje“, in sicer: bilančna vsota, čisti prihodek in povprečno število zaposlenih v poslovnem letu. Merilo čistega prihodka je treba prilagoditi za kreditne institucije in zavarovalnice, in sicer s sklicevanjem na opredelitev čistega prometa iz direktiv 86/635/EGS (19) in 91/674/EGS (20) namesto splošne opredelitve iz Direktive 2013/34/EU. Za zagotovitev skladnosti z zahtevami glede poročanja iz Direktive 86/635/EGS se lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabljale zahtev glede poročanja o trajnostnosti za kreditne institucije iz člena 2(5) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21).

| (28) | Seznam zadev v zvezi s trajnostnostjo, o katerih morajo podjetja poročati, bi moral biti čim bolj skladen z opredelitvijo izraza „dejavniki trajnostnosti“ iz Uredbe (EU) 2019/2088 in preprečevati neusklajenost informacij, ki jih potrebujejo uporabniki podatkov, in informacij, ki jih morajo posredovati podjetja. Ta seznam bi moral ustrezati tudi potrebam in pričakovanjem uporabnikov in podjetij, ki pogosto uporabljajo izraze „okoljski“, „socialni“ in „upravljavski“ kot sredstvo za razvrstitev treh glavnih zadev v zvezi s trajnostnostjo. Vendar opredelitev izraza „dejavniki trajnostnosti“ iz Uredbe (EU) 2019/2088 izrecno ne vključuje upravljavskih zadev. Opredelitev izraza „zadeve v zvezi s trajnostnostjo“ v Direktivi 2013/34/EU, kot se spreminja s to direktivo, bi zato morala obsegati okoljske, socialne in upravljavske dejavnike ter zadeve s področja človekovih pravic in vključevati opredelitev izraza „dejavniki trajnostnosti“ iz Uredbe (EU) 2019/2088. Zahteve glede poročanja iz Direktive 2013/34/EU ne bi smele posegati v nacionalne obveznosti za poročanje. |
| --- | --- |

(28)

Seznam zadev v zvezi s trajnostnostjo, o katerih morajo podjetja poročati, bi moral biti čim bolj skladen z opredelitvijo izraza „dejavniki trajnostnosti“ iz Uredbe (EU) 2019/2088 in preprečevati neusklajenost informacij, ki jih potrebujejo uporabniki podatkov, in informacij, ki jih morajo posredovati podjetja. Ta seznam bi moral ustrezati tudi potrebam in pričakovanjem uporabnikov in podjetij, ki pogosto uporabljajo izraze „okoljski“, „socialni“ in „upravljavski“ kot sredstvo za razvrstitev treh glavnih zadev v zvezi s trajnostnostjo. Vendar opredelitev izraza „dejavniki trajnostnosti“ iz Uredbe (EU) 2019/2088 izrecno ne vključuje upravljavskih zadev. Opredelitev izraza „zadeve v zvezi s trajnostnostjo“ v Direktivi 2013/34/EU, kot se spreminja s to direktivo, bi zato morala obsegati okoljske, socialne in upravljavske dejavnike ter zadeve s področja človekovih pravic in vključevati opredelitev izraza „dejavniki trajnostnosti“ iz Uredbe (EU) 2019/2088. Zahteve glede poročanja iz Direktive 2013/34/EU ne bi smele posegati v nacionalne obveznosti za poročanje.

| (29) | Člen 19a(1) in člen 29a(1) Direktive 2013/34/EU ne zahtevata le poročanja o informacijah, „kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja“, ampak tudi o informacijah, ki so potrebne za razumevanje vpliva dejavnosti podjetja na področju okoljskih, socialnih in kadrovskih zadev, spoštovanja človekovih pravic ter zadev v zvezi s preprečevanjem korupcije in bojem proti podkupovanju. Navedena člena torej od podjetij zahtevata, da poročajo o vplivih dejavnosti podjetja na ljudi in okolje ter kako zadeve v zvezi s trajnostnostjo vplivajo na podjetje. To se imenuje vidik dvojne pomembnosti, pri katerem tako tveganja za podjetje kot tudi vplivi podjetja pomenijo vsak posebej en vidik pomembnosti. Preverjanje primernosti poročanja podjetij kaže, da ta vidika pogosto nista dobro razumljena ali uporabljena. Zato je treba pojasniti, da bi morala podjetja vsak vidik pomembnosti obravnavati samostojno in razkriti informacije, ki so pomembne z obeh vidikov, ter informacije, ki so pomembne samo z enega vidika. |
| --- | --- |

(29)

Člen 19a(1) in člen 29a(1) Direktive 2013/34/EU ne zahtevata le poročanja o informacijah, „kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja“, ampak tudi o informacijah, ki so potrebne za razumevanje vpliva dejavnosti podjetja na področju okoljskih, socialnih in kadrovskih zadev, spoštovanja človekovih pravic ter zadev v zvezi s preprečevanjem korupcije in bojem proti podkupovanju. Navedena člena torej od podjetij zahtevata, da poročajo o vplivih dejavnosti podjetja na ljudi in okolje ter kako zadeve v zvezi s trajnostnostjo vplivajo na podjetje. To se imenuje vidik dvojne pomembnosti, pri katerem tako tveganja za podjetje kot tudi vplivi podjetja pomenijo vsak posebej en vidik pomembnosti. Preverjanje primernosti poročanja podjetij kaže, da ta vidika pogosto nista dobro razumljena ali uporabljena. Zato je treba pojasniti, da bi morala podjetja vsak vidik pomembnosti obravnavati samostojno in razkriti informacije, ki so pomembne z obeh vidikov, ter informacije, ki so pomembne samo z enega vidika.

| (30) | Člen 19a(1) in člen 29a(1) Direktive 2013/34/EU od podjetij zahtevata, da razkrijejo informacije o petih področjih poročanja: poslovni model, politike, vključno z izvajanjem postopkov skrbnega pregleda, rezultati teh politik, tveganja in upravljanje tveganj ter ključni kazalniki uspešnosti, pomembni za posamezne dejavnosti. Člen 19a(1) Direktive 2013/34/EU ne vsebuje izrecnih sklicevanj na druga področja poročanja, za katera uporabniki informacij menijo, da so pomembna, od katerih so nekatera usklajena z razkritji, vključenimi v mednarodne okvire, vključno s priporočili projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem. Zahteve po razkritju bi bilo treba določiti dovolj podrobno, da se zagotovi, da podjetja sporočajo informacije o svoji odpornosti v zvezi s tveganji glede zadev, povezanih s trajnostnostjo. Podjetja bi zato morala poleg področij poročanja, opredeljenih v členu 19a(1) in členu 29a(1) Direktive 2013/34/EU, razkriti informacije o svoji poslovni strategiji ter odpornosti poslovnega modela in strategije v zvezi s tveganji glede zadev, povezanih s trajnostnostjo. Ravno tako bi morala biti dolžna razkriti vse načrte, ki jih morda imajo za to, da sta njihov poslovni model in strategija združljiva s prehodom na trajnostno gospodarstvo in cilji za omejitev globalnega segrevanja na 1,5 °C v skladu s Pariškim sporazumom ter doseganjem podnebne nevtralnosti do leta 2050, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119, brez prekoračitve oziroma z le omejeno prekoračitvijo.
  Pomembno je zlasti, da načrti glede podnebja temeljijo na najnovejših znanstvenih spoznanjih, tudi na poročilih Medvladnega panela za podnebne spremembe in poročilih Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe. Z informacijami, razkritimi v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2020/852 o znesku naložb v osnovna sredstva (CapEx) ali odhodkih iz poslovanja (OpEx) pri dejavnostih, usklajenih s taksonomijo, bi lahko, kadar je ustrezno, podprli finančne in naložbene načrte pri takih načrtih. Podjetja bi morala tudi razkriti, ali in kako poslovni model in strategija upoštevata interese deležnikov; vse priložnosti za podjetje, ki izhajajo iz zadev v zvezi s trajnostnostjo, izvajanje vidikov poslovne strategije, ki vplivajo na zadeve v zvezi s trajnostnostjo ali te zadeve vplivajo nanje, vse cilje glede trajnostnosti, ki jih določi podjetje, in napredek pri njihovem doseganju, vlogo upravnega odbora in vodstva v zvezi z zadevami glede trajnostnosti, glavne dejanske in morebitne škodljive vplive, povezane z dejavnostmi podjetja, in kako je podjetje določilo informacije, o katerih poroča. Ko se zahteva razkritje elementov, kot so cilji in napredek pri njihovem doseganju, ločena zahteva po razkritju rezultatov politik ni več potrebna. |
| --- | --- |

(30)

Člen 19a(1) in člen 29a(1) Direktive 2013/34/EU od podjetij zahtevata, da razkrijejo informacije o petih področjih poročanja: poslovni model, politike, vključno z izvajanjem postopkov skrbnega pregleda, rezultati teh politik, tveganja in upravljanje tveganj ter ključni kazalniki uspešnosti, pomembni za posamezne dejavnosti. Člen 19a(1) Direktive 2013/34/EU ne vsebuje izrecnih sklicevanj na druga področja poročanja, za katera uporabniki informacij menijo, da so pomembna, od katerih so nekatera usklajena z razkritji, vključenimi v mednarodne okvire, vključno s priporočili projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem. Zahteve po razkritju bi bilo treba določiti dovolj podrobno, da se zagotovi, da podjetja sporočajo informacije o svoji odpornosti v zvezi s tveganji glede zadev, povezanih s trajnostnostjo. Podjetja bi zato morala poleg področij poročanja, opredeljenih v členu 19a(1) in členu 29a(1) Direktive 2013/34/EU, razkriti informacije o svoji poslovni strategiji ter odpornosti poslovnega modela in strategije v zvezi s tveganji glede zadev, povezanih s trajnostnostjo. Ravno tako bi morala biti dolžna razkriti vse načrte, ki jih morda imajo za to, da sta njihov poslovni model in strategija združljiva s prehodom na trajnostno gospodarstvo in cilji za omejitev globalnega segrevanja na 1,5 °C v skladu s Pariškim sporazumom ter doseganjem podnebne nevtralnosti do leta 2050, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119, brez prekoračitve oziroma z le omejeno prekoračitvijo.

Pomembno je zlasti, da načrti glede podnebja temeljijo na najnovejših znanstvenih spoznanjih, tudi na poročilih Medvladnega panela za podnebne spremembe in poročilih Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe. Z informacijami, razkritimi v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2020/852 o znesku naložb v osnovna sredstva (CapEx) ali odhodkih iz poslovanja (OpEx) pri dejavnostih, usklajenih s taksonomijo, bi lahko, kadar je ustrezno, podprli finančne in naložbene načrte pri takih načrtih. Podjetja bi morala tudi razkriti, ali in kako poslovni model in strategija upoštevata interese deležnikov; vse priložnosti za podjetje, ki izhajajo iz zadev v zvezi s trajnostnostjo, izvajanje vidikov poslovne strategije, ki vplivajo na zadeve v zvezi s trajnostnostjo ali te zadeve vplivajo nanje, vse cilje glede trajnostnosti, ki jih določi podjetje, in napredek pri njihovem doseganju, vlogo upravnega odbora in vodstva v zvezi z zadevami glede trajnostnosti, glavne dejanske in morebitne škodljive vplive, povezane z dejavnostmi podjetja, in kako je podjetje določilo informacije, o katerih poroča. Ko se zahteva razkritje elementov, kot so cilji in napredek pri njihovem doseganju, ločena zahteva po razkritju rezultatov politik ni več potrebna.

| (31) | Za zagotavljanje skladnosti z mednarodnimi instrumenti, kot so vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov za varovanje, spoštovanje in pomoč (v nadaljnjem besedilu: vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah), smernice OECD za večnacionalna podjetja ter smernice OECD o skrbnem pregledu za odgovorno poslovno ravnanje, bi bilo treba zahteve po razkritju glede skrbnega pregleda opredeliti podrobneje, kot so opredeljene v členu 19a(1), točka (b), in členu 29a(1), točka (b), Direktive 2013/34/EU. Skrbni pregled je postopek, ki ga podjetja izvajajo za prepoznavanje, spremljanje, preprečevanje, blaženje, sanacijo ali odpravo glavnih dejanskih in morebitnih škodljivih vplivov, povezanih z njihovimi dejavnostmi, ter pri katerem se ugotovi, kako podjetja obravnavajo te škodljive vplive. Vplivi, povezani z dejavnostmi podjetja, zajemajo vplive, ki jih neposredno povzroči podjetje, vplive, h katerim podjetje prispeva, in vplive, ki so drugače povezani z vrednostno verigo podjetja. Postopek skrbnega pregleda zadeva celotno vrednostno verigo podjetja, vključno z njegovimi lastnimi dejavnostmi, proizvodi in storitvami, poslovnimi odnosi in dobavnimi verigami. V skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah se dejanski ali morebitni škodljivi vpliv obravnava kot eden od glavnih, kadar se šteje, da sodi med največje vplive, povezane z dejavnostmi podjetja, na podlagi: resnosti vpliva na ljudi ali okolje, števila ljudi, ki so ali bi lahko bili prizadeti, ali obsega škode za okolje tega, kako enostavno je mogoče odpraviti škodo ter povrniti prejšnje stanje za okolje ali prizadete ljudi. |
| --- | --- |

(31)

Za zagotavljanje skladnosti z mednarodnimi instrumenti, kot so vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov za varovanje, spoštovanje in pomoč (v nadaljnjem besedilu: vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah), smernice OECD za večnacionalna podjetja ter smernice OECD o skrbnem pregledu za odgovorno poslovno ravnanje, bi bilo treba zahteve po razkritju glede skrbnega pregleda opredeliti podrobneje, kot so opredeljene v členu 19a(1), točka (b), in členu 29a(1), točka (b), Direktive 2013/34/EU. Skrbni pregled je postopek, ki ga podjetja izvajajo za prepoznavanje, spremljanje, preprečevanje, blaženje, sanacijo ali odpravo glavnih dejanskih in morebitnih škodljivih vplivov, povezanih z njihovimi dejavnostmi, ter pri katerem se ugotovi, kako podjetja obravnavajo te škodljive vplive. Vplivi, povezani z dejavnostmi podjetja, zajemajo vplive, ki jih neposredno povzroči podjetje, vplive, h katerim podjetje prispeva, in vplive, ki so drugače povezani z vrednostno verigo podjetja. Postopek skrbnega pregleda zadeva celotno vrednostno verigo podjetja, vključno z njegovimi lastnimi dejavnostmi, proizvodi in storitvami, poslovnimi odnosi in dobavnimi verigami. V skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah se dejanski ali morebitni škodljivi vpliv obravnava kot eden od glavnih, kadar se šteje, da sodi med največje vplive, povezane z dejavnostmi podjetja, na podlagi: resnosti vpliva na ljudi ali okolje, števila ljudi, ki so ali bi lahko bili prizadeti, ali obsega škode za okolje tega, kako enostavno je mogoče odpraviti škodo ter povrniti prejšnje stanje za okolje ali prizadete ljudi.

| (32) | Direktiva 2013/34/EU ne zahteva razkritja informacij o neopredmetenih sredstvih, ki niso neopredmetena sredstva, pripoznana v bilanci stanja. Splošno znano je, da se o informacijah o neopredmetenih sredstvih in drugih neopredmetenih dejavnikih, vključno z notranje ustvarjenimi neopredmetenimi sredstvi, premalo poročajo, kar ovira ustrezno oceno razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter spremljanje naložb. Da bi vlagateljem omogočili boljše razumevanje vse večjega razkoraka med knjigovodsko vrednostjo številnih podjetij in njihovim tržnim vrednotenjem, ki je opazno v številnih gospodarskih sektorjih, bi bilo treba od vseh velikih podjetij in vseh podjetij – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, zahtevati, da ustrezno poročajo o neopredmetenih sredstvih. Kljub temu so nekatere informacije o neopredmetenih sredstvih neločljivo povezane z zadevami v zvezi s trajnostnostjo in bi zato morale biti vključene v poročanje o njej. Informacije o znanju in spretnostih, kompetencah in izkušnjah zaposlenih, njihovi lojalnosti do podjetja ter njihovi motivaciji za izboljševanje procesov, blaga in storitev so na primer informacije o trajnostnosti v zvezi s socialnimi zadevami, ki pa bi jih lahko šteli tudi za informacije o neopredmetenih sredstvih. Podobno so informacije o kakovosti odnosov med podjetji in njihovimi deležniki, vključno s strankami, dobavitelji in skupnostmi, na katere vplivajo dejavnosti podjetja, informacije o trajnostnosti v zvezi s socialnimi in upravljavskimi zadevami, ki pa bi jih prav tako lahko šteli za informacije o neopredmetenih sredstvih. Ta primera ponazarjata, da v nekaterih primerih ni mogoče razlikovati med informacijami o neopredmetenih sredstvih in informacijami o zadevah v zvezi s trajnostnostjo. |
| --- | --- |

(32)

Direktiva 2013/34/EU ne zahteva razkritja informacij o neopredmetenih sredstvih, ki niso neopredmetena sredstva, pripoznana v bilanci stanja. Splošno znano je, da se o informacijah o neopredmetenih sredstvih in drugih neopredmetenih dejavnikih, vključno z notranje ustvarjenimi neopredmetenimi sredstvi, premalo poročajo, kar ovira ustrezno oceno razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter spremljanje naložb. Da bi vlagateljem omogočili boljše razumevanje vse večjega razkoraka med knjigovodsko vrednostjo številnih podjetij in njihovim tržnim vrednotenjem, ki je opazno v številnih gospodarskih sektorjih, bi bilo treba od vseh velikih podjetij in vseh podjetij – razen mikropodjetij –, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, zahtevati, da ustrezno poročajo o neopredmetenih sredstvih. Kljub temu so nekatere informacije o neopredmetenih sredstvih neločljivo povezane z zadevami v zvezi s trajnostnostjo in bi zato morale biti vključene v poročanje o njej. Informacije o znanju in spretnostih, kompetencah in izkušnjah zaposlenih, njihovi lojalnosti do podjetja ter njihovi motivaciji za izboljševanje procesov, blaga in storitev so na primer informacije o trajnostnosti v zvezi s socialnimi zadevami, ki pa bi jih lahko šteli tudi za informacije o neopredmetenih sredstvih. Podobno so informacije o kakovosti odnosov med podjetji in njihovimi deležniki, vključno s strankami, dobavitelji in skupnostmi, na katere vplivajo dejavnosti podjetja, informacije o trajnostnosti v zvezi s socialnimi in upravljavskimi zadevami, ki pa bi jih prav tako lahko šteli za informacije o neopredmetenih sredstvih. Ta primera ponazarjata, da v nekaterih primerih ni mogoče razlikovati med informacijami o neopredmetenih sredstvih in informacijami o zadevah v zvezi s trajnostnostjo.

| (33) | Člen 19a(1) in člen 29a(1) Direktive 2013/34/EU ne določata, ali morajo biti informacije, ki jih je treba poročati, informacije glede prihodnosti ali informacije o pretekli uspešnosti. Trenutno se ne razkrivajo prihodnji obeti, ki jih uporabniki informacij o trajnostnosti še posebej cenijo. Člena 19a in 29a Direktive 2013/34/EU bi zato morala določati, da morajo sporočene informacije o trajnostnosti vključevati informacije glede prihodnosti in preteklosti ter kvalitativne in kvantitativne informacije. Informacije bi morale, kolikor je mogoče, temeljiti na prepričljivih znanstvenih dokazih. Morale bi tudi biti harmonizirane in primerljive ter po možnosti temeljiti na enotnih kazalnikih, hkrati pa bi bilo treba omogočiti poročanje, ki bi bilo prilagojeno za posamezna podjetja in ne bi ogrožalo njihovega poslovnega položaja. Sporočene informacije o trajnostnosti bi morale upoštevati tudi kratko-, srednje- in dolgoročne časovne okvire ter vsebovati informacije o celotni vrednostni verigi podjetja, vključno z njegovimi dejavnostmi, proizvodi in storitvami, poslovnimi odnosi in dobavno verigo, kot je ustrezno. Informacije o celotni vrednostni verigi podjetja bi vključevale informacije, povezane z njegovo vrednostno verigo v Uniji, in informacije, ki zajemajo tretje države, če se vrednostna veriga podjetja razteza zunaj Unije. Podjetje bi moralo v prvih treh letih uporabe ukrepov, ki jih države članice sprejmejo v skladu s to direktivo o spremembi, in če niso na voljo vse potrebne informacije o njegovi vrednostni verigi, pojasniti, kaj je storilo za njihovo pridobitev, zakaj teh informacij ni bilo mogoče pridobiti in kako jih namerava pridobiti v prihodnje. |
| --- | --- |

(33)

Člen 19a(1) in člen 29a(1) Direktive 2013/34/EU ne določata, ali morajo biti informacije, ki jih je treba poročati, informacije glede prihodnosti ali informacije o pretekli uspešnosti. Trenutno se ne razkrivajo prihodnji obeti, ki jih uporabniki informacij o trajnostnosti še posebej cenijo. Člena 19a in 29a Direktive 2013/34/EU bi zato morala določati, da morajo sporočene informacije o trajnostnosti vključevati informacije glede prihodnosti in preteklosti ter kvalitativne in kvantitativne informacije. Informacije bi morale, kolikor je mogoče, temeljiti na prepričljivih znanstvenih dokazih. Morale bi tudi biti harmonizirane in primerljive ter po možnosti temeljiti na enotnih kazalnikih, hkrati pa bi bilo treba omogočiti poročanje, ki bi bilo prilagojeno za posamezna podjetja in ne bi ogrožalo njihovega poslovnega položaja. Sporočene informacije o trajnostnosti bi morale upoštevati tudi kratko-, srednje- in dolgoročne časovne okvire ter vsebovati informacije o celotni vrednostni verigi podjetja, vključno z njegovimi dejavnostmi, proizvodi in storitvami, poslovnimi odnosi in dobavno verigo, kot je ustrezno. Informacije o celotni vrednostni verigi podjetja bi vključevale informacije, povezane z njegovo vrednostno verigo v Uniji, in informacije, ki zajemajo tretje države, če se vrednostna veriga podjetja razteza zunaj Unije. Podjetje bi moralo v prvih treh letih uporabe ukrepov, ki jih države članice sprejmejo v skladu s to direktivo o spremembi, in če niso na voljo vse potrebne informacije o njegovi vrednostni verigi, pojasniti, kaj je storilo za njihovo pridobitev, zakaj teh informacij ni bilo mogoče pridobiti in kako jih namerava pridobiti v prihodnje.

| (34) | Namen te direktive o spremembi ni zahtevati od podjetij, da razkrijejo intelektualni kapital, intelektualno lastnino, strokovno znanje ali rezultate inovacij, ki bi štele za poslovne skrivnosti, kot so opredeljene v Direktivi (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta (22). Zahteve glede poročanja iz te direktive o spremembi zato ne bi smele posegati v Direktivo (EU) 2016/943. |
| --- | --- |

(34)

Namen te direktive o spremembi ni zahtevati od podjetij, da razkrijejo intelektualni kapital, intelektualno lastnino, strokovno znanje ali rezultate inovacij, ki bi štele za poslovne skrivnosti, kot so opredeljene v Direktivi (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta (22). Zahteve glede poročanja iz te direktive o spremembi zato ne bi smele posegati v Direktivo (EU) 2016/943.

| (35) | Člen 19a(1) in člen 29a(1) Direktive 2013/34/EU zahtevata, da podjetja v svoje nefinančno poročanje vključijo sklicevanja na zneske, sporočene v letnih računovodskih izkazih, in dodatna pojasnila o njih. Člena pa od podjetij ne zahtevata, da se v poslovnem poročilu sklicujejo na druge informacije ali da tem informacijam dodajo dodatna pojasnila. Zato trenutno ni skladnosti med sporočenimi nefinančnimi informacijami in preostalimi informacijami, razkritimi v poslovnem poročilu. V zvezi s tem je treba določiti jasne zahteve. |
| --- | --- |

(35)

Člen 19a(1) in člen 29a(1) Direktive 2013/34/EU zahtevata, da podjetja v svoje nefinančno poročanje vključijo sklicevanja na zneske, sporočene v letnih računovodskih izkazih, in dodatna pojasnila o njih. Člena pa od podjetij ne zahtevata, da se v poslovnem poročilu sklicujejo na druge informacije ali da tem informacijam dodajo dodatna pojasnila. Zato trenutno ni skladnosti med sporočenimi nefinančnimi informacijami in preostalimi informacijami, razkritimi v poslovnem poročilu. V zvezi s tem je treba določiti jasne zahteve.

| (36) | Člen 19a(1) in člen 29a(1) Direktive 2013/34/EU od podjetij zahtevata, da jasno in utemeljeno obrazložijo, zakaj ne izvajajo politik v zvezi z eno ali več zadevami iz navedenih členov, kadar tega ne počnejo. Drugačno obravnavanje razkritij o politikah, ki jih imajo lahko podjetja, v primerjavi z drugimi področji poročanja, vključenimi v navedena člena, je povzročilo zmedo med podjetji, ki poročajo, in ni pripomoglo k izboljšanju kakovosti sporočenih informacij. Zato v navedeni direktivi ni treba ohraniti te drugačne obravnave politik. Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali določati, katere informacije je treba razkriti v zvezi z vsakim področjem poročanja iz členov 19a in 29a Direktive 2013/34/EU, kot sta spremenjena s to direktivo o spremembi. |
| --- | --- |

(36)

Člen 19a(1) in člen 29a(1) Direktive 2013/34/EU od podjetij zahtevata, da jasno in utemeljeno obrazložijo, zakaj ne izvajajo politik v zvezi z eno ali več zadevami iz navedenih členov, kadar tega ne počnejo. Drugačno obravnavanje razkritij o politikah, ki jih imajo lahko podjetja, v primerjavi z drugimi področji poročanja, vključenimi v navedena člena, je povzročilo zmedo med podjetji, ki poročajo, in ni pripomoglo k izboljšanju kakovosti sporočenih informacij. Zato v navedeni direktivi ni treba ohraniti te drugačne obravnave politik. Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali določati, katere informacije je treba razkriti v zvezi z vsakim področjem poročanja iz členov 19a in 29a Direktive 2013/34/EU, kot sta spremenjena s to direktivo o spremembi.

| (37) | Podjetja, ki spadajo na področje uporabe člena 19a(1) in člena 29a(1) Direktive 2013/34/EU, se lahko oprejo na nacionalne okvire poročanja, okvire Unije ali mednarodne okvire poročanja, kadar to storijo, pa morajo navesti, na katere okvire so se oprle. Vendar Direktiva 2013/34/EU od podjetij ne zahteva, da uporabijo skupni okvir ali standard poročanja, in podjetjem ne preprečuje, da se odločijo, da sploh ne bodo uporabila nobenega okvira ali standardov za poročanje. Kot zahteva člen 2 Direktive 2014/95/EU, je Komisija 5. julija 2017 sprejela poročilo z naslovom „Smernice o nefinančnem poročanju (metodologija za poročanje o nefinančnih informacijah)“ (v nadaljnjem besedilu: smernice o nefinančnem poročanju), v katerem je podala nezavezujoče smernice za podjetja, ki spadajo na področje uporabe navedene direktive.
  Komisija je 17. junija 2019 sprejela smernice o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem, ki vsebujejo dodatne smernice, zlasti o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem. Smernice o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem, so izrecno vključevale priporočila projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem. Razpoložljivi dokazi kažejo, da smernice o nefinančnem poročanju niso pomembno vplivale na kakovost nefinančnega poročanja podjetij v okviru področja uporabe členov 19a in 29a Direktive 2013/34/EU. Prostovoljna narava smernic pomeni, da se lahko podjetja sama odločijo, ali jih bodo uporabila ali ne. Smernice zato same po sebi ne morejo zagotoviti primerljivosti informacij, ki jih razkrijejo različna podjetja, ali razkritja vseh informacij, za katere uporabniki teh informacij menijo, da so pomembne. Zato so potrebni obvezni skupni standardi poročanja o trajnostnosti, da se zagotovi primerljivost informacij in razkritje vseh pomembnih informacij. Na podlagi načela dvojne pomembnosti bi morali standardi zajemati vse informacije, ki so pomembne za uporabnike teh informacij. Potrebni so tudi skupni standardi poročanja o trajnostnosti, da se omogočita zanesljivost in digitalizacija poročanja o trajnostnosti ter olajšata njegov nadzor in izvrševanje.
  Razvoj obveznih skupnih standardov poročanja o trajnostnosti je potreben, da se doseže položaj, v katerem imajo informacije o trajnostnosti status, primerljiv s statusom finančnih informacij. S sprejetjem standardov poročanja o trajnostnosti prek delegiranih aktov bi se zagotovilo harmonizirano poročanje o trajnostnosti po vsej Uniji. Posamezno podjetje bi zato s poročanjem v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti izpolnjevalo zahteve glede poročanja o trajnostnosti iz Direktive 2013/34/EU. Pri določanju teh standardov je bistveno, da se v največji možni meri ustrezno upoštevajo glavni standardi poročanja o trajnostnosti, ki se uporabljajo po vsem svetu, hkrati pa se pri tem ne sme zmanjšati ambicioznost te direktive o spremembi in delegiranih aktov, sprejetih na njeni podlagi. |
| --- | --- |

(37)

Podjetja, ki spadajo na področje uporabe člena 19a(1) in člena 29a(1) Direktive 2013/34/EU, se lahko oprejo na nacionalne okvire poročanja, okvire Unije ali mednarodne okvire poročanja, kadar to storijo, pa morajo navesti, na katere okvire so se oprle. Vendar Direktiva 2013/34/EU od podjetij ne zahteva, da uporabijo skupni okvir ali standard poročanja, in podjetjem ne preprečuje, da se odločijo, da sploh ne bodo uporabila nobenega okvira ali standardov za poročanje. Kot zahteva člen 2 Direktive 2014/95/EU, je Komisija 5. julija 2017 sprejela poročilo z naslovom „Smernice o nefinančnem poročanju (metodologija za poročanje o nefinančnih informacijah)“ (v nadaljnjem besedilu: smernice o nefinančnem poročanju), v katerem je podala nezavezujoče smernice za podjetja, ki spadajo na področje uporabe navedene direktive.

Komisija je 17. junija 2019 sprejela smernice o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem, ki vsebujejo dodatne smernice, zlasti o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem. Smernice o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem, so izrecno vključevale priporočila projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem. Razpoložljivi dokazi kažejo, da smernice o nefinančnem poročanju niso pomembno vplivale na kakovost nefinančnega poročanja podjetij v okviru področja uporabe členov 19a in 29a Direktive 2013/34/EU. Prostovoljna narava smernic pomeni, da se lahko podjetja sama odločijo, ali jih bodo uporabila ali ne. Smernice zato same po sebi ne morejo zagotoviti primerljivosti informacij, ki jih razkrijejo različna podjetja, ali razkritja vseh informacij, za katere uporabniki teh informacij menijo, da so pomembne. Zato so potrebni obvezni skupni standardi poročanja o trajnostnosti, da se zagotovi primerljivost informacij in razkritje vseh pomembnih informacij. Na podlagi načela dvojne pomembnosti bi morali standardi zajemati vse informacije, ki so pomembne za uporabnike teh informacij. Potrebni so tudi skupni standardi poročanja o trajnostnosti, da se omogočita zanesljivost in digitalizacija poročanja o trajnostnosti ter olajšata njegov nadzor in izvrševanje.

Razvoj obveznih skupnih standardov poročanja o trajnostnosti je potreben, da se doseže položaj, v katerem imajo informacije o trajnostnosti status, primerljiv s statusom finančnih informacij. S sprejetjem standardov poročanja o trajnostnosti prek delegiranih aktov bi se zagotovilo harmonizirano poročanje o trajnostnosti po vsej Uniji. Posamezno podjetje bi zato s poročanjem v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti izpolnjevalo zahteve glede poročanja o trajnostnosti iz Direktive 2013/34/EU. Pri določanju teh standardov je bistveno, da se v največji možni meri ustrezno upoštevajo glavni standardi poročanja o trajnostnosti, ki se uporabljajo po vsem svetu, hkrati pa se pri tem ne sme zmanjšati ambicioznost te direktive o spremembi in delegiranih aktov, sprejetih na njeni podlagi.

| (38) | Noben obstoječi standard ali okvir sam po sebi ne zadovoljuje potreb Unije po poročanju o trajnostnosti. Informacije, ki se zahtevajo z Direktivo 2013/34/EU, morajo zajemati informacije, ki so relevantne z vsakega vidika pomembnosti, zajemati morajo vse zadeve v zvezi s trajnostnostjo in jih je treba, kadar je ustrezno, uskladiti z drugimi obveznostmi na podlagi prava Unije glede razkritja informacij o trajnostnosti, vključno z obveznostmi iz uredb (EU) 2019/2088 in (EU) 2020/852. Poleg tega bi morali biti obvezni standardi poročanja o trajnostnosti za podjetja Unije sorazmerni z ravnjo ambicij zelenega dogovora in ciljem Unije, da do 2050 doseže podnebno nevtralnost, pa tudi z vmesnimi cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119. Zato je treba Komisiji podeliti pooblastilo, da sprejme standarde Unije za poročanje o trajnostnosti, tako da se omogoči njihovo hitro sprejetje in zagotovi, da je vsebina teh standardov poročanja o trajnostnosti skladna s potrebami Unije. |
| --- | --- |

(38)

Noben obstoječi standard ali okvir sam po sebi ne zadovoljuje potreb Unije po poročanju o trajnostnosti. Informacije, ki se zahtevajo z Direktivo 2013/34/EU, morajo zajemati informacije, ki so relevantne z vsakega vidika pomembnosti, zajemati morajo vse zadeve v zvezi s trajnostnostjo in jih je treba, kadar je ustrezno, uskladiti z drugimi obveznostmi na podlagi prava Unije glede razkritja informacij o trajnostnosti, vključno z obveznostmi iz uredb (EU) 2019/2088 in (EU) 2020/852. Poleg tega bi morali biti obvezni standardi poročanja o trajnostnosti za podjetja Unije sorazmerni z ravnjo ambicij zelenega dogovora in ciljem Unije, da do 2050 doseže podnebno nevtralnost, pa tudi z vmesnimi cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119. Zato je treba Komisiji podeliti pooblastilo, da sprejme standarde Unije za poročanje o trajnostnosti, tako da se omogoči njihovo hitro sprejetje in zagotovi, da je vsebina teh standardov poročanja o trajnostnosti skladna s potrebami Unije.

| (39) | Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG) je neprofitno združenje, ustanovljeno v skladu z belgijsko zakonodajo, ki služi javnemu interesu, tako da Komisiji svetuje v zvezi s potrjevanjem mednarodnih standardov računovodskega poročanja. EFRAG je pridobil ugled evropskega strokovnega centra na področju poročanja podjetij in je v dobrem položaju za spodbujanje usklajevanja med standardi Unije za poročanje o trajnostnosti in mednarodnimi pobudami, katerih cilj je razvoj usklajenih standardov po vsem svetu. Marca 2021 je projektna skupina z več deležniki, ki jo je ustanovil EFRAG, objavila priporočila za morebitni razvoj standardov poročanja o trajnostnosti za Unijo. Ta priporočila vsebujejo predloge za razvoj skladnega in celovitega sklopa standardov poročanja o trajnostnosti, ki zajemajo vse zadeve v zvezi s trajnostnostjo z vidika dvojne pomembnosti. Ta priporočila vsebujejo tudi podroben časovni načrt za razvoj takšnih standardov in predloge za sodelovanje, ki temelji na vzajemni krepitvi, med svetovnimi pobudami za določanje standardov in pobudami Unije za določanje standardov. Predsednik odbora EFRAG je marca 2021 objavil priporočila za morebitne spremembe upravljanja EFRAG v primeru, da bi se od njega zahtevalo, naj pripravi strokovni nasvet o standardih poročanja o trajnostnosti. Priporočila predsednik odbora EFRAG vključujejo oblikovanje novega stebra poročanja o trajnostnosti v okviru EFRAG, ne da bi se bistveno spremenil obstoječi steber računovodskega poročanja. Generalna skupščina EFRAG je marca 2022 imenovala člane novoustanovljenega odbora EFRAG za poročanje o trajnostnosti. Komisija bi morala pri sprejemanju standardov poročanja o trajnostnosti upoštevati strokovni nasvet, ki ga bo pripravil EFRAG.
  Za zagotovitev visokokakovostnih standardov, ki bodo prispevali k evropskemu javnemu dobremu in zadovoljevali potrebe podjetij in uporabnikov sporočenih informacij, bi moral imeti EFRAG dovolj javnih sredstev, da bi bil neodvisen. Svoje strokovne nasvete bi moral pripraviti po primernem predpisanem postopku, pod javnim nadzorom in z zagotovljeno preglednostjo, temeljiti bi morali na strokovnem znanju uravnoteženo zastopanih ustreznih deležnikov, vključno s podjetji, vlagatelji, organizacijami civilne družbe in sindikati, spremljati pa bi ga morale analize stroškov in koristi. Pogoj za sodelovanje pri delu EFRAG na tehnični ravni bi moralo biti strokovno znanje na področju poročanja o trajnostnosti, hkrati pa to sodelovanje ne bi smelo biti pogojeno s finančnimi prispevki, pri čemer se ne bi smelo posegati v sodelovanje javnih organov in nacionalnih organizacij za določanje standardov pri tem delu. Vzpostaviti bi bilo treba pregleden postopek za preprečevanje nasprotja interesov. Da bi se pri standardih Unije za poročanje o trajnostnosti upoštevala stališča držav članic, bi se morala Komisija o strokovnih nasvetih EFRAG pred sprejetjem teh standardov posvetovati s strokovno skupino držav članic za trajnostno financiranje iz Uredbe (EU) 2020/852 (v nadaljnjem besedilu: strokovna skupina držav članic za trajnostno financiranje) in z računovodskim regulativnim odborom iz Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (23) (v nadaljnjem besedilu: računovodski regulativni odbor).
  Pri pripravi regulativnih tehničnih standardov na podlagi Uredbe (EU) 2019/2088 sodelujejo Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), Evropski bančni organ (EBA) in Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), ti regulativni tehnični standardi in standardi poročanja o trajnostnosti pa morajo biti skladni. Na podlagi Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (24) ima ESMA tudi vlogo pri spodbujanju zbliževanja nadzora pri izvrševanju poročanja izdajateljev, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji in ki bodo morali poročati v skladu z temi standardi poročanja o trajnostnosti. Zato bi bilo treba od ESMA, EBA in EIOPA zahtevati, da predložijo mnenje o strokovnem nasvetu EFRAG. Taka mnenja bi se morala predložiti v dveh mesecih od datuma prejema zahtevka Komisije. Poleg tega bi se morala Komisija posvetovati z Evropsko agencijo za okolje, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, ECB, Odborom evropskih organov za nadzor revizorjev (CEAOB) in platformo za trajnostno financiranje, da se zagotovi skladnost standardov poročanja o trajnostnosti z ustrezno politiko in pravom Unije. Kadar se kateri koli od teh subjektov odloči, da bo predložil mnenje, bi to moral storiti v dveh mesecih od datuma, ko se je Komisija posvetovala z njim. |
| --- | --- |

(39)

Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG) je neprofitno združenje, ustanovljeno v skladu z belgijsko zakonodajo, ki služi javnemu interesu, tako da Komisiji svetuje v zvezi s potrjevanjem mednarodnih standardov računovodskega poročanja. EFRAG je pridobil ugled evropskega strokovnega centra na področju poročanja podjetij in je v dobrem položaju za spodbujanje usklajevanja med standardi Unije za poročanje o trajnostnosti in mednarodnimi pobudami, katerih cilj je razvoj usklajenih standardov po vsem svetu. Marca 2021 je projektna skupina z več deležniki, ki jo je ustanovil EFRAG, objavila priporočila za morebitni razvoj standardov poročanja o trajnostnosti za Unijo. Ta priporočila vsebujejo predloge za razvoj skladnega in celovitega sklopa standardov poročanja o trajnostnosti, ki zajemajo vse zadeve v zvezi s trajnostnostjo z vidika dvojne pomembnosti. Ta priporočila vsebujejo tudi podroben časovni načrt za razvoj takšnih standardov in predloge za sodelovanje, ki temelji na vzajemni krepitvi, med svetovnimi pobudami za določanje standardov in pobudami Unije za določanje standardov. Predsednik odbora EFRAG je marca 2021 objavil priporočila za morebitne spremembe upravljanja EFRAG v primeru, da bi se od njega zahtevalo, naj pripravi strokovni nasvet o standardih poročanja o trajnostnosti. Priporočila predsednik odbora EFRAG vključujejo oblikovanje novega stebra poročanja o trajnostnosti v okviru EFRAG, ne da bi se bistveno spremenil obstoječi steber računovodskega poročanja. Generalna skupščina EFRAG je marca 2022 imenovala člane novoustanovljenega odbora EFRAG za poročanje o trajnostnosti. Komisija bi morala pri sprejemanju standardov poročanja o trajnostnosti upoštevati strokovni nasvet, ki ga bo pripravil EFRAG.

Za zagotovitev visokokakovostnih standardov, ki bodo prispevali k evropskemu javnemu dobremu in zadovoljevali potrebe podjetij in uporabnikov sporočenih informacij, bi moral imeti EFRAG dovolj javnih sredstev, da bi bil neodvisen. Svoje strokovne nasvete bi moral pripraviti po primernem predpisanem postopku, pod javnim nadzorom in z zagotovljeno preglednostjo, temeljiti bi morali na strokovnem znanju uravnoteženo zastopanih ustreznih deležnikov, vključno s podjetji, vlagatelji, organizacijami civilne družbe in sindikati, spremljati pa bi ga morale analize stroškov in koristi. Pogoj za sodelovanje pri delu EFRAG na tehnični ravni bi moralo biti strokovno znanje na področju poročanja o trajnostnosti, hkrati pa to sodelovanje ne bi smelo biti pogojeno s finančnimi prispevki, pri čemer se ne bi smelo posegati v sodelovanje javnih organov in nacionalnih organizacij za določanje standardov pri tem delu. Vzpostaviti bi bilo treba pregleden postopek za preprečevanje nasprotja interesov. Da bi se pri standardih Unije za poročanje o trajnostnosti upoštevala stališča držav članic, bi se morala Komisija o strokovnih nasvetih EFRAG pred sprejetjem teh standardov posvetovati s strokovno skupino držav članic za trajnostno financiranje iz Uredbe (EU) 2020/852 (v nadaljnjem besedilu: strokovna skupina držav članic za trajnostno financiranje) in z računovodskim regulativnim odborom iz Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (23) (v nadaljnjem besedilu: računovodski regulativni odbor).

Pri pripravi regulativnih tehničnih standardov na podlagi Uredbe (EU) 2019/2088 sodelujejo Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), Evropski bančni organ (EBA) in Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), ti regulativni tehnični standardi in standardi poročanja o trajnostnosti pa morajo biti skladni. Na podlagi Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (24) ima ESMA tudi vlogo pri spodbujanju zbliževanja nadzora pri izvrševanju poročanja izdajateljev, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji in ki bodo morali poročati v skladu z temi standardi poročanja o trajnostnosti. Zato bi bilo treba od ESMA, EBA in EIOPA zahtevati, da predložijo mnenje o strokovnem nasvetu EFRAG. Taka mnenja bi se morala predložiti v dveh mesecih od datuma prejema zahtevka Komisije. Poleg tega bi se morala Komisija posvetovati z Evropsko agencijo za okolje, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, ECB, Odborom evropskih organov za nadzor revizorjev (CEAOB) in platformo za trajnostno financiranje, da se zagotovi skladnost standardov poročanja o trajnostnosti z ustrezno politiko in pravom Unije. Kadar se kateri koli od teh subjektov odloči, da bo predložil mnenje, bi to moral storiti v dveh mesecih od datuma, ko se je Komisija posvetovala z njim.

| (40) | Da bi se spodbudili demokratičen nadzor, spremljanje in preglednost, bi se morala Komisija vsaj enkrat letno posvetovati z Evropskim parlamentom ter opraviti skupno posvetovanje s strokovno skupino držav članic za trajnostno financiranje in računovodskim regulativnim odborom, in sicer o delovnem programu EFRAG glede razvoja standardov poročanja o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(40)

Da bi se spodbudili demokratičen nadzor, spremljanje in preglednost, bi se morala Komisija vsaj enkrat letno posvetovati z Evropskim parlamentom ter opraviti skupno posvetovanje s strokovno skupino držav članic za trajnostno financiranje in računovodskim regulativnim odborom, in sicer o delovnem programu EFRAG glede razvoja standardov poročanja o trajnostnosti.

| (41) | Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali biti skladni z drugim pravom Unije. Ti standardi bi morali biti zlasti usklajeni z zahtevami po razkritju iz Uredbe (EU) 2019/2088 ter bi morali upoštevati osnovne kazalnike in metodologije, določene v različnih delegiranih aktih, sprejetih na podlagi Uredbe (EU) 2020/852, zahteve glede razkritja, ki se uporabljajo za upravljavce referenčnih vrednosti na podlagi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta (25), minimalne standarde za oblikovanje referenčnih vrednosti EU za podnebni prehod in referenčnih vrednosti EU, usklajenih s Pariškim sporazumom, ter vsako delo, ki ga je opravil EBA pri izvajanju zahtev glede razkritja iz stebra III Uredbe (EU) št. 575/2013.
  Standardi bi morali upoštevati okoljsko pravo Unije, vključno z Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (26) in Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27), ter Priporočilo Komisije 2013/179/EU (28), njegove priloge in njihove posodobitve. Upoštevati bi bilo treba tudi drugo relevantno pravo Unije, vključno z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (29), ter druge zahteve iz prava Unije za podjetja v zvezi z dolžnostmi direktorjev in skrbnim pregledom. |
| --- | --- |

(41)

Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali biti skladni z drugim pravom Unije. Ti standardi bi morali biti zlasti usklajeni z zahtevami po razkritju iz Uredbe (EU) 2019/2088 ter bi morali upoštevati osnovne kazalnike in metodologije, določene v različnih delegiranih aktih, sprejetih na podlagi Uredbe (EU) 2020/852, zahteve glede razkritja, ki se uporabljajo za upravljavce referenčnih vrednosti na podlagi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta (25), minimalne standarde za oblikovanje referenčnih vrednosti EU za podnebni prehod in referenčnih vrednosti EU, usklajenih s Pariškim sporazumom, ter vsako delo, ki ga je opravil EBA pri izvajanju zahtev glede razkritja iz stebra III Uredbe (EU) št. 575/2013.

Standardi bi morali upoštevati okoljsko pravo Unije, vključno z Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (26) in Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27), ter Priporočilo Komisije 2013/179/EU (28), njegove priloge in njihove posodobitve. Upoštevati bi bilo treba tudi drugo relevantno pravo Unije, vključno z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (29), ter druge zahteve iz prava Unije za podjetja v zvezi z dolžnostmi direktorjev in skrbnim pregledom.

| (42) | Pri standardih poročanja o trajnostnosti bi bilo treba upoštevati smernice o nefinančnem poročanju in smernice o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem. Upoštevati bi bilo treba tudi druge zahteve glede poročanja iz Direktive 2013/34/EU, ki niso neposredno povezane s trajnostnostjo, da bi uporabnikom sporočenih informacij zagotovili boljše razumevanje razvoja, uspešnosti, položaja in vpliva podjetja na podlagi čim več povezav med informacijami o trajnostnosti in drugimi informacijami, sporočenimi v skladu z Direktivo 2013/34/EU. |
| --- | --- |

(42)

Pri standardih poročanja o trajnostnosti bi bilo treba upoštevati smernice o nefinančnem poročanju in smernice o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem. Upoštevati bi bilo treba tudi druge zahteve glede poročanja iz Direktive 2013/34/EU, ki niso neposredno povezane s trajnostnostjo, da bi uporabnikom sporočenih informacij zagotovili boljše razumevanje razvoja, uspešnosti, položaja in vpliva podjetja na podlagi čim več povezav med informacijami o trajnostnosti in drugimi informacijami, sporočenimi v skladu z Direktivo 2013/34/EU.

| (43) | Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali biti sorazmerni in podjetjem, ki jih morajo uporabljati, ne bi smeli nalagati nepotrebnega upravnega bremena. Da bi čim bolj zmanjšali motnje za podjetja, ki že poročajo o informacijah o trajnostnosti, bi morali pri standardih poročanja o trajnostnosti po potrebi upoštevati obstoječe standarde in okvire za poročanje in računovodenje glede trajnostnosti. Ti obstoječi standardi in okviri vključujejo pobudo za svetovno poročanje, odbor za računovodske standarde glede trajnostnosti, mednarodni svet za celovito poročanje, upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, projektno skupino za finančna razkritja v zvezi s podnebjem, odbor za standarde poročanja o ogljiku in CDP, prej znan kot projekt za razkritje emisij ogljika.
  Standardi Unije bi morali upoštevati vse standarde poročanja o trajnostnosti, ki so bili razviti v okviru Fundacije za mednarodne standarde računovodskega poročanja. V izogib nepotrebni regulativni razdrobljenosti, ki bi lahko imela negativne posledice za podjetja, ki delujejo na svetovni ravni, bi morali s standardi Unije za poročanje o trajnosti prispevati k procesu zbliževanja standardov poročanja o trajnostnosti na svetovni ravni, in sicer tako da bi podprli delo Odbora za mednarodne standarde trajnostnosti (ISSB). Neusklajenim zahtevam glede poročanja za podjetja, ki poslujejo na svetovni ravni, bi se morali s standardi Unije za poročanje o trajnosti čim bolj izogniti tako, da bi vanje vključili vsebino svetovnih osnovnih standardov, ki naj bi jih razvil ISSB, če je njihova vsebina skladna s pravnim okvirom Unije in cilji zelenega dogovora. |
| --- | --- |

(43)

Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali biti sorazmerni in podjetjem, ki jih morajo uporabljati, ne bi smeli nalagati nepotrebnega upravnega bremena. Da bi čim bolj zmanjšali motnje za podjetja, ki že poročajo o informacijah o trajnostnosti, bi morali pri standardih poročanja o trajnostnosti po potrebi upoštevati obstoječe standarde in okvire za poročanje in računovodenje glede trajnostnosti. Ti obstoječi standardi in okviri vključujejo pobudo za svetovno poročanje, odbor za računovodske standarde glede trajnostnosti, mednarodni svet za celovito poročanje, upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, projektno skupino za finančna razkritja v zvezi s podnebjem, odbor za standarde poročanja o ogljiku in CDP, prej znan kot projekt za razkritje emisij ogljika.

Standardi Unije bi morali upoštevati vse standarde poročanja o trajnostnosti, ki so bili razviti v okviru Fundacije za mednarodne standarde računovodskega poročanja. V izogib nepotrebni regulativni razdrobljenosti, ki bi lahko imela negativne posledice za podjetja, ki delujejo na svetovni ravni, bi morali s standardi Unije za poročanje o trajnosti prispevati k procesu zbliževanja standardov poročanja o trajnostnosti na svetovni ravni, in sicer tako da bi podprli delo Odbora za mednarodne standarde trajnostnosti (ISSB). Neusklajenim zahtevam glede poročanja za podjetja, ki poslujejo na svetovni ravni, bi se morali s standardi Unije za poročanje o trajnosti čim bolj izogniti tako, da bi vanje vključili vsebino svetovnih osnovnih standardov, ki naj bi jih razvil ISSB, če je njihova vsebina skladna s pravnim okvirom Unije in cilji zelenega dogovora.

| (44) | Komisija se je v zelenem dogovoru zavezala, da bo podpirala podjetja in druge deležnike pri razvoju standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala v Uniji in na mednarodni ravni, da bi zagotovila ustrezno upravljanje okoljskih tveganj in priložnosti za blažitev ter zmanjšala s tem povezane transakcijske stroške.
  Projekt za preglednost, ki se financira v okviru programa za okolje in podnebne ukrepe (program LIFE), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/783 Evropskega parlamenta in Sveta (30), razvija prvo računovodsko metodologijo na področju naravnega kapitala, ki bo omogočila lažjo primerjavo in večjo preglednost obstoječih metod, hkrati pa znižala prag za podjetja v zvezi s sprejetjem in uporabo sistemov v podporo pripravi njihovega poslovanja na prihodnost. Na področju računovodenja naravnega kapitala je pomembna referenca tudi protokol o naravnem kapitalu. Čeprav je namen računovodskih metod na področju naravnega kapitala predvsem okrepiti notranje upravljavske odločitve, bi jih bilo treba ustrezno upoštevati pri določanju standardov poročanja o trajnostnosti. Nekatere računovodske metodologije na področju naravnega kapitala skušajo pripisati denarno vrednost okoljskim vplivom dejavnosti podjetij, kar lahko uporabnikom informacij o trajnosti pomaga bolje razumeti take vplive. Zato je primerno, da bi lahko standardi poročanja o trajnostnosti vključevali denarne kazalnike vplivov na trajnostnost, če bi bilo to potrebno. |
| --- | --- |

(44)

Komisija se je v zelenem dogovoru zavezala, da bo podpirala podjetja in druge deležnike pri razvoju standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala v Uniji in na mednarodni ravni, da bi zagotovila ustrezno upravljanje okoljskih tveganj in priložnosti za blažitev ter zmanjšala s tem povezane transakcijske stroške.

Projekt za preglednost, ki se financira v okviru programa za okolje in podnebne ukrepe (program LIFE), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/783 Evropskega parlamenta in Sveta (30), razvija prvo računovodsko metodologijo na področju naravnega kapitala, ki bo omogočila lažjo primerjavo in večjo preglednost obstoječih metod, hkrati pa znižala prag za podjetja v zvezi s sprejetjem in uporabo sistemov v podporo pripravi njihovega poslovanja na prihodnost. Na področju računovodenja naravnega kapitala je pomembna referenca tudi protokol o naravnem kapitalu. Čeprav je namen računovodskih metod na področju naravnega kapitala predvsem okrepiti notranje upravljavske odločitve, bi jih bilo treba ustrezno upoštevati pri določanju standardov poročanja o trajnostnosti. Nekatere računovodske metodologije na področju naravnega kapitala skušajo pripisati denarno vrednost okoljskim vplivom dejavnosti podjetij, kar lahko uporabnikom informacij o trajnosti pomaga bolje razumeti take vplive. Zato je primerno, da bi lahko standardi poročanja o trajnostnosti vključevali denarne kazalnike vplivov na trajnostnost, če bi bilo to potrebno.

| (45) | Pri standardih poročanja o trajnostnosti bi se morali upoštevati tudi mednarodno priznana načela in okviri o odgovornem poslovnem ravnanju, družbeni odgovornosti podjetij in trajnostnem razvoju, vključno s cilji OZN glede trajnostnega razvoja, vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, smernicami OECD za večnacionalna podjetja, smernicami OECD o skrbnem pregledu za odgovorno poslovanje in povezanimi sektorskimi smernicami, globalnim dogovorom OZN, tristransko deklaracijo o načelih Mednarodne organizacije dela (MOD) v zvezi z večnacionalnimi podjetji in socialno politiko, standardom ISO 26000 o družbeni odgovornosti in načeli OZN za odgovorne naložbe. |
| --- | --- |

(45)

Pri standardih poročanja o trajnostnosti bi se morali upoštevati tudi mednarodno priznana načela in okviri o odgovornem poslovnem ravnanju, družbeni odgovornosti podjetij in trajnostnem razvoju, vključno s cilji OZN glede trajnostnega razvoja, vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, smernicami OECD za večnacionalna podjetja, smernicami OECD o skrbnem pregledu za odgovorno poslovanje in povezanimi sektorskimi smernicami, globalnim dogovorom OZN, tristransko deklaracijo o načelih Mednarodne organizacije dela (MOD) v zvezi z večnacionalnimi podjetji in socialno politiko, standardom ISO 26000 o družbeni odgovornosti in načeli OZN za odgovorne naložbe.

| (46) | Zagotoviti bi bilo treba, da informacije, o katerih podjetja poročajo v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, izpolnjujejo potrebe uporabnikov in ne pomenijo nesorazmernega bremena v smislu napora in stroškov za podjetja, ki poročajo, in za tista, ki so zaradi vključenosti v vrednostno verigo teh podjetij posredno prizadeta. Standardi poročanja o trajnosti bi zato morali določati informacije, ki jih morajo podjetja razkriti o vseh glavnih okoljskih dejavnikih, vključno z njihovimi vplivi na podnebje, zrak, tla, vodo in biotsko raznovrstnost ter njihovimi odvisnostmi od teh dejavnikov. Okoljski cilji Unije so razvrščeni v Uredbi (EU) 2020/852.
  Zaradi skladnosti je primerno uporabiti podobno razvrstitev za določitev okoljskih dejavnikov, ki bi jih bilo treba obravnavati s standardi poročanja o trajnostnosti. Pri standardih poročanja o trajnosti bi bilo treba upoštevati in opredeliti vse geografske ali druge kontekstualne informacije, ki bi jih morala podjetja razkriti, da bi zagotovila razumevanje svojih glavnih vplivov na zadeve v zvezi s trajnostnostjo in glavnih tveganj za podjetje, ki izhajajo iz zadev v zvezi s trajnostnostjo. Pri določanju informacij o okoljskih dejavnikih, ki jih morajo podjetja razkriti, bi bilo treba zagotoviti skladnost z opredeljenimi pojmi iz člena 2 Uredbe (EU) 2020/852 in z zahtevami glede poročanja iz člena 8 navedene uredbe ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Zagotoviti bi bilo treba, da informacije, o katerih podjetja poročajo v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, izpolnjujejo potrebe uporabnikov in ne pomenijo nesorazmernega bremena v smislu napora in stroškov za podjetja, ki poročajo, in za tista, ki so zaradi vključenosti v vrednostno verigo teh podjetij posredno prizadeta. Standardi poročanja o trajnosti bi zato morali določati informacije, ki jih morajo podjetja razkriti o vseh glavnih okoljskih dejavnikih, vključno z njihovimi vplivi na podnebje, zrak, tla, vodo in biotsko raznovrstnost ter njihovimi odvisnostmi od teh dejavnikov. Okoljski cilji Unije so razvrščeni v Uredbi (EU) 2020/852.

Zaradi skladnosti je primerno uporabiti podobno razvrstitev za določitev okoljskih dejavnikov, ki bi jih bilo treba obravnavati s standardi poročanja o trajnostnosti. Pri standardih poročanja o trajnosti bi bilo treba upoštevati in opredeliti vse geografske ali druge kontekstualne informacije, ki bi jih morala podjetja razkriti, da bi zagotovila razumevanje svojih glavnih vplivov na zadeve v zvezi s trajnostnostjo in glavnih tveganj za podjetje, ki izhajajo iz zadev v zvezi s trajnostnostjo. Pri določanju informacij o okoljskih dejavnikih, ki jih morajo podjetja razkriti, bi bilo treba zagotoviti skladnost z opredeljenimi pojmi iz člena 2 Uredbe (EU) 2020/852 in z zahtevami glede poročanja iz člena 8 navedene uredbe ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe.

| (47) | V zvezi z informacijami, povezanimi s podnebjem, želijo uporabniki poznati fizična in tranzicijska tveganja podjetij ter njihovo odpornost na različne podnebne scenarije, pa tudi načrte za prilagoditev različnim podnebnim scenarijem in načrte za prilagoditev cilju Unije, da do 2050 doseže podnebno nevtralnost. Zanimajo jih tudi raven in obseg emisij toplogrednih plinov in odvzemov, ki se pripisujejo podjetju, vključno z obsegom, v katerem podjetje uporablja ogljične izravnave, in virom teh izravnav. Za dosego podnebno nevtralnega gospodarstva, je treba uskladiti standarde za obračunavanje toplogrednih plinov in standarde za izravnavo. Uporabniki potrebujejo zanesljive informacije o izravnavah, ki obravnavajo vprašanja v zvezi z morebitnim dvojnim štetjem in precenjenostjo, saj lahko dvojno štetje in precenjenost povzročita tveganja za doseganje podnebnih ciljev. Uporabniki želijo biti seznanjeni tudi s prizadevanji podjetij za učinkovito zmanjšanje absolutnih emisij toplogrednih plinov v okviru njihovih strategij za blažitev podnebnih sprememb, tudi kar zadeva emisije obsega 1 in 2 ter, kadar je relevantno, obsega 3.
  V zvezi z emisijami obsega 3 je za uporabnike zelo pomembno, da so obveščeni o tem, v katerih kategorijah iz obsega 3 gre pri danem podjetju za znatne emisije in kolikšne so. Standardi poročanja o trajnostnosti bi zato morali določati, katere informacije bi morala podjetja sporočati v zvezi s temi zadevami. |
| --- | --- |

(47)

V zvezi z informacijami, povezanimi s podnebjem, želijo uporabniki poznati fizična in tranzicijska tveganja podjetij ter njihovo odpornost na različne podnebne scenarije, pa tudi načrte za prilagoditev različnim podnebnim scenarijem in načrte za prilagoditev cilju Unije, da do 2050 doseže podnebno nevtralnost. Zanimajo jih tudi raven in obseg emisij toplogrednih plinov in odvzemov, ki se pripisujejo podjetju, vključno z obsegom, v katerem podjetje uporablja ogljične izravnave, in virom teh izravnav. Za dosego podnebno nevtralnega gospodarstva, je treba uskladiti standarde za obračunavanje toplogrednih plinov in standarde za izravnavo. Uporabniki potrebujejo zanesljive informacije o izravnavah, ki obravnavajo vprašanja v zvezi z morebitnim dvojnim štetjem in precenjenostjo, saj lahko dvojno štetje in precenjenost povzročita tveganja za doseganje podnebnih ciljev. Uporabniki želijo biti seznanjeni tudi s prizadevanji podjetij za učinkovito zmanjšanje absolutnih emisij toplogrednih plinov v okviru njihovih strategij za blažitev podnebnih sprememb, tudi kar zadeva emisije obsega 1 in 2 ter, kadar je relevantno, obsega 3.

V zvezi z emisijami obsega 3 je za uporabnike zelo pomembno, da so obveščeni o tem, v katerih kategorijah iz obsega 3 gre pri danem podjetju za znatne emisije in kolikšne so. Standardi poročanja o trajnostnosti bi zato morali določati, katere informacije bi morala podjetja sporočati v zvezi s temi zadevami.

| (48) | Za dosego podnebno nevtralnega in krožnega gospodarstva brez razpršenega onesnaževanja, je treba k temu v celoti pritegniti vse gospodarske sektorje. V zvezi s tem sta ključnega pomena zmanjšanje porabe energije in povečanje energijske učinkovitosti, saj se energija uporablja v vseh dobavnih verigah. Zato bi bilo treba energetske vidike ustrezno upoštevati v standardih poročanja o trajnostnosti, zlasti v zvezi z okoljskimi zadevami, vključno s podnebnimi. |
| --- | --- |

(48)

Za dosego podnebno nevtralnega in krožnega gospodarstva brez razpršenega onesnaževanja, je treba k temu v celoti pritegniti vse gospodarske sektorje. V zvezi s tem sta ključnega pomena zmanjšanje porabe energije in povečanje energijske učinkovitosti, saj se energija uporablja v vseh dobavnih verigah. Zato bi bilo treba energetske vidike ustrezno upoštevati v standardih poročanja o trajnostnosti, zlasti v zvezi z okoljskimi zadevami, vključno s podnebnimi.

| (49) | Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali določati informacije, ki bi jih morala podjetja razkriti o socialnih dejavnikih, vključno z delovnimi pogoji, vključevanjem socialnih partnerjev, kolektivnimi pogajanji, enakostjo, nediskriminacijo, raznolikostjo in vključevanjem ter človekovimi pravicami. Te informacije bi morale zajemati vplive podjetja na ljudi, vključno delavce, in na njihovo zdravje. Informacije, ki jih podjetja razkrijejo o človekovih pravicah, bi morale po potrebi vključevati informacije o prisilnem delu in delu otrok v njihovih vrednostnih verigah. Zahteve glede poročanja o trajnosti o prisilnem delu javnih organov ne bi smele odvezovati odgovornosti, da s trgovinsko politiko in diplomatskimi sredstvi obravnavajo primere, ko je uvoženo blago proizvedeno ob kršenju človekovih pravic, vključno s prisilnim delom.
  Podjetja bi morala imeti možnost poročati tudi o morebitnih tveganjih in trendih glede zaposlovanja in prihodkov. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo socialne dejavnike, bi morali določati informacije, ki bi jih podjetja morala razkriti v zvezi z načeli evropskega stebra socialnih pravic, ki so pomembna za podjetja, vključno z enakimi možnostmi za vse in delovnimi pogoji. Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, ki ga je Komisija sprejela 4. marca 2021, poziva k strožjim zahtevam za podjetja glede poročanja o socialnih vprašanjih. Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali določati tudi informacije, ki bi jih podjetja morala razkriti v zvezi s človekovimi pravicami, temeljnimi svoboščinami, demokratičnimi načeli in standardi, določenimi v Mednarodni listini o človekovih pravicah in drugih temeljnih konvencijah OZN o človekovih pravicah, med drugim v Konvenciji OZN o pravicah invalidov, Deklaraciji OZN o pravicah domorodnih ljudstev, Konvenciji OZN o otrokovih pravicah, Deklaraciji MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu, temeljnih konvencijah MOD, Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Evropski socialni listini in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Poročanje o socialnih dejavnikih, pa tudi o okoljskih in upravljavskih dejavnikih, bi moralo biti sorazmerno s področjem uporabe in cilji te direktive o spremembi. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo enakost spolov in enako plačilo za delo enake vrednosti, bi morali med drugim določati, o katerih informacijah je treba poročati v zvezi s plačno vrzeljo med spoloma, ob upoštevanju drugega ustreznega prava Unije. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo zaposlovanje in vključevanje invalidov, bi morali med drugim določati, o katerih informacijah je treba poročati v zvezi z ukrepi posameznih podjetij za dostopnost.
  Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo usposabljanje ter pridobivanje znanj in spretnosti, bi morali med drugim določati, o katerih informacijah je treba poročati v zvezi z deležem delavcev, ki so vključeni v usposabljanje, in kako te podatke razčleniti. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo kolektivna pogajanja, bi morali med drugim določati, katere informacije je treba razkriti v zvezi z obstojem svetov delavcev in kolektivnih pogodb ter deležem delavcev, zajetih v teh pogodbah. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo udeležbo delavcev, bi morali med drugim določati, katere informacije je treba razkriti v zvezi z udeležbo delavcev v upravnih in nadzornih svetih. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo raznolikost, bi morali med drugim določati, o katerih informacijah je treba poročati v zvezi z raznolikostjo spolov na najvišjih vodstvenih položajih in številom članov nezadostno zastopanega spola v upravnih odborih. |
| --- | --- |

(49)

Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali določati informacije, ki bi jih morala podjetja razkriti o socialnih dejavnikih, vključno z delovnimi pogoji, vključevanjem socialnih partnerjev, kolektivnimi pogajanji, enakostjo, nediskriminacijo, raznolikostjo in vključevanjem ter človekovimi pravicami. Te informacije bi morale zajemati vplive podjetja na ljudi, vključno delavce, in na njihovo zdravje. Informacije, ki jih podjetja razkrijejo o človekovih pravicah, bi morale po potrebi vključevati informacije o prisilnem delu in delu otrok v njihovih vrednostnih verigah. Zahteve glede poročanja o trajnosti o prisilnem delu javnih organov ne bi smele odvezovati odgovornosti, da s trgovinsko politiko in diplomatskimi sredstvi obravnavajo primere, ko je uvoženo blago proizvedeno ob kršenju človekovih pravic, vključno s prisilnim delom.

Podjetja bi morala imeti možnost poročati tudi o morebitnih tveganjih in trendih glede zaposlovanja in prihodkov. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo socialne dejavnike, bi morali določati informacije, ki bi jih podjetja morala razkriti v zvezi z načeli evropskega stebra socialnih pravic, ki so pomembna za podjetja, vključno z enakimi možnostmi za vse in delovnimi pogoji. Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, ki ga je Komisija sprejela 4. marca 2021, poziva k strožjim zahtevam za podjetja glede poročanja o socialnih vprašanjih. Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali določati tudi informacije, ki bi jih podjetja morala razkriti v zvezi s človekovimi pravicami, temeljnimi svoboščinami, demokratičnimi načeli in standardi, določenimi v Mednarodni listini o človekovih pravicah in drugih temeljnih konvencijah OZN o človekovih pravicah, med drugim v Konvenciji OZN o pravicah invalidov, Deklaraciji OZN o pravicah domorodnih ljudstev, Konvenciji OZN o otrokovih pravicah, Deklaraciji MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu, temeljnih konvencijah MOD, Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Evropski socialni listini in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Poročanje o socialnih dejavnikih, pa tudi o okoljskih in upravljavskih dejavnikih, bi moralo biti sorazmerno s področjem uporabe in cilji te direktive o spremembi. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo enakost spolov in enako plačilo za delo enake vrednosti, bi morali med drugim določati, o katerih informacijah je treba poročati v zvezi s plačno vrzeljo med spoloma, ob upoštevanju drugega ustreznega prava Unije. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo zaposlovanje in vključevanje invalidov, bi morali med drugim določati, o katerih informacijah je treba poročati v zvezi z ukrepi posameznih podjetij za dostopnost.

Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo usposabljanje ter pridobivanje znanj in spretnosti, bi morali med drugim določati, o katerih informacijah je treba poročati v zvezi z deležem delavcev, ki so vključeni v usposabljanje, in kako te podatke razčleniti. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo kolektivna pogajanja, bi morali med drugim določati, katere informacije je treba razkriti v zvezi z obstojem svetov delavcev in kolektivnih pogodb ter deležem delavcev, zajetih v teh pogodbah. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo udeležbo delavcev, bi morali med drugim določati, katere informacije je treba razkriti v zvezi z udeležbo delavcev v upravnih in nadzornih svetih. Standardi poročanja o trajnosti, ki obravnavajo raznolikost, bi morali med drugim določati, o katerih informacijah je treba poročati v zvezi z raznolikostjo spolov na najvišjih vodstvenih položajih in številom članov nezadostno zastopanega spola v upravnih odborih.

| (50) | Uporabniki potrebujejo informacije o upravljavskih dejavnikih. Kateri upravljavski dejavniki so najbolj relevantni za uporabnike, je navedeno v priznanih okvirih poročanja, kot sta pobuda za svetovno poročanje in projektna skupina za finančna razkritja v zvezi s podnebjem, kot tudi v priznanih globalnih okvirih, kot so načela globalnega upravljanja Mednarodne mreže za korporativno upravljanje in načela skupine G20/OECD o korporativnem upravljanju. Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali določati, katere informacije bi morala podjetja razkriti o upravljavskih dejavnikih. Te informacije bi morale zajemati vlogo upravnih, poslovodnih in nadzornih organov podjetja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, strokovno znanje in spretnosti, ki so potrebni za opravljanje te vloge, oziroma dostop teh organov do tovrstnega strokovnega znanja in spretnosti, ali ima podjetje politiko v smislu spodbud za člane teh organov, ki so povezane z zadevami v zvezi s trajnostnostjo, ter informacije o sistemih notranjega nadzora in upravljanja tveganj, kar zadeva postopek poročanja o trajnostnosti. Uporabniki potrebujejo tudi informacije o korporativni kulturi in pristopu podjetij k poslovni etiki, ki sta priznana elementa uveljavljenih okvirov korporativnega upravljanja, kot so načela globalnega upravljanja mednarodne mreže za korporativno upravljanje, vključno z informacijami o preprečevanju korupcije in boju proti podkupovanju, ter o dejavnostih in zavezah podjetja, namenjenih izvajanju političnega vpliva, vključno z lobističnimi dejavnostmi.
  Informacije o upravljanju podjetja in kakovosti odnosov s strankami, dobavitelji in skupnostmi, na katere vplivajo dejavnosti podjetja, uporabnikom pomagajo razumeti tveganja in vplive podjetja na zadeve v zvezi s trajnostnostjo. Informacije o odnosih z dobavitelji zajemajo plačilne prakse glede na datum ali rok plačila, obrestno mero za zamudo pri plačilu ali nadomestilo za stroške izterjave iz Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta (31). Vsako leto na tisoče podjetij, zlasti malih in srednjih, utrpi upravna in finančna bremena, ker prejmejo plačila z zamudo ali sploh ne. Zamude pri plačilih povzročajo insolventnost in stečaj, kar ima uničujoče posledice za celotne vrednostne verige. Povečanje količine informacij o plačilnih praksah bi moralo omogočiti drugim podjetjem, da prepoznajo takojšnje in zanesljive plačnike, odkrijejo nepoštene plačilne prakse, pridejo do informacij o podjetjih, s katerimi trgujejo, in se pogajajo o bolj poštenih plačilnih pogojih. |
| --- | --- |

(50)

Uporabniki potrebujejo informacije o upravljavskih dejavnikih. Kateri upravljavski dejavniki so najbolj relevantni za uporabnike, je navedeno v priznanih okvirih poročanja, kot sta pobuda za svetovno poročanje in projektna skupina za finančna razkritja v zvezi s podnebjem, kot tudi v priznanih globalnih okvirih, kot so načela globalnega upravljanja Mednarodne mreže za korporativno upravljanje in načela skupine G20/OECD o korporativnem upravljanju. Standardi poročanja o trajnostnosti bi morali določati, katere informacije bi morala podjetja razkriti o upravljavskih dejavnikih. Te informacije bi morale zajemati vlogo upravnih, poslovodnih in nadzornih organov podjetja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, strokovno znanje in spretnosti, ki so potrebni za opravljanje te vloge, oziroma dostop teh organov do tovrstnega strokovnega znanja in spretnosti, ali ima podjetje politiko v smislu spodbud za člane teh organov, ki so povezane z zadevami v zvezi s trajnostnostjo, ter informacije o sistemih notranjega nadzora in upravljanja tveganj, kar zadeva postopek poročanja o trajnostnosti. Uporabniki potrebujejo tudi informacije o korporativni kulturi in pristopu podjetij k poslovni etiki, ki sta priznana elementa uveljavljenih okvirov korporativnega upravljanja, kot so načela globalnega upravljanja mednarodne mreže za korporativno upravljanje, vključno z informacijami o preprečevanju korupcije in boju proti podkupovanju, ter o dejavnostih in zavezah podjetja, namenjenih izvajanju političnega vpliva, vključno z lobističnimi dejavnostmi.

Informacije o upravljanju podjetja in kakovosti odnosov s strankami, dobavitelji in skupnostmi, na katere vplivajo dejavnosti podjetja, uporabnikom pomagajo razumeti tveganja in vplive podjetja na zadeve v zvezi s trajnostnostjo. Informacije o odnosih z dobavitelji zajemajo plačilne prakse glede na datum ali rok plačila, obrestno mero za zamudo pri plačilu ali nadomestilo za stroške izterjave iz Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta (31). Vsako leto na tisoče podjetij, zlasti malih in srednjih, utrpi upravna in finančna bremena, ker prejmejo plačila z zamudo ali sploh ne. Zamude pri plačilih povzročajo insolventnost in stečaj, kar ima uničujoče posledice za celotne vrednostne verige. Povečanje količine informacij o plačilnih praksah bi moralo omogočiti drugim podjetjem, da prepoznajo takojšnje in zanesljive plačnike, odkrijejo nepoštene plačilne prakse, pridejo do informacij o podjetjih, s katerimi trgujejo, in se pogajajo o bolj poštenih plačilnih pogojih.

| (51) | Standardi poročanja o trajnosti bi morali spodbujati celovitejši pregled nad vsemi informacijami, ki jih podjetja objavijo v poslovnem poročilu, da bi uporabnikom teh informacij zagotovili boljše razumevanje razvoja, uspešnosti, položaja in vpliva podjetja. Standardi poročanja o trajnosti bi morali po potrebi razlikovati med informacijami, ki bi jih morala podjetja razkriti pri poročanju na posamični ravni, in informacijami, ki bi jih morala podjetja razkriti pri poročanju na ravni skupine. Standardi poročanja o trajnosti bi morali vsebovati tudi smernice za podjetja o postopku za določitev informacij o trajnostnosti, ki bi jih bilo treba vključiti v poslovno poročilo, saj bi smeli od podjetja zahtevati, da razkrijejo zgolj tiste informacije, ki so relevantne za razumevanje njegovih vplivov na zadeve v zvezi s trajnostnostjo, in informacij, ki so relevantne za razumevanje tega, kako te zadeve vplivajo na njegov razvoj, uspešnost in položaj. |
| --- | --- |

(51)

Standardi poročanja o trajnosti bi morali spodbujati celovitejši pregled nad vsemi informacijami, ki jih podjetja objavijo v poslovnem poročilu, da bi uporabnikom teh informacij zagotovili boljše razumevanje razvoja, uspešnosti, položaja in vpliva podjetja. Standardi poročanja o trajnosti bi morali po potrebi razlikovati med informacijami, ki bi jih morala podjetja razkriti pri poročanju na posamični ravni, in informacijami, ki bi jih morala podjetja razkriti pri poročanju na ravni skupine. Standardi poročanja o trajnosti bi morali vsebovati tudi smernice za podjetja o postopku za določitev informacij o trajnostnosti, ki bi jih bilo treba vključiti v poslovno poročilo, saj bi smeli od podjetja zahtevati, da razkrijejo zgolj tiste informacije, ki so relevantne za razumevanje njegovih vplivov na zadeve v zvezi s trajnostnostjo, in informacij, ki so relevantne za razumevanje tega, kako te zadeve vplivajo na njegov razvoj, uspešnost in položaj.

| (52) | Države članice bi morale zagotoviti, da se poročanje o trajnostnosti izvaja v skladu s pravicami delavcev do obveščenosti in posvetovanja. Vodstvo podjetja bi moralo zato predstavnike delavcev na ustrezni ravni obveščati in z njimi razpravljati o relevantnih informacijah ter načinih za pridobivanje in preverjanje informacij o trajnostnosti. Za namene te direktive o spremembi to pomeni vzpostavitev dialoga in izmenjave mnenj med predstavniki delavcev in glavnim vodstvom – oziroma na drugi vodstveni ravni, če bi bila primernejša –, ki bi potekala v času, na način in z vsebino, ki bi predstavnikom delavcev omogočila, da izrazijo svoje mnenje. Njihovo mnenje bi bilo treba po potrebi posredovati ustreznim upravnim, poslovodnim ali nadzornim organom. |
| --- | --- |

(52)

Države članice bi morale zagotoviti, da se poročanje o trajnostnosti izvaja v skladu s pravicami delavcev do obveščenosti in posvetovanja. Vodstvo podjetja bi moralo zato predstavnike delavcev na ustrezni ravni obveščati in z njimi razpravljati o relevantnih informacijah ter načinih za pridobivanje in preverjanje informacij o trajnostnosti. Za namene te direktive o spremembi to pomeni vzpostavitev dialoga in izmenjave mnenj med predstavniki delavcev in glavnim vodstvom – oziroma na drugi vodstveni ravni, če bi bila primernejša –, ki bi potekala v času, na način in z vsebino, ki bi predstavnikom delavcev omogočila, da izrazijo svoje mnenje. Njihovo mnenje bi bilo treba po potrebi posredovati ustreznim upravnim, poslovodnim ali nadzornim organom.

| (53) | Podjetja v istem sektorju so pogosto izpostavljena podobnim tveganjem glede trajnostnosti in pogosto podobno vplivajo na družbo in okolje. Primerjave med podjetji v istem sektorju so tako še posebej koristne za vlagatelje in druge uporabnike informacij o trajnostnosti. Standardi poročanja o trajnostnosti bi zato morali določati informacije, ki bi jih morala razkriti podjetja v vseh sektorjih, in informacije, ki bi jih morala podjetja razkriti glede na svoj sektor dejavnosti. Sektorski standardi poročanja o trajnosti so zlasti pomembni v sektorjih, povezanih z velikimi tveganji glede trajnostnosti ali vplivi na področju okolja, človekovih pravic in upravljanja, vključno s sektorji, naštetimi v oddelkih A do H in oddelku L Priloge I k Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (32), ter relevantnimi dejavnostmi v teh sektorjih. Komisija bi morala pri sprejemanju sektorskih standardov poročanja o trajnosti poskrbeti, da bodo informacije, ki jih določajo ti standardi poročanja o trajnosti, sorazmerne z obsegom tveganj in vplivov, povezanih z zadevami v zvezi s trajnostnostjo, ki so značilni za posamezni sektor, ter ob tem upoštevati, da so v nekaterih sektorjih tveganja in vplivi večji kot v drugih. Komisija bi morala upoštevati tudi to, da vse dejavnosti v teh sektorjih niso nujno povezane z velikimi tveganji ali vplivi glede trajnosti. Od podjetij, ki delujejo v sektorjih, ki so še posebej odvisni od naravnih virov, bi morali sektorski standardi poročanja o trajnosti zahtevati razkritje z naravo povezanih vplivov na biotsko raznovrstnost in ekosisteme ter tveganj zanje.
  Pri standardih poročanja o trajnostnosti bi morale biti upoštevane tudi težave, s katerimi se podjetja lahko srečujejo pri zbiranju informacij od akterjev v celotni vrednostni verigi, zlasti od dobaviteljev, ki so mala ali srednja podjetja, in dobaviteljev na trgih in gospodarstvih v vzponu. V standardih poročanja o trajnostnosti bi bilo treba določiti razkritja o vrednostnih verigah, ki bi morala biti sorazmerna in ustrezna glede na obseg in kompleksnost dejavnosti podjetij ter zmogljivosti in značilnosti podjetij v vrednostnih verigah, zlasti zmogljivosti in značilnosti podjetij, za katera ne veljajo zahteve glede poročanja o trajnostnosti iz te direktive o spremembi. V standardih poročanja o trajnostnosti se ne bi smela zahtevati razkritja, ki bi od podjetij zahtevala, da od malih in srednjih podjetij v svoji vrednostni verigi pridobijo informacije, ki bi presegale informacije, ki jih morajo v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti razkriti mala in srednja podjetja. To ne bi smelo posegati v morebitne zahteve glede postopka skrbnega pregleda, ki jih Unija nalaga podjetjem. |
| --- | --- |

(53)

Podjetja v istem sektorju so pogosto izpostavljena podobnim tveganjem glede trajnostnosti in pogosto podobno vplivajo na družbo in okolje. Primerjave med podjetji v istem sektorju so tako še posebej koristne za vlagatelje in druge uporabnike informacij o trajnostnosti. Standardi poročanja o trajnostnosti bi zato morali določati informacije, ki bi jih morala razkriti podjetja v vseh sektorjih, in informacije, ki bi jih morala podjetja razkriti glede na svoj sektor dejavnosti. Sektorski standardi poročanja o trajnosti so zlasti pomembni v sektorjih, povezanih z velikimi tveganji glede trajnostnosti ali vplivi na področju okolja, človekovih pravic in upravljanja, vključno s sektorji, naštetimi v oddelkih A do H in oddelku L Priloge I k Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (32), ter relevantnimi dejavnostmi v teh sektorjih. Komisija bi morala pri sprejemanju sektorskih standardov poročanja o trajnosti poskrbeti, da bodo informacije, ki jih določajo ti standardi poročanja o trajnosti, sorazmerne z obsegom tveganj in vplivov, povezanih z zadevami v zvezi s trajnostnostjo, ki so značilni za posamezni sektor, ter ob tem upoštevati, da so v nekaterih sektorjih tveganja in vplivi večji kot v drugih. Komisija bi morala upoštevati tudi to, da vse dejavnosti v teh sektorjih niso nujno povezane z velikimi tveganji ali vplivi glede trajnosti. Od podjetij, ki delujejo v sektorjih, ki so še posebej odvisni od naravnih virov, bi morali sektorski standardi poročanja o trajnosti zahtevati razkritje z naravo povezanih vplivov na biotsko raznovrstnost in ekosisteme ter tveganj zanje.

Pri standardih poročanja o trajnostnosti bi morale biti upoštevane tudi težave, s katerimi se podjetja lahko srečujejo pri zbiranju informacij od akterjev v celotni vrednostni verigi, zlasti od dobaviteljev, ki so mala ali srednja podjetja, in dobaviteljev na trgih in gospodarstvih v vzponu. V standardih poročanja o trajnostnosti bi bilo treba določiti razkritja o vrednostnih verigah, ki bi morala biti sorazmerna in ustrezna glede na obseg in kompleksnost dejavnosti podjetij ter zmogljivosti in značilnosti podjetij v vrednostnih verigah, zlasti zmogljivosti in značilnosti podjetij, za katera ne veljajo zahteve glede poročanja o trajnostnosti iz te direktive o spremembi. V standardih poročanja o trajnostnosti se ne bi smela zahtevati razkritja, ki bi od podjetij zahtevala, da od malih in srednjih podjetij v svoji vrednostni verigi pridobijo informacije, ki bi presegale informacije, ki jih morajo v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti razkriti mala in srednja podjetja. To ne bi smelo posegati v morebitne zahteve glede postopka skrbnega pregleda, ki jih Unija nalaga podjetjem.

| (54) | Da bi se pravočasno zadovoljilo potrebam uporabnikov po informacijah, zlasti glede na nujnost izpolnjevanja zahtev po informacijah udeležencev na finančnem trgu, za katere veljajo zahteve iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi člena 4(6) in (7) Uredbe (EU) 2019/2088, bi morala Komisija prvi sklop standardov poročanja o trajnosti z delegiranimi akti sprejeti do 30. junija 2023. Ta sklop standardov poročanja o trajnosti bi moral določati informacije, ki bi jih morala podjetja razkriti v zvezi z vsemi področji poročanja in zadevami v zvezi s trajnostnostjo ter ki jih potrebujejo udeleženci na finančnem trgu za izpolnjevanje obveznosti razkritja iz Uredbe (EU) 2019/2088. Komisija bi morala do 30. junija 2024 z delegiranimi akti sprejeti drugi sklop standardov poročanja o trajnosti, v katerem bi določila dopolnilne informacije, ki bi jih morala podjetja razkriti o zadevah v zvezi s trajnostnostjo in področjih poročanja, kadar je to potrebno, ter informacije, specifične za sektor, v katerem podjetje posluje. Komisija bi morala te standarde poročanja o trajnosti, tudi tiste za mala in srednja podjetja, pregledati vsaka tri leta, da bi upoštevala relevanten razvoj dogodkov, tudi na področju mednarodnih standardov. |
| --- | --- |

(54)

Da bi se pravočasno zadovoljilo potrebam uporabnikov po informacijah, zlasti glede na nujnost izpolnjevanja zahtev po informacijah udeležencev na finančnem trgu, za katere veljajo zahteve iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi člena 4(6) in (7) Uredbe (EU) 2019/2088, bi morala Komisija prvi sklop standardov poročanja o trajnosti z delegiranimi akti sprejeti do 30. junija 2023. Ta sklop standardov poročanja o trajnosti bi moral določati informacije, ki bi jih morala podjetja razkriti v zvezi z vsemi področji poročanja in zadevami v zvezi s trajnostnostjo ter ki jih potrebujejo udeleženci na finančnem trgu za izpolnjevanje obveznosti razkritja iz Uredbe (EU) 2019/2088. Komisija bi morala do 30. junija 2024 z delegiranimi akti sprejeti drugi sklop standardov poročanja o trajnosti, v katerem bi določila dopolnilne informacije, ki bi jih morala podjetja razkriti o zadevah v zvezi s trajnostnostjo in področjih poročanja, kadar je to potrebno, ter informacije, specifične za sektor, v katerem podjetje posluje. Komisija bi morala te standarde poročanja o trajnosti, tudi tiste za mala in srednja podjetja, pregledati vsaka tri leta, da bi upoštevala relevanten razvoj dogodkov, tudi na področju mednarodnih standardov.

| (55) | Direktiva 2013/34/EU ne zahteva, da podjetja predložijo poslovna poročila v digitalni obliki, kar ovira najdljivost in uporabnost sporočenih informacij. Uporabniki informacij o trajnostnosti vse pogosteje pričakujejo, da bo te informacije mogoče najti, jih primerjati in strojno brati v digitalnih oblikah. Države članice bi morale imeti možnost zahtevati, da podjetja, za katere veljajo zahteve glede poročanja o trajnostnosti iz Direktive 2013/34/EU, svoja poslovna poročila dajo na voljo javnosti, in sicer brezplačno na svojih spletnih mestih. Digitalizacija ustvarja priložnosti za učinkovitejše izkoriščanje informacij in omogoča znatne prihranke pri stroških za uporabnike in podjetja. Digitalizacija poleg tega omogoča centralizacijo podatkov na ravni Unije in držav članic, in sicer v odprti in dostopni obliki, ki omogoča lažje branje in primerjavo podatkov. Zato bi bilo treba od podjetij zahtevati, da pripravijo svoje poslovno poročilo v elektronski obliki poročanja, določeni v členu 3 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/815 (33), ter da svoje poročanje o trajnostnosti, vključno z razkritji, ki jih zahteva člen 8 Uredbe (EU) 2020/852, opremijo z oznakami v skladu z elektronsko obliko poročanja, določeno v Delegirani uredbi (EU) 2019/815, ko bo ta oblika določena.
  Potrebna bo digitalna taksonomija standardov Unije za poročanje o trajnostnosti, da se bodo lahko sporočene informacije označile v skladu z zgoraj navedenimi standardi poročanja o trajnostni. Te zahteve bi morale biti vključene v delo na področju digitalizacije, ki ga je Komisija napovedala v sporočilu z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Evropska strategija za podatke“ in v sporočilu z dne 24. septembra 2020 z naslovom „Strategiji EU za digitalne finančne storitve“. Te zahteve bi tudi dopolnile vzpostavitev evropske enotne vstopne točke (ESAP) za javne informacije o podjetjih, kot je predvideno v sporočilu Komisije z dne 24. septembra 2020 z naslovom „Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt“, v katerem je upoštevana tudi potreba po zagotavljanju primerljivih informacij v digitalni obliki. |
| --- | --- |

(55)

Direktiva 2013/34/EU ne zahteva, da podjetja predložijo poslovna poročila v digitalni obliki, kar ovira najdljivost in uporabnost sporočenih informacij. Uporabniki informacij o trajnostnosti vse pogosteje pričakujejo, da bo te informacije mogoče najti, jih primerjati in strojno brati v digitalnih oblikah. Države članice bi morale imeti možnost zahtevati, da podjetja, za katere veljajo zahteve glede poročanja o trajnostnosti iz Direktive 2013/34/EU, svoja poslovna poročila dajo na voljo javnosti, in sicer brezplačno na svojih spletnih mestih. Digitalizacija ustvarja priložnosti za učinkovitejše izkoriščanje informacij in omogoča znatne prihranke pri stroških za uporabnike in podjetja. Digitalizacija poleg tega omogoča centralizacijo podatkov na ravni Unije in držav članic, in sicer v odprti in dostopni obliki, ki omogoča lažje branje in primerjavo podatkov. Zato bi bilo treba od podjetij zahtevati, da pripravijo svoje poslovno poročilo v elektronski obliki poročanja, določeni v členu 3 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/815 (33), ter da svoje poročanje o trajnostnosti, vključno z razkritji, ki jih zahteva člen 8 Uredbe (EU) 2020/852, opremijo z oznakami v skladu z elektronsko obliko poročanja, določeno v Delegirani uredbi (EU) 2019/815, ko bo ta oblika določena.

Potrebna bo digitalna taksonomija standardov Unije za poročanje o trajnostnosti, da se bodo lahko sporočene informacije označile v skladu z zgoraj navedenimi standardi poročanja o trajnostni. Te zahteve bi morale biti vključene v delo na področju digitalizacije, ki ga je Komisija napovedala v sporočilu z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Evropska strategija za podatke“ in v sporočilu z dne 24. septembra 2020 z naslovom „Strategiji EU za digitalne finančne storitve“. Te zahteve bi tudi dopolnile vzpostavitev evropske enotne vstopne točke (ESAP) za javne informacije o podjetjih, kot je predvideno v sporočilu Komisije z dne 24. septembra 2020 z naslovom „Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt“, v katerem je upoštevana tudi potreba po zagotavljanju primerljivih informacij v digitalni obliki.

| (56) | Da bi se omogočila vključitev sporočenih informacij o trajnostnosti v evropsko enotno vstopno točko, bi morale države članice zagotoviti, da podjetja, katerih vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, objavijo svoje poslovno poročilo, vključno s poročanjem o trajnostnosti, v elektronski obliki poročanja, določeni v členu 3 Delegirane uredbe (EU) 2019/815. |
| --- | --- |

(56)

Da bi se omogočila vključitev sporočenih informacij o trajnostnosti v evropsko enotno vstopno točko, bi morale države članice zagotoviti, da podjetja, katerih vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, objavijo svoje poslovno poročilo, vključno s poročanjem o trajnostnosti, v elektronski obliki poročanja, določeni v členu 3 Delegirane uredbe (EU) 2019/815.

| (57) | Člen 19a(4) Direktive 2013/34/EU državam članicam omogoča, da podjetja izvzamejo iz obveznosti, da v poslovno poročilo vključijo izjavo o nefinančnem poslovanju, ki se zahteva v skladu s členom 19a(1) navedene direktive. Države članice smejo to storiti, kadar dano podjetje pripravi ločeno poročilo, ki se objavi skupaj s poslovnim poročilom v skladu s členom 30 navedene direktive, ali kadar je to poročilo dano na voljo javnosti na spletnem mesti podjetja v razumnem roku, ki ni daljši od šestih mesecev po datumu bilance stanja, in je sklic nanj zapisan v poslovnem poročilu. Enaka možnost obstaja tudi za konsolidirano izjavo o nefinančnem poslovanju iz Direktive 2013/34/EU. To možnost je uporabilo dvajset držav članic. Vendar možnost objave ločenega poročila ovira razpoložljivost informacij, ki povezujejo finančne informacije in informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo. Prav tako ovira najdljivost in dostopnost informacij za uporabnike, zlasti vlagatelje, ki jih zanimajo finančne informacije in informacije o trajnostnosti. Ta težava je še večja, če se finančne informacije in informacije o trajnostnosti objavijo ob različnem času. Objava v ločenem poročilu lahko tudi na notranji in zunanji ravni daje vtis, da informacije o trajnostnosti spadajo v kategorijo manj pomembnih informacij, kar lahko negativno vpliva na zaznano zanesljivost informacij. Zato bi morala podjetja informacije o trajnostnosti sporočati v jasno prepoznavnem posebnem oddelku poslovnega poročila, države članice pa ne bi smele več imeti možnosti, da podjetja izvzamejo iz obveznosti, da v poslovno poročilo vključijo informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo.
  Ta obveznost bi prispevala tudi k razjasnitvi vloge nacionalnih pristojnih organov pri nadzoru poročanja o trajnostnosti v okviru poslovnega poročila, pripravljenega v skladu z Direktivo 2004/109/ES. Poleg tega podjetja, ki morajo sporočati informacije o trajnostnosti, v nobenem primeru ne bi smela biti izvzeta iz obveznosti objave poslovnega poročila, saj je pomembno zagotoviti, da so informacije o trajnostnosti dane na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(57)

Člen 19a(4) Direktive 2013/34/EU državam članicam omogoča, da podjetja izvzamejo iz obveznosti, da v poslovno poročilo vključijo izjavo o nefinančnem poslovanju, ki se zahteva v skladu s členom 19a(1) navedene direktive. Države članice smejo to storiti, kadar dano podjetje pripravi ločeno poročilo, ki se objavi skupaj s poslovnim poročilom v skladu s členom 30 navedene direktive, ali kadar je to poročilo dano na voljo javnosti na spletnem mesti podjetja v razumnem roku, ki ni daljši od šestih mesecev po datumu bilance stanja, in je sklic nanj zapisan v poslovnem poročilu. Enaka možnost obstaja tudi za konsolidirano izjavo o nefinančnem poslovanju iz Direktive 2013/34/EU. To možnost je uporabilo dvajset držav članic. Vendar možnost objave ločenega poročila ovira razpoložljivost informacij, ki povezujejo finančne informacije in informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo. Prav tako ovira najdljivost in dostopnost informacij za uporabnike, zlasti vlagatelje, ki jih zanimajo finančne informacije in informacije o trajnostnosti. Ta težava je še večja, če se finančne informacije in informacije o trajnostnosti objavijo ob različnem času. Objava v ločenem poročilu lahko tudi na notranji in zunanji ravni daje vtis, da informacije o trajnostnosti spadajo v kategorijo manj pomembnih informacij, kar lahko negativno vpliva na zaznano zanesljivost informacij. Zato bi morala podjetja informacije o trajnostnosti sporočati v jasno prepoznavnem posebnem oddelku poslovnega poročila, države članice pa ne bi smele več imeti možnosti, da podjetja izvzamejo iz obveznosti, da v poslovno poročilo vključijo informacije o zadevah v zvezi s trajnostnostjo.

Ta obveznost bi prispevala tudi k razjasnitvi vloge nacionalnih pristojnih organov pri nadzoru poročanja o trajnostnosti v okviru poslovnega poročila, pripravljenega v skladu z Direktivo 2004/109/ES. Poleg tega podjetja, ki morajo sporočati informacije o trajnostnosti, v nobenem primeru ne bi smela biti izvzeta iz obveznosti objave poslovnega poročila, saj je pomembno zagotoviti, da so informacije o trajnostnosti dane na voljo javnosti.

| (58) | Člen 20 Direktive 2013/34/EU od podjetij, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, zahteva, da v svoje poslovno poročilo vključijo izjavo o upravljanju podjetja, ki mora med drugim vsebovati opis politike raznolikosti, ki jo podjetje izvaja v zvezi s svojimi upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi. Člen 20 Direktive 2013/34/EU podjetjem dopušča prožnost pri odločanju o tem, o katerih vidikih raznolikosti poročajo. Podjetij ne zavezuje izrecno glede tega, o katerih vidikih raznolikosti morajo poročati. Da bi se dosegla bolj uravnoteženo zastopanost spolov pri odločanju v gospodarstvu, je treba zagotoviti, da podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, vedno poročajo o svoji politiki za uravnoteženo zastopanost spolov in njihovem izvajanju. Vendar bi morala v izogib nepotrebnemu upravnemu bremenu ta podjetja imeti tudi možnost, da o nekaterih informacijah, ki se zahtevajo v skladu s členom 20 Direktive 2013/34/EU, poročajo skupaj z drugimi informacijami o trajnostnosti. Če se podjetja odločijo za to, bi morala izjava o upravljanju podjetja vključevati sklic na poročanje podjetja o trajnostnosti, medtem ko bi morale za informacije, ki se zahtevajo na podlagi člena 20 Direktive 2013/34/EU, še naprej veljati zahteve glede zagotovil iz izjave o upravljanju podjetja. |
| --- | --- |

(58)

Člen 20 Direktive 2013/34/EU od podjetij, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, zahteva, da v svoje poslovno poročilo vključijo izjavo o upravljanju podjetja, ki mora med drugim vsebovati opis politike raznolikosti, ki jo podjetje izvaja v zvezi s svojimi upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi. Člen 20 Direktive 2013/34/EU podjetjem dopušča prožnost pri odločanju o tem, o katerih vidikih raznolikosti poročajo. Podjetij ne zavezuje izrecno glede tega, o katerih vidikih raznolikosti morajo poročati. Da bi se dosegla bolj uravnoteženo zastopanost spolov pri odločanju v gospodarstvu, je treba zagotoviti, da podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, vedno poročajo o svoji politiki za uravnoteženo zastopanost spolov in njihovem izvajanju. Vendar bi morala v izogib nepotrebnemu upravnemu bremenu ta podjetja imeti tudi možnost, da o nekaterih informacijah, ki se zahtevajo v skladu s členom 20 Direktive 2013/34/EU, poročajo skupaj z drugimi informacijami o trajnostnosti. Če se podjetja odločijo za to, bi morala izjava o upravljanju podjetja vključevati sklic na poročanje podjetja o trajnostnosti, medtem ko bi morale za informacije, ki se zahtevajo na podlagi člena 20 Direktive 2013/34/EU, še naprej veljati zahteve glede zagotovil iz izjave o upravljanju podjetja.

| (59) | Člen 33 Direktive 2013/34/EU od držav članic zahteva, da zagotovijo, da so člani upravnih, poslovodnih in nadzornih organov podjetja kolektivno odgovorni za zagotovitev, da so letni računovodski izkazi, konsolidirani računovodski izkazi, poslovno poročilo, konsolidirano poslovno poročilo, izjave o upravljanju podjetja in konsolidirane izjave o upravljanju podjetja pripravljeni in objavljeni v skladu z zahtevami navedene direktive. To kolektivno odgovornost bi bilo treba razširiti na zahteve glede digitalizacije iz Delegirane uredbe (EU) 2019/815, zahtevo po skladnosti s standardi Unije za poročanje o trajnostnosti in zahtevo, da se poročanje o trajnostnosti opremi z oznakami. |
| --- | --- |

(59)

Člen 33 Direktive 2013/34/EU od držav članic zahteva, da zagotovijo, da so člani upravnih, poslovodnih in nadzornih organov podjetja kolektivno odgovorni za zagotovitev, da so letni računovodski izkazi, konsolidirani računovodski izkazi, poslovno poročilo, konsolidirano poslovno poročilo, izjave o upravljanju podjetja in konsolidirane izjave o upravljanju podjetja pripravljeni in objavljeni v skladu z zahtevami navedene direktive. To kolektivno odgovornost bi bilo treba razširiti na zahteve glede digitalizacije iz Delegirane uredbe (EU) 2019/815, zahtevo po skladnosti s standardi Unije za poročanje o trajnostnosti in zahtevo, da se poročanje o trajnostnosti opremi z oznakami.

| (60) | Poklic dajanja zagotovil razlikuje med posli dajanja omejenih zagotovil in posli dajanja sprejemljivih zagotovil. Sklepna ugotovitev posla dajanja omejenega zagotovila je običajno izražena v nikalni obliki z navedbo, da izvajalec ni ugotovil ničesar, na podlagi česar bi lahko sklepal, da vsebina vsebuje bistvene napake. Pri poslu dajanja omejenega zagotovila revizor opravi manj preskusov kot pri poslu dajanja sprejemljivega zagotovila. Obseg dela pri poslu dajanja omejenega zagotovila je zato manjši kot pri poslu dajanja sprejemljivega zagotovila. Obseg dela pri poslu dajanja sprejemljivega zagotovila vključuje obsežne postopke, vključno z upoštevanjem notranjih kontrol podjetja, ki poroča, in testiranjem vsebine, zato je mnogo obsežnejši kot pri poslu dajanja omejenega zagotovila.
  Sklepna ugotovitev posla dajanja sprejemljivega zagotovila je običajno izražena v trdilni obliki, njen rezultat pa je podaja mnenja o merjenju obravnavane vsebine glede na predhodno določena merila. V skladu z Direktivo 2013/34/EU morajo države članice zagotoviti, da zakoniti revizor ali revizijsko podjetje preveri, ali je bila predložena izjava o nefinančnem poslovanju ali ločeno poročilo. Navedena direktiva ne zahteva, da neodvisni izvajalec storitev dajanja zagotovil informacije preveri, čeprav državam članicam omogoča, da preverjanje zahtevajo, če želijo. Če se za poročanje o trajnostnosti ne zahteva zagotavljanje zanesljivosti, za razliko od zahteve, da mora zakoniti revizor opravljati obvezne revizije na podlagi posla dajanja sprejemljivega zagotovila, lahko to ogrozi verodostojnost razkritih informacij o trajnostnosti in tako potrebe predvidenih uporabnikov teh informacij ne bi bile zadovoljene. Čeprav je cilj doseči podobno raven zagotovila za finančno poročanje in poročanje o trajnostnosti, odsotnost skupno dogovorjenega standarda za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ustvarja tveganje za različno razumevanje in pričakovanja glede tega, kaj naj bi posel dajanja sprejemljivega zagotovila zajemal pri različnih kategorijah informacij o trajnostnosti, zlasti v zvezi z razkritji glede prihodnosti in kvalitativnimi razkritji.
  Zato bi bilo treba razmisliti o postopnem pristopu za povišanje ravni zagotovila, ki se zahteva za informacije o trajnostnosti, začenši z obveznostjo zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, da izrazi mnenje o skladnosti poročanja o trajnostnosti z zahtevami Unije na podlagi posla dajanja omejenega zagotovila. To mnenje bi moralo zajemati skladnost poročanja o trajnostnosti s standardi Unije za poročanje o trajnostnosti, postopek, ki ga izvaja podjetje za določitev informacij, o katerih se poroča v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, in skladnost z zahtevo po uporabi oznak za poročanje o trajnostnosti. Revizor bi moral tudi oceniti, ali poročanje podjetja izpolnjuje zahteve glede poročanja iz člena 8 Uredbe (EU) 2020/852. Za zagotovitev, da bi bila pričakovanja in razumevanje glede tega, kaj vse posel dajanja sprejemljivega zagotovila zajema, karseda enotna, bi bilo treba od zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja zahtevati, da izrazi mnenje na podlagi posla dajanja sprejemljivega zagotovila o skladnosti poročanja o trajnostnosti z zahtevami Unije, po tem, ko Komisija najpozneje 1. oktobra 2028 z delegiranimi akti sprejme standarde dajanja zagotovil za sprejemljivo zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in sicer po izvedeni oceni za določitev, ali je sprejemljivo zagotovilo izvedljivo za revizorje in podjetja.
  S postopnim pristopom s posla dajanja omejenega zagotovila na posel dajanja sprejemljivega zagotovila bi se omogočil tudi postopen razvoj trga zagotovil za informacije o trajnostnosti in praks poročanja podjetij. Ta postopni pristop bi privedel do postopnega povišanja stroškov podjetij, ki poročajo, glede na to, da je zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti na podlagi posla dajanja sprejemljivega zagotovila dražje od zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti na podlagi posla dajanja omejenega zagotovila. Podjetja, za katera veljajo zahteve glede poročanja o trajnostnosti, bi morala imeti možnost, da se odločijo, da mnenje o zanesljivosti njihovega poročanja o trajnostnosti temelji na poslu dajanja sprejemljivega zagotovila, če tako želijo, in v takem primeru bi se moralo šteti, da so izpolnila obveznost, da pridobijo mnenje na podlagi posla dajanja omejenega zagotovila. Mnenje na podlagi posla dajanja sprejemljivega zagotovila o informacijah glede prihodnosti je le zagotovilo, da so bile te informacije pripravljene v skladu z veljavnimi standardi. |
| --- | --- |

(60)

Poklic dajanja zagotovil razlikuje med posli dajanja omejenih zagotovil in posli dajanja sprejemljivih zagotovil. Sklepna ugotovitev posla dajanja omejenega zagotovila je običajno izražena v nikalni obliki z navedbo, da izvajalec ni ugotovil ničesar, na podlagi česar bi lahko sklepal, da vsebina vsebuje bistvene napake. Pri poslu dajanja omejenega zagotovila revizor opravi manj preskusov kot pri poslu dajanja sprejemljivega zagotovila. Obseg dela pri poslu dajanja omejenega zagotovila je zato manjši kot pri poslu dajanja sprejemljivega zagotovila. Obseg dela pri poslu dajanja sprejemljivega zagotovila vključuje obsežne postopke, vključno z upoštevanjem notranjih kontrol podjetja, ki poroča, in testiranjem vsebine, zato je mnogo obsežnejši kot pri poslu dajanja omejenega zagotovila.

Sklepna ugotovitev posla dajanja sprejemljivega zagotovila je običajno izražena v trdilni obliki, njen rezultat pa je podaja mnenja o merjenju obravnavane vsebine glede na predhodno določena merila. V skladu z Direktivo 2013/34/EU morajo države članice zagotoviti, da zakoniti revizor ali revizijsko podjetje preveri, ali je bila predložena izjava o nefinančnem poslovanju ali ločeno poročilo. Navedena direktiva ne zahteva, da neodvisni izvajalec storitev dajanja zagotovil informacije preveri, čeprav državam članicam omogoča, da preverjanje zahtevajo, če želijo. Če se za poročanje o trajnostnosti ne zahteva zagotavljanje zanesljivosti, za razliko od zahteve, da mora zakoniti revizor opravljati obvezne revizije na podlagi posla dajanja sprejemljivega zagotovila, lahko to ogrozi verodostojnost razkritih informacij o trajnostnosti in tako potrebe predvidenih uporabnikov teh informacij ne bi bile zadovoljene. Čeprav je cilj doseči podobno raven zagotovila za finančno poročanje in poročanje o trajnostnosti, odsotnost skupno dogovorjenega standarda za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ustvarja tveganje za različno razumevanje in pričakovanja glede tega, kaj naj bi posel dajanja sprejemljivega zagotovila zajemal pri različnih kategorijah informacij o trajnostnosti, zlasti v zvezi z razkritji glede prihodnosti in kvalitativnimi razkritji.

Zato bi bilo treba razmisliti o postopnem pristopu za povišanje ravni zagotovila, ki se zahteva za informacije o trajnostnosti, začenši z obveznostjo zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, da izrazi mnenje o skladnosti poročanja o trajnostnosti z zahtevami Unije na podlagi posla dajanja omejenega zagotovila. To mnenje bi moralo zajemati skladnost poročanja o trajnostnosti s standardi Unije za poročanje o trajnostnosti, postopek, ki ga izvaja podjetje za določitev informacij, o katerih se poroča v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, in skladnost z zahtevo po uporabi oznak za poročanje o trajnostnosti. Revizor bi moral tudi oceniti, ali poročanje podjetja izpolnjuje zahteve glede poročanja iz člena 8 Uredbe (EU) 2020/852. Za zagotovitev, da bi bila pričakovanja in razumevanje glede tega, kaj vse posel dajanja sprejemljivega zagotovila zajema, karseda enotna, bi bilo treba od zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja zahtevati, da izrazi mnenje na podlagi posla dajanja sprejemljivega zagotovila o skladnosti poročanja o trajnostnosti z zahtevami Unije, po tem, ko Komisija najpozneje 1. oktobra 2028 z delegiranimi akti sprejme standarde dajanja zagotovil za sprejemljivo zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in sicer po izvedeni oceni za določitev, ali je sprejemljivo zagotovilo izvedljivo za revizorje in podjetja.

S postopnim pristopom s posla dajanja omejenega zagotovila na posel dajanja sprejemljivega zagotovila bi se omogočil tudi postopen razvoj trga zagotovil za informacije o trajnostnosti in praks poročanja podjetij. Ta postopni pristop bi privedel do postopnega povišanja stroškov podjetij, ki poročajo, glede na to, da je zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti na podlagi posla dajanja sprejemljivega zagotovila dražje od zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti na podlagi posla dajanja omejenega zagotovila. Podjetja, za katera veljajo zahteve glede poročanja o trajnostnosti, bi morala imeti možnost, da se odločijo, da mnenje o zanesljivosti njihovega poročanja o trajnostnosti temelji na poslu dajanja sprejemljivega zagotovila, če tako želijo, in v takem primeru bi se moralo šteti, da so izpolnila obveznost, da pridobijo mnenje na podlagi posla dajanja omejenega zagotovila. Mnenje na podlagi posla dajanja sprejemljivega zagotovila o informacijah glede prihodnosti je le zagotovilo, da so bile te informacije pripravljene v skladu z veljavnimi standardi.

| (61) | Zakoniti revizorji ali revizijska podjetja že zdaj preverjajo računovodske izkaze in poslovno poročilo. Zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki ga dajo zakoniti revizorji ali revizijska podjetja, bi pomagalo zagotoviti povezljivost in doslednost finančnih informacij in informacij o trajnostnosti, kar je zlasti pomembno za uporabnike informacij o trajnostnosti. Vendar obstaja tveganje nadaljnje koncentracije revizijskega trga, kar bi lahko ogrozilo neodvisnost revizorjev in povišalo plačila za revizije ali plačila v zvezi z zagotovilom o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.
  Glede na ključno vlogo zakonitih revizorjev pri dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti in zagotavljanju zanesljivih informacij o trajnostnosti je Komisija napovedala, da si bo prizadevala še izboljšati kakovost revizij ter oblikovati bolj odprt in raznolik revizijski trg, kar sta pogoja za uspešno uporabo te direktive o spremembi. Zaželeno je tudi, da se podjetjem ponudi širša izbira neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Državam članicam bi bilo treba zato omogočiti, da v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (34) akreditirajo neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, da podajo mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki bi ga bilo treba objaviti skupaj s poslovnim poročilom. Poleg tega bi bilo treba državam članicam omogočiti, da dovolijo, da mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izrazi zakoniti revizor, pri katerem ne gre za zakonitega revizorja ali zakonite revizorje, ki izvajajo obvezno revizijo računovodskih izkazov. Nadalje, če države članice dovolijo, da neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil izvedejo zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnosti, bi morale dovoliti tudi, da zakoniti revizor, pri katerem ne gre za zakonitega revizorja ali zakonite revizorje, ki izvajajo obvezno revizijo računovodskih izkazov, izrazi mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.
  Države članice bi morale določiti zahteve, s katerimi bi zagotovile kakovost zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki jih izvajajo neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil, in dosledne rezultate pri dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Zato bi morale za vse neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil veljati zahteve, ki bi bile glede dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti enakovredne zahtevam iz Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (35), hkrati pa bi morale biti prilagojene značilnostim neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil, ki ne opravljajo obveznih revizij. Države članice bi morale zlasti določiti enakovredne zahteve glede usposabljanja in izpitnega preverjanja, stalnega izobraževanja, sistemov zagotavljanja kakovosti, poklicne etike, neodvisnosti, nepristranskosti, zaupnosti in poslovne skrivnosti, imenovanja in razrešitve, organizacije dela neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil, preiskav in sankcij ter poročanja o nepravilnostih. To bi zagotovilo tudi enake konkurenčne pogoje za vse osebe in podjetja, ki jim države članice dovolijo, da predložijo mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vključno z zakonitimi revizorji. Če podjetje glede svojega poročanja o trajnostnosti pridobi mnenje akreditiranega neodvisnega ponudnika storitev dajanja zagotovil, ki ni zakoniti revizor, mu mnenja o zanesljivosti njegovega poročanja o trajnostnosti ne bi bilo treba pridobiti še od zakonitega revizorja.
  Neodvisnim ponudnikom storitev dajanja zagotovil, ki so že akreditirani v državi članici za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, bi moralo biti dovoljeno, da to delo opravljajo še naprej. Podobno bi morale države članice zagotoviti, da za neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, ki so do datuma začetka uporabe novih zahtev glede usposabljanja in izpitnega preverjanja v postopku akreditacije, te nove zahteve za akreditacijo ne veljajo, pod pogojem, da postopek zaključijo v dveh letih od začetka uporabe teh novih zahtev. Vendar bi morale države članice zagotoviti, da bodo vsi neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil, ki jih država članica akreditira za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v obdobju dveh let po začetku uporabe novih zahtev za akreditacijo, v okviru stalnega strokovnega izobraževanja pridobili potrebno znanje o poročanju o trajnostnosti in dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(61)

Zakoniti revizorji ali revizijska podjetja že zdaj preverjajo računovodske izkaze in poslovno poročilo. Zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki ga dajo zakoniti revizorji ali revizijska podjetja, bi pomagalo zagotoviti povezljivost in doslednost finančnih informacij in informacij o trajnostnosti, kar je zlasti pomembno za uporabnike informacij o trajnostnosti. Vendar obstaja tveganje nadaljnje koncentracije revizijskega trga, kar bi lahko ogrozilo neodvisnost revizorjev in povišalo plačila za revizije ali plačila v zvezi z zagotovilom o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

Glede na ključno vlogo zakonitih revizorjev pri dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti in zagotavljanju zanesljivih informacij o trajnostnosti je Komisija napovedala, da si bo prizadevala še izboljšati kakovost revizij ter oblikovati bolj odprt in raznolik revizijski trg, kar sta pogoja za uspešno uporabo te direktive o spremembi. Zaželeno je tudi, da se podjetjem ponudi širša izbira neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Državam članicam bi bilo treba zato omogočiti, da v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (34) akreditirajo neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, da podajo mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki bi ga bilo treba objaviti skupaj s poslovnim poročilom. Poleg tega bi bilo treba državam članicam omogočiti, da dovolijo, da mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izrazi zakoniti revizor, pri katerem ne gre za zakonitega revizorja ali zakonite revizorje, ki izvajajo obvezno revizijo računovodskih izkazov. Nadalje, če države članice dovolijo, da neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil izvedejo zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnosti, bi morale dovoliti tudi, da zakoniti revizor, pri katerem ne gre za zakonitega revizorja ali zakonite revizorje, ki izvajajo obvezno revizijo računovodskih izkazov, izrazi mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

Države članice bi morale določiti zahteve, s katerimi bi zagotovile kakovost zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki jih izvajajo neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil, in dosledne rezultate pri dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Zato bi morale za vse neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil veljati zahteve, ki bi bile glede dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti enakovredne zahtevam iz Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (35), hkrati pa bi morale biti prilagojene značilnostim neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil, ki ne opravljajo obveznih revizij. Države članice bi morale zlasti določiti enakovredne zahteve glede usposabljanja in izpitnega preverjanja, stalnega izobraževanja, sistemov zagotavljanja kakovosti, poklicne etike, neodvisnosti, nepristranskosti, zaupnosti in poslovne skrivnosti, imenovanja in razrešitve, organizacije dela neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil, preiskav in sankcij ter poročanja o nepravilnostih. To bi zagotovilo tudi enake konkurenčne pogoje za vse osebe in podjetja, ki jim države članice dovolijo, da predložijo mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vključno z zakonitimi revizorji. Če podjetje glede svojega poročanja o trajnostnosti pridobi mnenje akreditiranega neodvisnega ponudnika storitev dajanja zagotovil, ki ni zakoniti revizor, mu mnenja o zanesljivosti njegovega poročanja o trajnostnosti ne bi bilo treba pridobiti še od zakonitega revizorja.

Neodvisnim ponudnikom storitev dajanja zagotovil, ki so že akreditirani v državi članici za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, bi moralo biti dovoljeno, da to delo opravljajo še naprej. Podobno bi morale države članice zagotoviti, da za neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, ki so do datuma začetka uporabe novih zahtev glede usposabljanja in izpitnega preverjanja v postopku akreditacije, te nove zahteve za akreditacijo ne veljajo, pod pogojem, da postopek zaključijo v dveh letih od začetka uporabe teh novih zahtev. Vendar bi morale države članice zagotoviti, da bodo vsi neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil, ki jih država članica akreditira za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v obdobju dveh let po začetku uporabe novih zahtev za akreditacijo, v okviru stalnega strokovnega izobraževanja pridobili potrebno znanje o poročanju o trajnostnosti in dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

| (62) | Za spodbujanje prostega pretoka storitev bi morale države članice neodvisnim ponudnikom storitev dajanja zagotovil s sedežem v drugi državi članici omogočiti, da na njihovem ozemlju izvajajo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. To bi bilo tudi v prid odpiranju trga zagotovil, tudi če ne bi vse države članice dovolile akreditacije neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil na svojem ozemlju. Kadar neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvajajo na ozemlju države članice gostiteljice, se lahko ta država članica gostiteljica odloči, da bo neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil nadzorovala, pri čemer ima možnost izkoristiti uveljavljeni okvir za nadzor revizorjev, ki dajejo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(62)

Za spodbujanje prostega pretoka storitev bi morale države članice neodvisnim ponudnikom storitev dajanja zagotovil s sedežem v drugi državi članici omogočiti, da na njihovem ozemlju izvajajo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. To bi bilo tudi v prid odpiranju trga zagotovil, tudi če ne bi vse države članice dovolile akreditacije neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil na svojem ozemlju. Kadar neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvajajo na ozemlju države članice gostiteljice, se lahko ta država članica gostiteljica odloči, da bo neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil nadzorovala, pri čemer ima možnost izkoristiti uveljavljeni okvir za nadzor revizorjev, ki dajejo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

| (63) | Kadar pravo Unije od podjetja zahteva, da elemente svojega poročanja o trajnostnosti da preveriti akreditirani neodvisni tretji strani, bi morale države članice zahtevati, da se poročilo akreditirane neodvisne tretje strani da na voljo bodisi kot priloga k poslovnemu poročilu bodisi na drug javno dostopen način. Tako dajanje na voljo tega poročila ne bi smelo vplivati na izid mnenja o zanesljivosti, od katerega bi morala biti tretja stran pri svojem preverjanju neodvisna. To ne bi smelo povzročiti podvajanja dela med revizorjem ali neodvisnim ponudnikom storitev dajanja zagotovila, ki izrazi mnenje o zanesljivosti, in akreditirano neodvisno tretjo stranjo. |
| --- | --- |

(63)

Kadar pravo Unije od podjetja zahteva, da elemente svojega poročanja o trajnostnosti da preveriti akreditirani neodvisni tretji strani, bi morale države članice zahtevati, da se poročilo akreditirane neodvisne tretje strani da na voljo bodisi kot priloga k poslovnemu poročilu bodisi na drug javno dostopen način. Tako dajanje na voljo tega poročila ne bi smelo vplivati na izid mnenja o zanesljivosti, od katerega bi morala biti tretja stran pri svojem preverjanju neodvisna. To ne bi smelo povzročiti podvajanja dela med revizorjem ali neodvisnim ponudnikom storitev dajanja zagotovila, ki izrazi mnenje o zanesljivosti, in akreditirano neodvisno tretjo stranjo.

| (64) | Direktiva 2006/43/ES določa pravila v zvezi z obvezno revizijo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov. Zagotoviti je treba, da se za revizijo računovodskih izkazov in zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki ga da zakoniti revizor, uporabljajo skladna pravila. Direktiva 2006/43/ES bi se morala uporabljati, kadar mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izrazi zakoniti revizor ali revizijsko podjetje. |
| --- | --- |

(64)

Direktiva 2006/43/ES določa pravila v zvezi z obvezno revizijo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov. Zagotoviti je treba, da se za revizijo računovodskih izkazov in zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki ga da zakoniti revizor, uporabljajo skladna pravila. Direktiva 2006/43/ES bi se morala uporabljati, kadar mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izrazi zakoniti revizor ali revizijsko podjetje.

| (65) | Pravila za podelitev dovoljenja in priznavanje zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij bi morala omogočati, da zakoniti revizorji pridobijo tudi kvalifikacije za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Države članice bi morale zagotoviti, da imajo zakoniti revizorji, ki se želijo kvalificirati za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, potrebno raven teoretičnega znanja o temah, pomembnih za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in so zmožni to znanje uporabiti tudi v praksi.
  Zato bi morali zakoniti revizorji opraviti vsaj osemmesečno praktično usposabljanje na področju dajanja zagotovil o zanesljivosti letnega in konsolidiranega poročanja o trajnostnosti ali drugih storitev, povezanih s trajnostnostjo, ob upoštevanju predhodnih delovnih izkušenj. Zakonitim revizorjem, ki jim je država članica že podelila dovoljenje ali jih priznala, pa bi bilo treba še naprej dovoliti dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Podobno bi morale države članice zagotoviti, da za fizične osebe, ki so do datuma začetka uporabe zahtev glede dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vzpostavljenih s to direktivo o spremembi, v postopku pridobitve dovoljenja, te zahteve ne veljajo, pod pogojem, da postopek zaključijo v naslednjih dveh letih. Vendar bi morale države članice zagotoviti, da zakoniti revizorji, ki jim je bilo dovoljenje podeljeno v dveh letih po datumu začetka uporabe teh zahtev in želijo opravljati posle dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, v okviru stalnega strokovnega izobraževanja pridobijo potrebno znanje o poročanju o trajnostnosti in dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Fizičnim osebam, ki se odločijo pridobiti dovoljenje samo za opravljanje nalog zakonitih revizorjev za obvezno revizijo, bi morale imeti možnost, da se lahko pozneje odločijo tudi za pridobitev dovoljenja tudi za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. V ta namen bi morale izpolnjevati potrebne zahteve, ki jih določijo države članice, da bi se zagotovilo, da imajo tudi te osebe potrebno raven teoretičnega znanja o temah, pomembnih za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in so zmožne to znanje uporabiti tudi v praksi. |
| --- | --- |

(65)

Pravila za podelitev dovoljenja in priznavanje zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij bi morala omogočati, da zakoniti revizorji pridobijo tudi kvalifikacije za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Države članice bi morale zagotoviti, da imajo zakoniti revizorji, ki se želijo kvalificirati za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, potrebno raven teoretičnega znanja o temah, pomembnih za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in so zmožni to znanje uporabiti tudi v praksi.

Zato bi morali zakoniti revizorji opraviti vsaj osemmesečno praktično usposabljanje na področju dajanja zagotovil o zanesljivosti letnega in konsolidiranega poročanja o trajnostnosti ali drugih storitev, povezanih s trajnostnostjo, ob upoštevanju predhodnih delovnih izkušenj. Zakonitim revizorjem, ki jim je država članica že podelila dovoljenje ali jih priznala, pa bi bilo treba še naprej dovoliti dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Podobno bi morale države članice zagotoviti, da za fizične osebe, ki so do datuma začetka uporabe zahtev glede dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vzpostavljenih s to direktivo o spremembi, v postopku pridobitve dovoljenja, te zahteve ne veljajo, pod pogojem, da postopek zaključijo v naslednjih dveh letih. Vendar bi morale države članice zagotoviti, da zakoniti revizorji, ki jim je bilo dovoljenje podeljeno v dveh letih po datumu začetka uporabe teh zahtev in želijo opravljati posle dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, v okviru stalnega strokovnega izobraževanja pridobijo potrebno znanje o poročanju o trajnostnosti in dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Fizičnim osebam, ki se odločijo pridobiti dovoljenje samo za opravljanje nalog zakonitih revizorjev za obvezno revizijo, bi morale imeti možnost, da se lahko pozneje odločijo tudi za pridobitev dovoljenja tudi za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. V ta namen bi morale izpolnjevati potrebne zahteve, ki jih določijo države članice, da bi se zagotovilo, da imajo tudi te osebe potrebno raven teoretičnega znanja o temah, pomembnih za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in so zmožne to znanje uporabiti tudi v praksi.

| (66) | Zagotoviti bi bilo treba, da so zahteve za revizorje, kar zadeva njihovo izvajanje obveznih revizij in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, usklajene. Zato bi morala obstajati vsaj ena oseba, ki bi bila dejavno vključena v dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti (v nadaljnjem besedilu: ključni partner na področju trajnostnosti). Pri dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti bi bilo treba od zakonitih revizorjev zahtevati, da namenijo dovolj časa in dodelijo zadostna sredstva in strokovno znanje, da lahko ustrezno opravijo svoje naloge. V računovodski evidenci stranke bi bilo treba navesti plačila, zaračunana za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in pripraviti spis o dajanju zagotovil, v katerega bi bile vključene informacije, povezane z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Kadar obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvaja isti zakoniti revizor, bi morala obstajati možnost, da se spis o dajanju zagotovil vključi v revizijski spis. Vendar bi se smele zahteve za zakonite revizorje v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti uporabljati samo za tiste zakonite revizorje, ki dajejo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(66)

Zagotoviti bi bilo treba, da so zahteve za revizorje, kar zadeva njihovo izvajanje obveznih revizij in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, usklajene. Zato bi morala obstajati vsaj ena oseba, ki bi bila dejavno vključena v dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti (v nadaljnjem besedilu: ključni partner na področju trajnostnosti). Pri dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti bi bilo treba od zakonitih revizorjev zahtevati, da namenijo dovolj časa in dodelijo zadostna sredstva in strokovno znanje, da lahko ustrezno opravijo svoje naloge. V računovodski evidenci stranke bi bilo treba navesti plačila, zaračunana za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in pripraviti spis o dajanju zagotovil, v katerega bi bile vključene informacije, povezane z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Kadar obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvaja isti zakoniti revizor, bi morala obstajati možnost, da se spis o dajanju zagotovil vključi v revizijski spis. Vendar bi se smele zahteve za zakonite revizorje v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti uporabljati samo za tiste zakonite revizorje, ki dajejo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

| (67) | Zakoniti revizorji ali revizijska podjetja, ki dajejo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, bi morali biti zelo dobro tehnično in strokovno podkovani na področju trajnostnosti. |
| --- | --- |

(67)

Zakoniti revizorji ali revizijska podjetja, ki dajejo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, bi morali biti zelo dobro tehnično in strokovno podkovani na področju trajnostnosti.

| (68) | Direktiva 2006/43/ES zahteva, da države članice vzpostavijo ustrezna pravila, s katerimi zagotovijo, da plačila za revizijske storitve niso pod vplivi ali niso opredeljena z zagotavljanjem dodatnih storitev, izvedenih za revidirani subjekt, oziroma zanje ne veljajo nikakršni pogoji. Navedena direktiva od držav članic zahteva tudi, da zagotovijo, da zakoniti revizorji, ki izvajajo obvezne revizije, spoštujejo pravila o poklicni etiki, neodvisnosti, nepristranskosti, zaupnosti in poslovni skrivnosti. Zaradi skladnosti je primerno, da se ta pravila razširijo zakonite revizorje, ki dajejo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(68)

Direktiva 2006/43/ES zahteva, da države članice vzpostavijo ustrezna pravila, s katerimi zagotovijo, da plačila za revizijske storitve niso pod vplivi ali niso opredeljena z zagotavljanjem dodatnih storitev, izvedenih za revidirani subjekt, oziroma zanje ne veljajo nikakršni pogoji. Navedena direktiva od držav članic zahteva tudi, da zagotovijo, da zakoniti revizorji, ki izvajajo obvezne revizije, spoštujejo pravila o poklicni etiki, neodvisnosti, nepristranskosti, zaupnosti in poslovni skrivnosti. Zaradi skladnosti je primerno, da se ta pravila razširijo zakonite revizorje, ki dajejo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

| (69) | Za zagotovitev enotnih praks dajanja zagotovil in visoke kakovosti dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti po vsej Uniji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da z delegiranimi akti sprejme standarde dajanja zagotovil o trajnostnosti. Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da uporabljajo nacionalne standarde, postopke ali zahteve za dajanje zagotovil, kolikor Komisija z delegiranimi akti ni sprejela standarda dajanja zagotovil, ki zadeva isto področje. Ti standardi dajanja zagotovil bi morali določati postopke, ki jih mora revizor izvesti za oblikovanje svojih ugotovitev o zagotovilih o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Zato bi morala Komisija z delegiranimi akti do 1. oktobra 2026 sprejeti standarde dajanja zagotovil za omejena zagotovila. Da bi se olajšala harmonizacija dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v državah članicah, bi bilo treba CEAOB spodbujati, da sprejme nezavezujoče smernice za določitev postopkov, ki se izvedejo pri izražanju mnenja o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, dokler Komisija ne sprejme standarda dajanja zagotovil, ki zadeva isto področje. |
| --- | --- |

(69)

Za zagotovitev enotnih praks dajanja zagotovil in visoke kakovosti dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti po vsej Uniji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da z delegiranimi akti sprejme standarde dajanja zagotovil o trajnostnosti. Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da uporabljajo nacionalne standarde, postopke ali zahteve za dajanje zagotovil, kolikor Komisija z delegiranimi akti ni sprejela standarda dajanja zagotovil, ki zadeva isto področje. Ti standardi dajanja zagotovil bi morali določati postopke, ki jih mora revizor izvesti za oblikovanje svojih ugotovitev o zagotovilih o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Zato bi morala Komisija z delegiranimi akti do 1. oktobra 2026 sprejeti standarde dajanja zagotovil za omejena zagotovila. Da bi se olajšala harmonizacija dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v državah članicah, bi bilo treba CEAOB spodbujati, da sprejme nezavezujoče smernice za določitev postopkov, ki se izvedejo pri izražanju mnenja o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, dokler Komisija ne sprejme standarda dajanja zagotovil, ki zadeva isto področje.

| (70) | Direktiva 2006/43/ES določa pravila o obvezni reviziji skupine podjetij. Podobna pravila bi bilo treba določiti za dajanje zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(70)

Direktiva 2006/43/ES določa pravila o obvezni reviziji skupine podjetij. Podobna pravila bi bilo treba določiti za dajanje zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti.

| (71) | Direktiva 2006/43/ES zahteva, da zakoniti revizorji ali revizijska podjetja rezultate svoje obvezne revizije predstavijo v revizijskem poročilu. Podobna pravila bi bilo treba določiti za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Rezultate zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti bi bilo treba predstaviti v poročilu o zanesljivosti. Kadar obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvaja isti zakoniti revizor, bi morala obstajati možnost, da se informacije o dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti vključijo v revizijsko poročilo. |
| --- | --- |

(71)

Direktiva 2006/43/ES zahteva, da zakoniti revizorji ali revizijska podjetja rezultate svoje obvezne revizije predstavijo v revizijskem poročilu. Podobna pravila bi bilo treba določiti za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Rezultate zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti bi bilo treba predstaviti v poročilu o zanesljivosti. Kadar obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvaja isti zakoniti revizor, bi morala obstajati možnost, da se informacije o dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti vključijo v revizijsko poročilo.

| (72) | Direktiva 2006/43/ES zahteva, da države članice vzpostavijo sistem pregleda zagotavljanja kakovosti zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij. Za zagotovitev, da se pregledi zagotavljanja kakovosti izvajajo tudi za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti in da imajo osebe, ki izvajajo preglede zagotavljanja kakovosti, ustrezno strokovno izobrazbo in ustrezne izkušnje s poročanjem o trajnostnosti in z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, bi bilo treba to zahtevo po vzpostavitvi sistema za pregled zagotavljanja kakovosti razširiti tudi na dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. V prehodnem obdobju do 31. decembra 2025 bi morale biti osebe, ki izvajajo preglede zagotavljanja kakovosti dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, izvzete iz zahteve, da morajo imeti ustrezne izkušnje s poročanjem o trajnostnosti in z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali z drugimi storitvami, povezanimi s trajnostnostjo. |
| --- | --- |

(72)

Direktiva 2006/43/ES zahteva, da države članice vzpostavijo sistem pregleda zagotavljanja kakovosti zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij. Za zagotovitev, da se pregledi zagotavljanja kakovosti izvajajo tudi za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti in da imajo osebe, ki izvajajo preglede zagotavljanja kakovosti, ustrezno strokovno izobrazbo in ustrezne izkušnje s poročanjem o trajnostnosti in z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, bi bilo treba to zahtevo po vzpostavitvi sistema za pregled zagotavljanja kakovosti razširiti tudi na dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. V prehodnem obdobju do 31. decembra 2025 bi morale biti osebe, ki izvajajo preglede zagotavljanja kakovosti dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, izvzete iz zahteve, da morajo imeti ustrezne izkušnje s poročanjem o trajnostnosti in z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali z drugimi storitvami, povezanimi s trajnostnostjo.

| (73) | Direktiva 2006/43/ES zahteva, da imajo države članice vzpostavljeno ureditev preiskav in sankcij za zakonite revizorje in revizijska podjetja, ki izvajajo obvezne revizije. Navedena direktiva od držav članic zahteva, da organizirajo učinkovit sistem javnega nadzora in zagotovijo, da ureditveni predpisi za sisteme javnega nadzora omogočajo učinkovito sodelovanje na ravni Unije v zvezi z nadzornim delovanjem držav članic. Take zahteve bi bilo treba razširiti na zakonite revizorje in revizijska podjetja, ki dajejo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, za zagotavljanje skladnosti okvirov preiskav, sankcij in nadzora, vzpostavljenih za delo revizorjev na področju obvezne revizije in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(73)

Direktiva 2006/43/ES zahteva, da imajo države članice vzpostavljeno ureditev preiskav in sankcij za zakonite revizorje in revizijska podjetja, ki izvajajo obvezne revizije. Navedena direktiva od držav članic zahteva, da organizirajo učinkovit sistem javnega nadzora in zagotovijo, da ureditveni predpisi za sisteme javnega nadzora omogočajo učinkovito sodelovanje na ravni Unije v zvezi z nadzornim delovanjem držav članic. Take zahteve bi bilo treba razširiti na zakonite revizorje in revizijska podjetja, ki dajejo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, za zagotavljanje skladnosti okvirov preiskav, sankcij in nadzora, vzpostavljenih za delo revizorjev na področju obvezne revizije in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

| (74) | Direktiva 2006/43/ES vsebuje pravila o imenovanju in razrešitvi zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij, ki izvajajo obvezne revizije. Ta pravila bi bilo treba razširiti na dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, da se zagotovi skladnost pravil za delo revizorjev na področju obvezne revizije in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(74)

Direktiva 2006/43/ES vsebuje pravila o imenovanju in razrešitvi zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij, ki izvajajo obvezne revizije. Ta pravila bi bilo treba razširiti na dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, da se zagotovi skladnost pravil za delo revizorjev na področju obvezne revizije in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

| (75) | V skladu s členom 6 Direktive 2007/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (36) morajo države članice zagotoviti, da imajo delničarji podjetij, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, pravico, da kot posamezniki ali kolektivno uvrstijo točke na dnevni red skupščine, pod pogojem, da vsako tako točko spremlja utemeljitev ali osnutek sklepa, ki se sprejme na skupščini, in da imajo pravico predložiti osnutke sklepov za točke, ki so oziroma bodo uvrščene na dnevni red skupščine. Kadar so te pravice pogojene z minimalnim deležem posameznega delničarja oziroma skupine delničarjev v podjetju, ta minimalni delež ne sme presegati 5 % delniškega kapitala. V zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti bi bilo treba delničarjem omogočiti, da z uveljavljanjem pravice iz člena 6 Direktive 2007/36/ES v sprejetje na skupščini predložijo osnutke sklepov, s katerim se zahteva, prvič, da akreditirana tretja stran, ki ne pripada istemu revizijskemu podjetju ali mreži kot zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki izvaja obvezno revizijo, pripravi poročilo o nekaterih elementih poročanja o trajnostnosti, in drugič, da je to poročilo na voljo skupščini.
  Za podjetja, za katera veljajo zahteve poročanja o trajnostnosti, uvedene s to direktivo o spremembi, ki ne spadajo na področje uporabe člena 6 Direktive 2007/36/ES, bi bilo treba delničarjem, ki imajo kot posamezniki ali kolektivno več kot 5 % glasovalnih pravic ali 5 % kapitala podjetja, prav tako dati pravico, da v sprejetje na skupščini predložijo osnutek sklepa, pri čemer se zahteva, prvič, da akreditirana tretja oseba, ki ne pripada istemu revizijskemu podjetju ali mreži kot zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki izvaja obvezno revizijo, pripravi poročilo o nekaterih elementih poročanja o trajnostnosti, in drugič, da je to poročilo na voljo skupščini. |
| --- | --- |

(75)

V skladu s členom 6 Direktive 2007/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (36) morajo države članice zagotoviti, da imajo delničarji podjetij, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, pravico, da kot posamezniki ali kolektivno uvrstijo točke na dnevni red skupščine, pod pogojem, da vsako tako točko spremlja utemeljitev ali osnutek sklepa, ki se sprejme na skupščini, in da imajo pravico predložiti osnutke sklepov za točke, ki so oziroma bodo uvrščene na dnevni red skupščine. Kadar so te pravice pogojene z minimalnim deležem posameznega delničarja oziroma skupine delničarjev v podjetju, ta minimalni delež ne sme presegati 5 % delniškega kapitala. V zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti bi bilo treba delničarjem omogočiti, da z uveljavljanjem pravice iz člena 6 Direktive 2007/36/ES v sprejetje na skupščini predložijo osnutke sklepov, s katerim se zahteva, prvič, da akreditirana tretja stran, ki ne pripada istemu revizijskemu podjetju ali mreži kot zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki izvaja obvezno revizijo, pripravi poročilo o nekaterih elementih poročanja o trajnostnosti, in drugič, da je to poročilo na voljo skupščini.

Za podjetja, za katera veljajo zahteve poročanja o trajnostnosti, uvedene s to direktivo o spremembi, ki ne spadajo na področje uporabe člena 6 Direktive 2007/36/ES, bi bilo treba delničarjem, ki imajo kot posamezniki ali kolektivno več kot 5 % glasovalnih pravic ali 5 % kapitala podjetja, prav tako dati pravico, da v sprejetje na skupščini predložijo osnutek sklepa, pri čemer se zahteva, prvič, da akreditirana tretja oseba, ki ne pripada istemu revizijskemu podjetju ali mreži kot zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki izvaja obvezno revizijo, pripravi poročilo o nekaterih elementih poročanja o trajnostnosti, in drugič, da je to poročilo na voljo skupščini.

| (76) | Direktiva 2006/43/ES zahteva, da države članice zagotovijo, da ima vsak subjekt javnega interesa revizijsko komisijo, in določa njene naloge v zvezi z obvezno revizijo. Revizijski komisiji bi bilo treba dodeliti določene naloge v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Te naloge bi morale zajemati tudi obveznost, da je treba upravni ali nadzorni organ subjekta javnega interesa obvestiti o rezultatu dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ter mu pojasniti, kako je revizijska komisija prispevala k celovitosti poročanja o trajnostnosti in kakšna je bila njena vloga v tem postopku. Države članice bi morale imeti možnost dovoliti, da naloge v zvezi s poročanjem o trajnostnosti in v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki so dodeljene revizijski komisiji, opravlja upravni ali nadzorni organ kot celota ali namenski organ, ki ga ustanovi upravni ali nadzorni organ. |
| --- | --- |

(76)

Direktiva 2006/43/ES zahteva, da države članice zagotovijo, da ima vsak subjekt javnega interesa revizijsko komisijo, in določa njene naloge v zvezi z obvezno revizijo. Revizijski komisiji bi bilo treba dodeliti določene naloge v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Te naloge bi morale zajemati tudi obveznost, da je treba upravni ali nadzorni organ subjekta javnega interesa obvestiti o rezultatu dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ter mu pojasniti, kako je revizijska komisija prispevala k celovitosti poročanja o trajnostnosti in kakšna je bila njena vloga v tem postopku. Države članice bi morale imeti možnost dovoliti, da naloge v zvezi s poročanjem o trajnostnosti in v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki so dodeljene revizijski komisiji, opravlja upravni ali nadzorni organ kot celota ali namenski organ, ki ga ustanovi upravni ali nadzorni organ.

| (77) | Direktiva 2006/43/ES vsebuje zahteve za registracijo in nadzor revizorjev in revizijskih subjektov iz tretjih držav. Da se zagotovi skladen okvir za delo revizorjev na področju obvezne revizije in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, je treba te zahteve razširiti na dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(77)

Direktiva 2006/43/ES vsebuje zahteve za registracijo in nadzor revizorjev in revizijskih subjektov iz tretjih držav. Da se zagotovi skladen okvir za delo revizorjev na področju obvezne revizije in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, je treba te zahteve razširiti na dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

| (78) | Za zakonite revizorje in revizijska podjetja, ki izvajajo obvezne revizije subjektov javnega interesa, se uporablja Uredba (EU) št. 537/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (37). Za zagotovitev, da je zakoniti revizor pri opravljanju obvezne revizije neodvisen, ta uredba določa omejitev v zvezi s plačili, ki jih lahko zakoniti revizor prejme za druge storitve. Pomembno je pojasniti, da se dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ne bi smelo upoštevati pri izračunu te omejitve. Poleg tega Uredba (EU) št. 537/2014 prepoveduje opravljanje nekaterih nerevizijskih storitev v določenih obdobjih, ko zakoniti revizor izvaja obvezno revizijo. Storitve, povezane s pripravo poročanja o trajnostnosti, vključno z morebitnimi svetovalnimi storitvami, bi bilo treba v obdobju, določenem v Uredbi (EU) št. 537/2014, prav tako šteti za prepovedane. Prepoved opravljanja takih storitev bi morala veljati v vseh primerih, ko zakoniti revizor izvaja obvezno revizijo računovodskih izkazov.
  Za zagotovitev neodvisnosti zakonitega revizorja bi bilo treba nekatere nerevizijske storitve prepovedati tudi, kadar zakoniti revizor daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Uredba (EU) št. 537/2014 zahteva, da zakoniti revizorji o nepravilnostih obvestijo revidirani subjekt in v nekaterih okoliščinah organe, ki so jih države članice določile kot pristojne za preiskavo takšnih nepravilnosti. Take obveznosti bi bilo treba po potrebi razširiti tudi na zakonite revizorje in revizijska podjetja, kar zadeva njihovo delo na področju dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja subjektov javnega interesa o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(78)

Za zakonite revizorje in revizijska podjetja, ki izvajajo obvezne revizije subjektov javnega interesa, se uporablja Uredba (EU) št. 537/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (37). Za zagotovitev, da je zakoniti revizor pri opravljanju obvezne revizije neodvisen, ta uredba določa omejitev v zvezi s plačili, ki jih lahko zakoniti revizor prejme za druge storitve. Pomembno je pojasniti, da se dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ne bi smelo upoštevati pri izračunu te omejitve. Poleg tega Uredba (EU) št. 537/2014 prepoveduje opravljanje nekaterih nerevizijskih storitev v določenih obdobjih, ko zakoniti revizor izvaja obvezno revizijo. Storitve, povezane s pripravo poročanja o trajnostnosti, vključno z morebitnimi svetovalnimi storitvami, bi bilo treba v obdobju, določenem v Uredbi (EU) št. 537/2014, prav tako šteti za prepovedane. Prepoved opravljanja takih storitev bi morala veljati v vseh primerih, ko zakoniti revizor izvaja obvezno revizijo računovodskih izkazov.

Za zagotovitev neodvisnosti zakonitega revizorja bi bilo treba nekatere nerevizijske storitve prepovedati tudi, kadar zakoniti revizor daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Uredba (EU) št. 537/2014 zahteva, da zakoniti revizorji o nepravilnostih obvestijo revidirani subjekt in v nekaterih okoliščinah organe, ki so jih države članice določile kot pristojne za preiskavo takšnih nepravilnosti. Take obveznosti bi bilo treba po potrebi razširiti tudi na zakonite revizorje in revizijska podjetja, kar zadeva njihovo delo na področju dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja subjektov javnega interesa o trajnostnosti.

| (79) | Direktiva 2004/109/ES nacionalnim nadzornikom nalaga, da morajo zagotoviti, da podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, izpolnjujejo zahteve glede poročanja podjetij. Člen 4 navedene direktive določa, kaj morajo vsebovati letna računovodska poročila, ne vsebuje pa izrecnega sklicevanja na člena 19a in 29a Direktive 2013/34/EU, ki zahtevata pripravo izjave o nefinančnem poslovanju in konsolidirane izjave o nefinančnem poslovanju. Zaradi tega nacionalni pristojni organi nekaterih držav članic nimajo pravnega pooblastila za nadzor nad izjavami o nefinančnem poslovanju, zlasti kadar so objavljene v ločenem poročilu in niso del letnega računovodskega poročila, kar lahko države članice trenutno dovolijo. Zato je treba v člen 4(5) Direktive 2004/109/ES vključiti sklicevanje na poročanje o trajnostnosti. Prav tako je treba zahtevati, da odgovorne osebe izdajatelja v letnem računovodskem poročilu potrdijo, da je po njihovem najboljšem vedenju poslovno poročilo pripravljeno v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti.
  Poleg tega bi moral ESMA zaradi novega značaja zahtev glede poročanja o trajnostnosti izdati smernice za nacionalne pristojne organe, da bi se spodbudil usklajen nadzor nad poročanjem o trajnostnosti izdajateljev, za katere velja Direktiva 2004/109/ES. Te smernice bi se morale uporabljati le za nadzor podjetij, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji. |
| --- | --- |

(79)

Direktiva 2004/109/ES nacionalnim nadzornikom nalaga, da morajo zagotoviti, da podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, izpolnjujejo zahteve glede poročanja podjetij. Člen 4 navedene direktive določa, kaj morajo vsebovati letna računovodska poročila, ne vsebuje pa izrecnega sklicevanja na člena 19a in 29a Direktive 2013/34/EU, ki zahtevata pripravo izjave o nefinančnem poslovanju in konsolidirane izjave o nefinančnem poslovanju. Zaradi tega nacionalni pristojni organi nekaterih držav članic nimajo pravnega pooblastila za nadzor nad izjavami o nefinančnem poslovanju, zlasti kadar so objavljene v ločenem poročilu in niso del letnega računovodskega poročila, kar lahko države članice trenutno dovolijo. Zato je treba v člen 4(5) Direktive 2004/109/ES vključiti sklicevanje na poročanje o trajnostnosti. Prav tako je treba zahtevati, da odgovorne osebe izdajatelja v letnem računovodskem poročilu potrdijo, da je po njihovem najboljšem vedenju poslovno poročilo pripravljeno v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti.

Poleg tega bi moral ESMA zaradi novega značaja zahtev glede poročanja o trajnostnosti izdati smernice za nacionalne pristojne organe, da bi se spodbudil usklajen nadzor nad poročanjem o trajnostnosti izdajateljev, za katere velja Direktiva 2004/109/ES. Te smernice bi se morale uporabljati le za nadzor podjetij, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji.

| (80) | Za določitev zahtev v tej direktivi o spremembi bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z določitvijo standardov poročanja o trajnostnosti in določitvijo standardov za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (38). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(80)

Za določitev zahtev v tej direktivi o spremembi bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z določitvijo standardov poročanja o trajnostnosti in določitvijo standardov za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (38). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (81) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju te direktive o spremembi, ki med drugim vsebuje: oceno doseganja ciljev te direktive o spremembi, vključno z zbliževanjem praks poročanja med državami članicami; oceno števila malih in srednjih podjetij, ki prostovoljno uporabljajo standarde poročanja o trajnosti; oceno, ali bi bilo treba dodatno razširiti področje uporabe zahtev glede poročanja, zlasti v zvezi z malimi in srednjimi podjetji ter podjetji iz tretjih držav, ki poslujejo neposredno na notranjem trgu Unije in nimajo odvisne družbe ali podružnice na ozemlju Unije, ter predlog, kako to storiti; oceno izvajanja zahtev glede poročanja o odvisnih družbah in podružnicah podjetij iz tretjih držav, uvedenih s to direktivo o spremembi, vključno z oceno števila podjetij iz tretjih držav, ki imajo odvisno družbo ali podružnico, za katero veljajo obveznosti poročanja v skladu z Direktivo 2013/34/EU; oceno mehanizma izvrševanja in ustreznih pragov iz Direktive 2013/34/EU; oceno, ali bi bilo treba pri poročanju o trajnostnosti podjetij, ki spadajo na področje uporabe te direktive o spremembi, poskrbeti za dostopnost za invalide, ter predlog, kako to storiti.
  Poročilo o izvajanju te direktive o spremembi bi se moralo objaviti do 30. aprila 2029 in nato vsaka tri leta, po potrebi pa bi se mu morali priložiti zakonodajni predlogi. Komisija bi morala do 31. decembra 2028 pregledati stopnjo koncentracije trga dajanja zagotovil o trajnostnosti in o tem poročati. Pri pregledu bi bilo treba upoštevati nacionalne ureditve, ki se uporabljajo za neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, ter oceniti, ali in v kolikšni meri te ureditve prispevajo k odpiranju trga dajanja zagotovil. Komisija bi morala do 31. decembra 2028 preučiti morebitne pravne ukrepe in tako poskrbeti za zadostno diverzifikacijo trga dajanja zagotovil o trajnostnosti in ustrezno kakovost poročanja o trajnostnosti. Poročilo o izvajanju te direktive o spremembi bi se moralo do 31. decembra 2028 predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj z zakonodajnimi predlogi. |
| --- | --- |

(81)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju te direktive o spremembi, ki med drugim vsebuje: oceno doseganja ciljev te direktive o spremembi, vključno z zbliževanjem praks poročanja med državami članicami; oceno števila malih in srednjih podjetij, ki prostovoljno uporabljajo standarde poročanja o trajnosti; oceno, ali bi bilo treba dodatno razširiti področje uporabe zahtev glede poročanja, zlasti v zvezi z malimi in srednjimi podjetji ter podjetji iz tretjih držav, ki poslujejo neposredno na notranjem trgu Unije in nimajo odvisne družbe ali podružnice na ozemlju Unije, ter predlog, kako to storiti; oceno izvajanja zahtev glede poročanja o odvisnih družbah in podružnicah podjetij iz tretjih držav, uvedenih s to direktivo o spremembi, vključno z oceno števila podjetij iz tretjih držav, ki imajo odvisno družbo ali podružnico, za katero veljajo obveznosti poročanja v skladu z Direktivo 2013/34/EU; oceno mehanizma izvrševanja in ustreznih pragov iz Direktive 2013/34/EU; oceno, ali bi bilo treba pri poročanju o trajnostnosti podjetij, ki spadajo na področje uporabe te direktive o spremembi, poskrbeti za dostopnost za invalide, ter predlog, kako to storiti.

Poročilo o izvajanju te direktive o spremembi bi se moralo objaviti do 30. aprila 2029 in nato vsaka tri leta, po potrebi pa bi se mu morali priložiti zakonodajni predlogi. Komisija bi morala do 31. decembra 2028 pregledati stopnjo koncentracije trga dajanja zagotovil o trajnostnosti in o tem poročati. Pri pregledu bi bilo treba upoštevati nacionalne ureditve, ki se uporabljajo za neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, ter oceniti, ali in v kolikšni meri te ureditve prispevajo k odpiranju trga dajanja zagotovil. Komisija bi morala do 31. decembra 2028 preučiti morebitne pravne ukrepe in tako poskrbeti za zadostno diverzifikacijo trga dajanja zagotovil o trajnostnosti in ustrezno kakovost poročanja o trajnostnosti. Poročilo o izvajanju te direktive o spremembi bi se moralo do 31. decembra 2028 predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj z zakonodajnimi predlogi.

| (82) | Ker ciljev te direktive o spremembi države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva o spremembi ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(82)

Ker ciljev te direktive o spremembi države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva o spremembi ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (83) | Uredbo (EU) št. 537/2014, Direktivo 2004/109/ES, Direktivo 2006/43/ES in Direktivo 2013/34/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(83)

Uredbo (EU) št. 537/2014, Direktivo 2004/109/ES, Direktivo 2006/43/ES in Direktivo 2013/34/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (84) | Opravljeno je bilo posvetovanje z ECB, ki je mnenje podala 7. septembra 2021 – |
| --- | --- |

(84)

Opravljeno je bilo posvetovanje z ECB, ki je mnenje podala 7. septembra 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2013/34/EU

Direktiva 2013/34/EU se spremeni:

| (1) | v členu 1 se dodajo naslednji odstavki:

  „3.   Usklajevalni ukrepi, določeni s členi 19a, 29a, 29d, 30 in 33, členom 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), členom 34(2) in (3) ter členom 51 te direktive, se uporabljajo tudi za zakone in druge predpise držav članic v zvezi z naslednjimi podjetji, ne glede na njihovo pravno obliko, pod pogojem, da so to velika podjetja ali mala in srednja podjetja – razen mikropodjetij –, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), te direktive:






  (a) | zavarovalnice v smislu člena 2(1) Direktive Sveta 91/674/EGS (*1); |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 1 se dodajo naslednji odstavki:

„3.   Usklajevalni ukrepi, določeni s členi 19a, 29a, 29d, 30 in 33, členom 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), členom 34(2) in (3) ter členom 51 te direktive, se uporabljajo tudi za zakone in druge predpise držav članic v zvezi z naslednjimi podjetji, ne glede na njihovo pravno obliko, pod pogojem, da so to velika podjetja ali mala in srednja podjetja – razen mikropodjetij –, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), te direktive:

(a)

zavarovalnice v smislu člena 2(1) Direktive Sveta 91/674/EGS (*1);

| (b) | kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2).
  Države članice se lahko odločijo, da ne bodo uporabljale usklajevalnih ukrepov iz prvega pododstavka tega odstavka za podjetja iz člena 2(5), točke 2 do 23, Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3). |
| --- | --- |

(b)

kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2).

Države članice se lahko odločijo, da ne bodo uporabljale usklajevalnih ukrepov iz prvega pododstavka tega odstavka za podjetja iz člena 2(5), točke 2 do 23, Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3).

4.   Usklajevalni ukrepi, določeni s členi 19a, 29a in 29d, se ne uporabljajo za finančne produkte iz člena 2, točka 12, točki (b) in (f), Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*4).

5.   Usklajevalni ukrepi, predpisani v členih 40a do 40d, se uporabljajo tudi za zakone in druge predpise držav članic v zvezi z odvisnimi družbami in podružnicami podjetij, za katere ne velja zakonodaja države članice, a je njihova pravna oblika primerljiva z oblikami podjetij, naštetimi v Prilogi I.

(*1)  Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 374, 31.12.1991, str. 7)."

*1

(*2)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1)."

*2

(*3)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES ter razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338)."

*3

(*4)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).“;"

*4

| (2) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka 5 se nadomesti z naslednjim:






  „(5) | ‚čisti prihodek‘ pomeni znesek, ki izhaja iz prodaje proizvodov in opravljanja storitev po odbitku prodajnih rabatov, davka na dodano vrednost in drugih davkov, neposredno povezanih s prihodki iz prodaje, vendar se za zavarovalnice iz člena 1(3), prvi pododstavek, točka (a), te direktive ‚čisti prihodek‘ opredeli v skladu s členom 35 in členom 66, točka 2, Direktive Sveta 91/674/EGS (*5), za kreditne institucije iz člena 1(3), prvi pododstavek, točka (b), te direktive se ‚čisti prihodek‘ opredeli v skladu s členom 43(2), točka (c), Direktive Sveta 86/635/EGS (*6), za podjetja, ki spadajo na področje uporabe člena 40a(1) te direktive, pa ‚čisti prihodek‘ pomeni prihodek, kot je opredeljen v okviru računovodskega poročanja ali v smislu okvira računovodskega poročanja, na podlagi katerega so pripravljeni računovodski izkazi podjetja; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se spremeni:

(a)

točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„(5)

‚čisti prihodek‘ pomeni znesek, ki izhaja iz prodaje proizvodov in opravljanja storitev po odbitku prodajnih rabatov, davka na dodano vrednost in drugih davkov, neposredno povezanih s prihodki iz prodaje, vendar se za zavarovalnice iz člena 1(3), prvi pododstavek, točka (a), te direktive ‚čisti prihodek‘ opredeli v skladu s členom 35 in členom 66, točka 2, Direktive Sveta 91/674/EGS (*5), za kreditne institucije iz člena 1(3), prvi pododstavek, točka (b), te direktive se ‚čisti prihodek‘ opredeli v skladu s členom 43(2), točka (c), Direktive Sveta 86/635/EGS (*6), za podjetja, ki spadajo na področje uporabe člena 40a(1) te direktive, pa ‚čisti prihodek‘ pomeni prihodek, kot je opredeljen v okviru računovodskega poročanja ali v smislu okvira računovodskega poročanja, na podlagi katerega so pripravljeni računovodski izkazi podjetja;

*5

*6

(*5)  Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 374, 31.12.1991, str. 7)."

*5

(*6)  Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).“;"

*6

| (b) | dodajo se naslednje točke:






  „(17) | ‚zadeve v zvezi s trajnostnostjo‘ pomeni okoljske, socialne in človekove pravice in upravljavske dejavnike, vključno z dejavniki trajnostnosti, kot so opredeljeni v členu 2, točka 24, Uredbe (EU) 2019/2088; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednje točke:

„(17)

‚zadeve v zvezi s trajnostnostjo‘ pomeni okoljske, socialne in človekove pravice in upravljavske dejavnike, vključno z dejavniki trajnostnosti, kot so opredeljeni v členu 2, točka 24, Uredbe (EU) 2019/2088;

| (18) | ‚poročanje o trajnostnosti‘ pomeni sporočanje informacij o zadevah v zvezi s trajnostnostjo v skladu s členi 19a, 29a in 29d; |
| --- | --- |

(18)

‚poročanje o trajnostnosti‘ pomeni sporočanje informacij o zadevah v zvezi s trajnostnostjo v skladu s členi 19a, 29a in 29d;

| (19) | ‚ključna neopredmetena sredstva‘ pomeni sredstva brez fizičnega obstoja, od katerih je v osnovi odvisen poslovni model podjetja in ki so vir ustvarjanja vrednosti v podjetju; |
| --- | --- |

(19)

‚ključna neopredmetena sredstva‘ pomeni sredstva brez fizičnega obstoja, od katerih je v osnovi odvisen poslovni model podjetja in ki so vir ustvarjanja vrednosti v podjetju;

| (20) | ‚neodvisni ponudnik storitev dajanja zagotovil‘ pomeni organ za ugotavljanje skladnosti, akreditiran v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*7) za posebno dejavnost ocene skladnosti iz člena 34(1), drugi pododstavek, točke (aa), te direktive. |
| --- | --- |

(20)

‚neodvisni ponudnik storitev dajanja zagotovil‘ pomeni organ za ugotavljanje skladnosti, akreditiran v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*7) za posebno dejavnost ocene skladnosti iz člena 34(1), drugi pododstavek, točke (aa), te direktive.

*7

(*7)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).“;"

*7

| (3) | v členu 19(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Velika podjetja ter mala in srednja podjetja – razen mikropodjetij –, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), poročajo o ključnih neopredmetenih sredstvih in pojasnijo, kako je poslovni model podjetja v osnovi odvisen od teh sredstev in kako ta sredstva pripomorejo k ustvarjanju vrednosti v podjetju.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 19(1) se doda naslednji pododstavek:

„Velika podjetja ter mala in srednja podjetja – razen mikropodjetij –, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), poročajo o ključnih neopredmetenih sredstvih in pojasnijo, kako je poslovni model podjetja v osnovi odvisen od teh sredstev in kako ta sredstva pripomorejo k ustvarjanju vrednosti v podjetju.“;

| (4) | člen 19a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 19a
  Poročanje o trajnostnosti

  1.   Velika podjetja ter mala in srednja podjetja – razen mikropodjetij –, ki so subjekti javnega interesa iz člena 2, točka 1, točka (a), v poslovno poročilo vključijo informacije, potrebne za razumevanje vplivov podjetja na zadeve v zvezi s trajnostnostjo, in informacije, potrebne za razumevanje, kako zadeve v zvezi s trajnostnostjo vplivajo na razvoj, uspešnost in položaj podjetja.
  Informacije iz prvega pododstavka morajo biti jasno prepoznavne v ločenem razdelku poslovnega poročila.


  2.   Informacije iz odstavka 1 morajo vsebovati:






  (a) | kratek opis poslovnega modela in strategije podjetja, vključno z:






  (i) | odpornostjo poslovnega modela in strategije podjetja na tveganja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 19a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 19a

Poročanje o trajnostnosti

1.   Velika podjetja ter mala in srednja podjetja – razen mikropodjetij –, ki so subjekti javnega interesa iz člena 2, točka 1, točka (a), v poslovno poročilo vključijo informacije, potrebne za razumevanje vplivov podjetja na zadeve v zvezi s trajnostnostjo, in informacije, potrebne za razumevanje, kako zadeve v zvezi s trajnostnostjo vplivajo na razvoj, uspešnost in položaj podjetja.

Informacije iz prvega pododstavka morajo biti jasno prepoznavne v ločenem razdelku poslovnega poročila.

2.   Informacije iz odstavka 1 morajo vsebovati:

(a)

kratek opis poslovnega modela in strategije podjetja, vključno z:

(i)

odpornostjo poslovnega modela in strategije podjetja na tveganja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo;

| (ii) | priložnostmi za podjetje glede zadev v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

(ii)

priložnostmi za podjetje glede zadev v zvezi s trajnostnostjo;

| (iii) | načrti, vključno z izvedbenimi ukrepi ter z njimi povezanimi finančnimi in naložbenimi načrti, kako namerava podjetje zagotoviti, da bosta njen poslovni model in strategija združljiva s prehodom na trajnostno gospodarstvo in omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 °C v skladu s Pariškim sporazumom v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, sprejetim 12. decembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), in ciljem, da se do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (*8), ter po potrebi informacijami izpostavljenosti podjetja dejavnostim, povezanim s premogom, nafto in plinom; |
| --- | --- |

(iii)

načrti, vključno z izvedbenimi ukrepi ter z njimi povezanimi finančnimi in naložbenimi načrti, kako namerava podjetje zagotoviti, da bosta njen poslovni model in strategija združljiva s prehodom na trajnostno gospodarstvo in omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 °C v skladu s Pariškim sporazumom v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, sprejetim 12. decembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), in ciljem, da se do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (*8), ter po potrebi informacijami izpostavljenosti podjetja dejavnostim, povezanim s premogom, nafto in plinom;

| (iv) | načinom, kako poslovni model in strategija podjetja upoštevata interese deležnikov podjetja in vplive podjetja na zadeve v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

(iv)

načinom, kako poslovni model in strategija podjetja upoštevata interese deležnikov podjetja in vplive podjetja na zadeve v zvezi s trajnostnostjo;

| (v) | načinom, kako se je izvedla strategija podjetja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

(v)

načinom, kako se je izvedla strategija podjetja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo;

| (b) | opis časovno vezanih ciljev glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, ki jih določi podjetje, po potrebi vključno s cilji glede absolutnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov vsaj za leti 2030 in 2050, opis napredka podjetja pri doseganju teh ciljev in izjavo, ali cilji podjetja v zvezi z okoljskimi dejavniki temeljijo na prepričljivih znanstvenih dokazih; |
| --- | --- |

(b)

opis časovno vezanih ciljev glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, ki jih določi podjetje, po potrebi vključno s cilji glede absolutnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov vsaj za leti 2030 in 2050, opis napredka podjetja pri doseganju teh ciljev in izjavo, ali cilji podjetja v zvezi z okoljskimi dejavniki temeljijo na prepričljivih znanstvenih dokazih;

| (c) | opis vloge upravnih, poslovodnih in nadzornih organov glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, pa tudi strokovnega znanja ter znanj in spretnosti, ki jih imajo taki organi za opravljanje te vloge, ali dostopa do tega strokovnega znanja ter znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

(c)

opis vloge upravnih, poslovodnih in nadzornih organov glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, pa tudi strokovnega znanja ter znanj in spretnosti, ki jih imajo taki organi za opravljanje te vloge, ali dostopa do tega strokovnega znanja ter znanj in spretnosti;

| (d) | opis politik podjetja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

(d)

opis politik podjetja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo;

| (e) | informacije o tem, ali obstajajo sistemi spodbud, povezani s trajnostnostjo, ki so na voljo članom upravnih, poslovodnih in nadzornih organov; |
| --- | --- |

(e)

informacije o tem, ali obstajajo sistemi spodbud, povezani s trajnostnostjo, ki so na voljo članom upravnih, poslovodnih in nadzornih organov;

| (f) | opis:






  (i) | postopka skrbnega pregleda, ki ga podjetje izvaja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo in po potrebi v skladu z zahtevami Unije, da podjetja, kadar je ustrezno, izvedejo postopek skrbnega pregleda; |
| --- | --- | --- |

(f)

opis:

(i)

postopka skrbnega pregleda, ki ga podjetje izvaja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo in po potrebi v skladu z zahtevami Unije, da podjetja, kadar je ustrezno, izvedejo postopek skrbnega pregleda;

| (ii) | glavnih dejanskih ali morebitnih škodljivih vplivov, povezanih z lastnimi dejavnostmi in vrednostno verigo podjetja, vključno z njegovimi proizvodi in storitvami, poslovnimi odnosi in dobavno verigo, ukrepov za odkrivanje in spremljanje teh vplivov ter drugih škodljivih vplivov, ki jih mora obvladujoče podjetje opredeliti na podlagi drugih zahtev Unije glede izvajanja postopka skrbnega pregleda v podjetjih; |
| --- | --- |

(ii)

glavnih dejanskih ali morebitnih škodljivih vplivov, povezanih z lastnimi dejavnostmi in vrednostno verigo podjetja, vključno z njegovimi proizvodi in storitvami, poslovnimi odnosi in dobavno verigo, ukrepov za odkrivanje in spremljanje teh vplivov ter drugih škodljivih vplivov, ki jih mora obvladujoče podjetje opredeliti na podlagi drugih zahtev Unije glede izvajanja postopka skrbnega pregleda v podjetjih;

| (iii) | vseh ukrepov, ki jih je podjetje sprejelo za preprečevanje, blažitev, sanacijo ali odpravo dejanskih ali morebitnih škodljivih vplivov, in rezultatov teh ukrepov; |
| --- | --- |

(iii)

vseh ukrepov, ki jih je podjetje sprejelo za preprečevanje, blažitev, sanacijo ali odpravo dejanskih ali morebitnih škodljivih vplivov, in rezultatov teh ukrepov;

| (g) | opis glavnih tveganj za podjetje glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, vključno z opisom glavnih odvisnosti podjetja od teh zadev, in način, kako podjetje upravlja ta tveganja; |
| --- | --- |

(g)

opis glavnih tveganj za podjetje glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, vključno z opisom glavnih odvisnosti podjetja od teh zadev, in način, kako podjetje upravlja ta tveganja;

| (h) | kazalnike, relevantne za razkritja iz točk (a) do (g). |
| --- | --- |

(h)

kazalnike, relevantne za razkritja iz točk (a) do (g).

Podjetja poročajo o tem, po katerem postopku so določila informacije, ki so jih vključila v poslovno poročilo v skladu z odstavkom 1 tega člena. V informacije iz prvega pododstavka tega odstavka se vključijo informacije, ki se nanašajo na kratko-, srednje- in dolgoročna obdobja, kakor je ustrezno.

3.   Kadar je ustrezno, informacije iz odstavkov 1 in 2 vsebujejo informacije o lastnih dejavnostih in o vrednostni verigi podjetja, vključno z njegovimi proizvodi in storitvami, poslovnimi odnosi in dobavno verigo.

Podjetje v prvih treh letih uporabe ukrepov, ki jih države članice sprejmejo v skladu s členom 5(2) Direktive (EU) 2022/2464 Evropskega parlamenta in Sveta (*9), in če niso na voljo vse potrebne informacije o njegovi vrednostni verigi, pojasni, kaj je storilo za njihovo pridobitev, zakaj vseh potrebnih informacij ni bilo mogoče pridobiti in kako jih namerava pridobiti v prihodnje.

Kadar je ustrezno, informacije iz odstavkov 1 in 2 vsebujejo tudi sklicevanja na in dodatna pojasnila v zvezi z drugimi informacijami, vključenimi v poslovno poročilo v skladu s členom 19, ter zneski, sporočenimi v letnih računovodskih izkazih.

V izjemnih primerih, ko bi glede na ustrezno utemeljeno mnenje članov upravnega, poslovodnega in nadzornega organa, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki jim jih podeljuje nacionalno pravo, in so skupno odgovorni za to mnenje, razkritje informacij o predvidenih dogodkih ali zadevah, ki so predmet tekočih pogajanj, resno škodovalo poslovnemu položaju podjetja, lahko države članice dovolijo, da se te informacije izpustijo, pod pogojem, da to ne onemogoči poštenega in uravnoteženega razumevanja razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti.

4.   Podjetja o informacijah iz odstavkov 1 do 3 tega člena poročajo v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, sprejetimi na podlagi člena 29b.

5.   Vodstvo podjetja predstavnike delavcev na ustrezni ravni obvešča in z njimi razpravlja o relevantnih informacijah ter načinih za pridobivanje in preverjanje informacij o trajnostnosti. Mnenje predstavnikov delavcev se po potrebi posreduje ustreznim upravnim, poslovodnim ali nadzornim organom.

6.   Z odstopanjem od odstavkov 2 do 4 tega člena in brez poseganja v odstavka 9 in 10 tega člena lahko mala in srednja podjetja iz odstavka 1 tega člena, majhne in nekompleksne institucije, kot so opredeljene v členu 4(1), točka 145, Uredbe (EU) št. 575/2013, lastne zavarovalnice, kot so opredeljene v členu 13, točka 2, Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*10), ter lastne pozavarovalnice, kot so opredeljene v členu 13, točka 5, navedene direktive, svoje poročanje o trajnostnosti omejijo na naslednje informacije:

| (a) | kratek opis poslovnega modela in strategije podjetja; |
| --- | --- |

(a)

kratek opis poslovnega modela in strategije podjetja;

| (b) | opis politik podjetja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

(b)

opis politik podjetja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo;

| (c) | glavne dejanske ali morebitne škodljive vplive podjetja na zadeve v zvezi s trajnostnostjo in vse ukrepe, sprejete za njihovo odkrivanje, spremljanje, preprečevanje, blažitev ali odpravo; |
| --- | --- |

(c)

glavne dejanske ali morebitne škodljive vplive podjetja na zadeve v zvezi s trajnostnostjo in vse ukrepe, sprejete za njihovo odkrivanje, spremljanje, preprečevanje, blažitev ali odpravo;

| (d) | glavna tveganja za podjetje, povezana z zadevami v zvezi s trajnostnostjo, in način, kako podjetje ta tveganja upravlja; |
| --- | --- |

(d)

glavna tveganja za podjetje, povezana z zadevami v zvezi s trajnostnostjo, in način, kako podjetje ta tveganja upravlja;

| (e) | ključne kazalnike, potrebne za razkritja iz točk (a) do (d). |
| --- | --- |

(e)

ključne kazalnike, potrebne za razkritja iz točk (a) do (d).

Mala in srednja podjetja, majhne in nekompleksne institucije, lastne zavarovalnice in lastne pozavarovalnice, ki uporabljajo odstopanje iz prvega pododstavka, poročajo v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti za mala in srednja podjetja iz člena 29c.

7.   Za poslovna leta, ki se začnejo pred 1. januarjem 2028, se lahko mala in srednja podjetja, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), z odstopanjem od odstavka 1 tega člena odločijo, da v svoje poslovno poročilo ne vključijo informacij iz odstavka 1 tega člena. V takih primerih podjetje kljub temu v poslovnem poročilu na kratko navede, zakaj poročanje o trajnostnosti ni bilo opravljeno.

8.   Za podjetja, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 1 do 4 tega člena, in podjetja, ki uporabljajo odstopanje iz odstavka 6 tega člena, se šteje, da izpolnjujejo zahtevo iz člena 19(1), tretji pododstavek.

9.   Če so izpolnjeni pogoji iz drugega pododstavka tega odstavka, se podjetje, ki je odvisno podjetje, izvzame iz obveznosti iz odstavkov 1 do 4 tega člena (v nadaljnjem besedilu: izvzeto odvisno podjetje), če so tako podjetje in njegova odvisna podjetja vključeni v konsolidirano poslovno poročilo obvladujočega podjetja, pripravljeno v skladu s členoma 29 in 29a. Podjetje, ki je odvisno podjetje obvladujočega podjetja s sedežem v tretji državi, se prav tako izvzame iz obveznosti iz odstavkov 1 do 4 tega člena, kadar so tako podjetje in njegova odvisna podjetja vključeni v konsolidirano poročanje o trajnostnosti tega obvladujočega podjetja s sedežem v tretji državi in kadar se konsolidirano poročanje o trajnostnosti izvaja v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, sprejetimi na podlagi člena 29b, ali na način, ki je enakovreden tem standardom poročanja o trajnosti, kot je določeno v skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*11).

Za izvzetje iz prvega pododstavka morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | poslovno poročilo izvzetega odvisnega podjetja vsebuje vse naslednje informacije:






  (i) | ime in registrirani sedež obvladujočega podjetja, ki poroča o informacijah na ravni skupine v skladu s tem členom ali na način, ki je enakovreden standardom poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 29b te direktive, kot je določeno v skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES; |
| --- | --- | --- |

(a)

poslovno poročilo izvzetega odvisnega podjetja vsebuje vse naslednje informacije:

(i)

ime in registrirani sedež obvladujočega podjetja, ki poroča o informacijah na ravni skupine v skladu s tem členom ali na način, ki je enakovreden standardom poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 29b te direktive, kot je določeno v skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES;

| (ii) | spletne povezave do konsolidiranega poslovnega poročila obvladujočega podjetja oziroma do konsolidiranega poročanja obvladujočega podjetja o trajnostnosti iz prvega pododstavka tega odstavka in do mnenja o zanesljivosti iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), te direktive ali do mnenja o zanesljivosti iz točke (b) tega pododstavka; |
| --- | --- |

(ii)

spletne povezave do konsolidiranega poslovnega poročila obvladujočega podjetja oziroma do konsolidiranega poročanja obvladujočega podjetja o trajnostnosti iz prvega pododstavka tega odstavka in do mnenja o zanesljivosti iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), te direktive ali do mnenja o zanesljivosti iz točke (b) tega pododstavka;

| (iii) | informacijo, da je podjetje izvzeto iz obveznosti iz odstavkov 1 do 4 tega člena; |
| --- | --- |

(iii)

informacijo, da je podjetje izvzeto iz obveznosti iz odstavkov 1 do 4 tega člena;

| (b) | če ima obvladujoče podjetje sedež v tretji državi, se njegovo konsolidirano poročanje o trajnostnosti in mnenje o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti, ki ga izrazi ena ali več oseb ali eno ali več podjetij, ki so pooblaščeni za to, da podajo mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnosti v skladu z nacionalnim pravom, po katerem se ureja to obvladujoče podjetje, objavi v skladu s členom 30 te direktive in pravom države članice, po katerem se ureja izvzeto odvisno podjetje; |
| --- | --- |

(b)

če ima obvladujoče podjetje sedež v tretji državi, se njegovo konsolidirano poročanje o trajnostnosti in mnenje o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti, ki ga izrazi ena ali več oseb ali eno ali več podjetij, ki so pooblaščeni za to, da podajo mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnosti v skladu z nacionalnim pravom, po katerem se ureja to obvladujoče podjetje, objavi v skladu s členom 30 te direktive in pravom države članice, po katerem se ureja izvzeto odvisno podjetje;

| (c) | če ima obvladujoče podjetje sedež v tretji državi, poslovno poročilo izvzetega odvisnega podjetja ali konsolidirano poročanje o trajnostnosti, ki ga opravi obvladujoče podjetje s sedežem v tretji državi, vključuje informacije, ki jih je treba razkriti v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*12) in se nanašajo na dejavnosti izvzetega odvisnega podjetja s sedežem v Uniji in njegovih odvisnih podjetij. |
| --- | --- |

(c)

če ima obvladujoče podjetje sedež v tretji državi, poslovno poročilo izvzetega odvisnega podjetja ali konsolidirano poročanje o trajnostnosti, ki ga opravi obvladujoče podjetje s sedežem v tretji državi, vključuje informacije, ki jih je treba razkriti v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*12) in se nanašajo na dejavnosti izvzetega odvisnega podjetja s sedežem v Uniji in njegovih odvisnih podjetij.

Država članica, katere nacionalno pravo ureja izvzeto odvisno podjetje, lahko zahteva, da se konsolidirano poslovno poročilo ali, kadar je potrebno, konsolidirano poročanje obvladujočega podjetja o trajnostnosti objavi v jeziku, ki je za to državo članico sprejemljiv, in da se zagotovijo vsi potrebni prevodi v ta jezik. Vsak prevod, ki ni overjen, mora vključevati izjavo o tem.

Podjetja, ki so v skladu s členom 37 izvzeta iz priprave poslovnega poročila, niso dolžna posredovati informacij iz drugega pododstavka, točke (a)(i) do (a)(iii), tega odstavka, če v skladu s členom 37 objavijo konsolidirano poslovno poročilo.

Za namene prvega pododstavka tega odstavka in kadar se uporablja člen 10 Uredbe (EU) št. 575/2013, se kreditne institucije iz člena 1(3), prvi pododstavek, točka (b), te direktive, ki so stalno povezane s centralnim organom, ki jih nadzoruje pod pogoji, določenimi v členu 10 Uredbe (EU) št. 575/2013, obravnavajo kot odvisna podjetja tega centralnega organa.

Za namene prvega pododstavka tega odstavka se zavarovalnice iz člena 1(3), prvi pododstavek, točka (a), te direktive, ki so na podlagi finančnih povezav iz člena 212(1), točka (c)(ii), Direktive 2009/138/ES del skupine in se nad njimi izvaja nadzor na ravni skupine v skladu s členom 213(2), točke (a), (b) in (c), navedene direktive, obravnavajo kot odvisna podjetja obvladujočega podjetja te skupine.

10.   Izvzetje iz odstavka 9 se uporablja tudi za subjekte javnega interesa, za katere veljajo zahteve iz tega člena, razen za velika podjetja, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), te direktive.

(*8)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1)."

*8

(*9)  Direktiva (EU) 2022/2464 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 537/2014, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Direktive 2013/34/EU glede poročanja podjetij o trajnostnosti (UL L 322, 16.12.2022, str. 15)."

*9

(*10)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1)."

*10

(*11)  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38)."

*11

(*12)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).“;"

*12

| (5) | člen 20(1) se spremeni:






  (a) | točka (g) se nadomesti z naslednjim:






  „(g) | opis politike raznolikosti, ki se uporablja v zvezi z upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi podjetja v zvezi s spolom in drugimi vidiki, kot so starost, invalidnost ali izobrazba in poklicne izkušnje, ciljev in načinov izvajanja te politike ter rezultatov v obdobju poročanja. Če se taka politika ne izvaja, se v izjavi za to navede obrazložitev.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 20(1) se spremeni:

(a)

točka (g) se nadomesti z naslednjim:

„(g)

opis politike raznolikosti, ki se uporablja v zvezi z upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi podjetja v zvezi s spolom in drugimi vidiki, kot so starost, invalidnost ali izobrazba in poklicne izkušnje, ciljev in načinov izvajanja te politike ter rezultatov v obdobju poročanja. Če se taka politika ne izvaja, se v izjavi za to navede obrazložitev.“;

| (b) | doda se naslednji pododstavek:

  „Za podjetja, za katera se uporablja člen 19a, se šteje, da so izpolnila obveznost iz prvega pododstavka, točka (g), tega odstavka, kadar v svoje poročanje o trajnostnosti vključijo informacije, zahtevane v navedeni točki, in če v izjavo o upravljanju podjetja vključijo sklic nanje.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji pododstavek:

„Za podjetja, za katera se uporablja člen 19a, se šteje, da so izpolnila obveznost iz prvega pododstavka, točka (g), tega odstavka, kadar v svoje poročanje o trajnostnosti vključijo informacije, zahtevane v navedeni točki, in če v izjavo o upravljanju podjetja vključijo sklic nanje.“;

| (6) | člen 23 se spremeni:






  (a) | v odstavku 4 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | konsolidirane računovodske izkaze iz točke (a) in konsolidirano poslovno poročilo večje skupine podjetij pripravi obvladujoče podjetje te skupine v skladu s pravom države članice, ki velja za to obvladujoče podjetje, v skladu s to direktivo z izjemo zahtev iz člena 29a ali v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

člen 23 se spremeni:

(a)

v odstavku 4 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

konsolidirane računovodske izkaze iz točke (a) in konsolidirano poslovno poročilo večje skupine podjetij pripravi obvladujoče podjetje te skupine v skladu s pravom države članice, ki velja za to obvladujoče podjetje, v skladu s to direktivo z izjemo zahtev iz člena 29a ali v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002;“;

| (b) | v odstavku 8 se točka (b)(i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | v skladu s to direktivo z izjemo zahtev iz člena 29a,“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 8 se točka (b)(i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

v skladu s to direktivo z izjemo zahtev iz člena 29a,“;

| (c) | v odstavku 8 se točka (b)(iii) nadomesti z naslednjim:






  „(iii) | na način, ki je enakovreden konsolidiranim računovodskim izkazom in konsolidiranim poslovnim poročilom, pripravljenim v skladu s to direktivo z izjemo zahtev iz člena 29a, ali“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 8 se točka (b)(iii) nadomesti z naslednjim:

„(iii)

na način, ki je enakovreden konsolidiranim računovodskim izkazom in konsolidiranim poslovnim poročilom, pripravljenim v skladu s to direktivo z izjemo zahtev iz člena 29a, ali“;

| (7) | člen 29a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 29a
  Konsolidirano poročanje o trajnostnosti

  1.   Obvladujoča podjetja velike skupine iz člena 3(7) v konsolidirano poslovno poročilo vključijo informacije, potrebne za razumevanje vpliva skupine na zadeve v zvezi s trajnostnostjo, in informacije, potrebne za razumevanje, kako zadeve v zvezi s trajnostnostjo vplivajo na razvoj, uspešnost in položaj skupine.
  Informacije iz prvega pododstavka morajo biti jasno prepoznavne v konsolidiranem poslovnem poročilu in sicer v njegovem ločenem razdelku.


  2.   Informacije iz odstavka 1 morajo vsebovati:






  (a) | kratek opis poslovnega modela in strategije skupine, vključno z:






  (i) | odpornostjo poslovnega modela in strategije skupine na tveganja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

člen 29a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 29a

Konsolidirano poročanje o trajnostnosti

1.   Obvladujoča podjetja velike skupine iz člena 3(7) v konsolidirano poslovno poročilo vključijo informacije, potrebne za razumevanje vpliva skupine na zadeve v zvezi s trajnostnostjo, in informacije, potrebne za razumevanje, kako zadeve v zvezi s trajnostnostjo vplivajo na razvoj, uspešnost in položaj skupine.

Informacije iz prvega pododstavka morajo biti jasno prepoznavne v konsolidiranem poslovnem poročilu in sicer v njegovem ločenem razdelku.

2.   Informacije iz odstavka 1 morajo vsebovati:

(a)

kratek opis poslovnega modela in strategije skupine, vključno z:

(i)

odpornostjo poslovnega modela in strategije skupine na tveganja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo;

| (ii) | priložnostmi za skupino glede zadev v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

(ii)

priložnostmi za skupino glede zadev v zvezi s trajnostnostjo;

| (iii) | načrti, vključno z izvedbenimi ukrepi ter z njimi povezanimi finančnimi in naložbenimi načrti, kako namerava skupina zagotoviti, da bosta njen poslovni model in strategija združljiva s prehodom na trajnostno gospodarstvo in omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 °C v skladu s Pariškim sporazumom in ciljem, da se do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119, ter po potrebi informacijami izpostavljenosti skupine dejavnostim, povezanim s premogom, nafto in plinom; |
| --- | --- |

(iii)

načrti, vključno z izvedbenimi ukrepi ter z njimi povezanimi finančnimi in naložbenimi načrti, kako namerava skupina zagotoviti, da bosta njen poslovni model in strategija združljiva s prehodom na trajnostno gospodarstvo in omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 °C v skladu s Pariškim sporazumom in ciljem, da se do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119, ter po potrebi informacijami izpostavljenosti skupine dejavnostim, povezanim s premogom, nafto in plinom;

| (iv) | načinom, kako poslovni model in strategija skupine upoštevata interese deležnikov skupine in vplive skupine na zadeve v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

(iv)

načinom, kako poslovni model in strategija skupine upoštevata interese deležnikov skupine in vplive skupine na zadeve v zvezi s trajnostnostjo;

| (v) | načinom, kako se je izvedla strategija skupine glede zadev v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

(v)

načinom, kako se je izvedla strategija skupine glede zadev v zvezi s trajnostnostjo;

| (b) | opis časovno vezanih ciljev glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, ki jih določi skupina, po potrebi vključno s cilji glede absolutnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov vsaj za leti 2030 in 2050, opis napredka skupine pri doseganju teh ciljev in izjavo, ali cilji skupine v zvezi z okoljskimi dejavniki temeljijo na prepričljivih znanstvenih dokazih; |
| --- | --- |

(b)

opis časovno vezanih ciljev glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, ki jih določi skupina, po potrebi vključno s cilji glede absolutnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov vsaj za leti 2030 in 2050, opis napredka skupine pri doseganju teh ciljev in izjavo, ali cilji skupine v zvezi z okoljskimi dejavniki temeljijo na prepričljivih znanstvenih dokazih;

| (c) | opis vloge upravnih, poslovodnih in nadzornih organov glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, pa tudi strokovnega znanja ter znanj in spretnosti, ki jih imajo taki organi za opravljanje te vloge, ali dostopa do tega strokovnega znanja ter znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

(c)

opis vloge upravnih, poslovodnih in nadzornih organov glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, pa tudi strokovnega znanja ter znanj in spretnosti, ki jih imajo taki organi za opravljanje te vloge, ali dostopa do tega strokovnega znanja ter znanj in spretnosti;

| (d) | opis politik skupine glede zadev v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

(d)

opis politik skupine glede zadev v zvezi s trajnostnostjo;

| (e) | informacije o tem, ali obstajajo sistemi spodbud, povezani s trajnostnostjo, ki so na voljo članom upravnih, poslovodnih in nadzornih organov; |
| --- | --- |

(e)

informacije o tem, ali obstajajo sistemi spodbud, povezani s trajnostnostjo, ki so na voljo članom upravnih, poslovodnih in nadzornih organov;

| (f) | opis:






  (i) | postopka skrbnega pregleda, ki ga skupina izvaja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo in kadar je ustrezno, v skladu z zahtevami Unije za podjetja, da izvedejo postopek skrbnega pregleda; |
| --- | --- | --- |

(f)

opis:

(i)

postopka skrbnega pregleda, ki ga skupina izvaja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo in kadar je ustrezno, v skladu z zahtevami Unije za podjetja, da izvedejo postopek skrbnega pregleda;

| (ii) | glavnih dejanskih ali morebitnih škodljivih vplivov, povezanih z lastnimi dejavnostmi in vrednostno verigo skupine, vključno z njenimi proizvodi in storitvami, poslovnimi odnosi in dobavno verigo, ukrepov za odkrivanje in spremljajo teh vplivov ter drugih škodljivih vplivov, ki jih mora obvladujoče podjetje opredeliti na podlagi drugih zahtev Unije glede izvajanja postopka skrbnega pregleda; |
| --- | --- |

(ii)

glavnih dejanskih ali morebitnih škodljivih vplivov, povezanih z lastnimi dejavnostmi in vrednostno verigo skupine, vključno z njenimi proizvodi in storitvami, poslovnimi odnosi in dobavno verigo, ukrepov za odkrivanje in spremljajo teh vplivov ter drugih škodljivih vplivov, ki jih mora obvladujoče podjetje opredeliti na podlagi drugih zahtev Unije glede izvajanja postopka skrbnega pregleda;

| (iii) | vseh ukrepov, ki jih je skupina sprejela za preprečevanje, blažitev, sanacijo ali odpravo dejanskih ali morebitnih škodljivih vplivov, in rezultatov teh ukrepov; |
| --- | --- |

(iii)

vseh ukrepov, ki jih je skupina sprejela za preprečevanje, blažitev, sanacijo ali odpravo dejanskih ali morebitnih škodljivih vplivov, in rezultatov teh ukrepov;

| (g) | opis glavnih tveganj za skupino glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, vključno z glavnimi odvisnostmi skupine od teh zadev, in načina, kako skupina upravlja ta tveganja; |
| --- | --- |

(g)

opis glavnih tveganj za skupino glede zadev v zvezi s trajnostnostjo, vključno z glavnimi odvisnostmi skupine od teh zadev, in načina, kako skupina upravlja ta tveganja;

| (h) | kazalnike, relevantne za razkritja iz točk (a) do (g). |
| --- | --- |

(h)

kazalnike, relevantne za razkritja iz točk (a) do (g).

Obvladujoča podjetja poročajo o tem, po katerem postopku so določila informacije, ki so jih vključila v konsolidirano poslovno poročilo v skladu z odstavkom 1 tega člena. V informacije iz prvega pododstavka tega odstavka se vključijo informacije, ki se nanašajo na kratko-, srednje- in dolgoročna obdobja, kakor je ustrezno.

3.   Kadar je ustrezno, informacije iz odstavkov 1 in 2 vsebujejo informacije o lastnih dejavnostih in vrednostni verigi skupine, vključno z njenimi proizvodi in storitvami, poslovnimi odnosi in dobavno verigo.

Obvladujoče podjetje v prvih treh letih uporabe ukrepov, ki jih države članice sprejmejo v skladu s členom 5(2) Direktive (EU) 2022/2464, in če niso na voljo vse potrebne informacije o njegovi vrednostni verigi, pojasni, kaj je storilo za njihovo pridobitev, zakaj vseh potrebnih informacij ni bilo mogoče pridobiti in kako jih namerava pridobiti v prihodnje.

Kadar je ustrezno, informacije iz odstavkov 1 in 2 vsebujejo tudi sklicevanja na in dodatna pojasnila v zvezi z drugimi informacijami, vključenimi v konsolidirano poslovno poročilo v skladu s členom 29, ter zneski, sporočenimi v konsolidiranih računovodskih izkazih.

V izjemnih primerih, ko bi glede na ustrezno utemeljeno mnenje članov upravnega, poslovodnega in nadzornega organa, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki jim jih podeljuje nacionalno pravo, in so skupno odgovorni za to mnenje, razkritje informacij o predvidenih dogodkih ali zadevah, ki so predmet tekočih pogajanj, resno škodovalo poslovnemu položaju skupine, lahko države članice dovolijo, da se te informacije izpustijo, pod pogojem, da to ne onemogoči poštenega in uravnoteženega razumevanja razvoja, uspešnosti in položaja skupine ter učinka njenih dejavnosti.

4.   Kadar podjetje, ki poroča, ugotovi, da se tveganja za skupino ali vplivi skupine bistveno razlikujejo od tveganj, s katerimi se sooča eno ali več njegovih odvisnih podjetij, ali vplivov enega ali več njegovih odvisnih podjetij, poda ustrezno razlago tveganj, ki jim je izpostavljeno to odvisno podjetje ali odvisna podjetja, in vplivov tega odvisnega podjetja ali odvisnih podjetij.

Podjetja navedejo, katera odvisna podjetja, ki se bodo konsolidirala, so izvzeta iz letnega poročanja v skladu s členom 19a(9) oziroma konsolidiranega poročanja o trajnostnosti v skladu s členom 29a(8).

5.   Obvladujoča podjetja o informacijah iz odstavkov 1 do 3 tega člena poročajo v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, sprejetimi na podlagi člena 29b.

6.   Vodstvo obvladujočega podjetja predstavnike delavcev na ustrezni ravni obvešča in z njimi razpravlja o relevantnih informacijah ter načinih za pridobivanje in preverjanje informacij o trajnostnosti. Mnenje predstavnikov delavcev se po potrebi posreduje ustreznim upravnim, poslovodnim ali nadzornim organom.

7.   Za obvladujoče podjetje, ki izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1 do 5 tega člena, se šteje, da izpolnjuje zahteve iz člena 19(1), tretji pododstavek, in člena 19a.

8.   Če so izpolnjeni pogoji iz drugega pododstavka tega odstavka, se obvladujoče podjetje, ki je odvisno podjetje, izvzame iz obveznosti iz odstavkov 1 do 5 tega člena (v nadaljnjem besedilu: izvzeto obvladujoče podjetje), če so tako obvladujoče podjetje in njegova odvisna podjetja vključeni v konsolidirano poslovno poročilo drugega podjetja, pripravljeno v skladu s členom 29 in tem členom. Obvladujoče podjetje, ki je odvisno podjetje obvladujočega podjetja s sedežem v tretji državi, se prav tako izvzame iz obveznosti iz odstavkov 1 do 5 tega člena, kadar so tako obvladujoče podjetje in njegova odvisna podjetja vključeni v konsolidirano poročanje o trajnostnosti tega obvladujočega podjetja s sedežem v tretji državi in kadar se konsolidirano poročanje o trajnostnosti izvaja v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, sprejetimi na podlagi člena 29b, ali na način, ki je enakovreden tem standardom poročanja o trajnostnosti, kot je določeno v skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES.

Za izvzetje iz prvega pododstavka morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | poslovno poročilo izvzetega obvladujočega podjetja vsebuje vse naslednje informacije:






  (i) | ime in registrirani sedež obvladujočega podjetja, ki poroča o informacijah na ravni skupine v skladu s tem členom ali na način, ki je enakovreden standardom poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 29b te direktive, kot je določeno v skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES; |
| --- | --- | --- |

(a)

poslovno poročilo izvzetega obvladujočega podjetja vsebuje vse naslednje informacije:

(i)

ime in registrirani sedež obvladujočega podjetja, ki poroča o informacijah na ravni skupine v skladu s tem členom ali na način, ki je enakovreden standardom poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 29b te direktive, kot je določeno v skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES;

| (ii) | spletne povezave do konsolidiranega poslovnega poročila obvladujočega podjetja oziroma do konsolidiranega poročanja obvladujočega podjetja o trajnostnosti iz prvega pododstavka tega odstavka in do mnenja o zanesljivosti iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), te direktive ali do mnenja o zanesljivosti iz točke (b) tega pododstavka; |
| --- | --- |

(ii)

spletne povezave do konsolidiranega poslovnega poročila obvladujočega podjetja oziroma do konsolidiranega poročanja obvladujočega podjetja o trajnostnosti iz prvega pododstavka tega odstavka in do mnenja o zanesljivosti iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), te direktive ali do mnenja o zanesljivosti iz točke (b) tega pododstavka;

| (iii) | informacijo, da je obvladujoče podjetje izvzeto iz obveznosti iz odstavkov 1 do 5 tega člena; |
| --- | --- |

(iii)

informacijo, da je obvladujoče podjetje izvzeto iz obveznosti iz odstavkov 1 do 5 tega člena;

| (b) | če ima obvladujoče podjetje sedež v tretji državi, se njegovo konsolidirano poročanje o trajnostnosti in mnenje o zanesljivosti, ki ga izrazi ena ali več oseb ali eno ali več podjetij, ki so pooblaščeni za to, da podajo mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnosti v skladu z nacionalnim pravom, po katerem se ureja obvladujoče podjetje, objavi v skladu s členom 30 in pravom države članice, po katerem se ureja izvzeto obvladujoče podjetje; |
| --- | --- |

(b)

če ima obvladujoče podjetje sedež v tretji državi, se njegovo konsolidirano poročanje o trajnostnosti in mnenje o zanesljivosti, ki ga izrazi ena ali več oseb ali eno ali več podjetij, ki so pooblaščeni za to, da podajo mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnosti v skladu z nacionalnim pravom, po katerem se ureja obvladujoče podjetje, objavi v skladu s členom 30 in pravom države članice, po katerem se ureja izvzeto obvladujoče podjetje;

| (c) | če ima obvladujoče podjetje sedež v tretji državi, poslovno poročilo izvzetega obvladujočega podjetja ali konsolidirano poročanje o trajnostnosti, ki ga izvede obvladujoče podjetje s sedežem v tretji državi, vključuje informacije, ki jih je treba razkriti v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2020/852 in se nanašajo na dejavnosti odvisnega podjetja s sedežem v Uniji in izvzetega iz obveznosti poročanja informacij o trajnostnosti na podlagi člena 19a(9) te direktive. |
| --- | --- |

(c)

če ima obvladujoče podjetje sedež v tretji državi, poslovno poročilo izvzetega obvladujočega podjetja ali konsolidirano poročanje o trajnostnosti, ki ga izvede obvladujoče podjetje s sedežem v tretji državi, vključuje informacije, ki jih je treba razkriti v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2020/852 in se nanašajo na dejavnosti odvisnega podjetja s sedežem v Uniji in izvzetega iz obveznosti poročanja informacij o trajnostnosti na podlagi člena 19a(9) te direktive.

Država članica, katere nacionalno pravo ureja izvzeto obvladujoče podjetje, lahko zahteva, da se konsolidirano poslovno poročilo ali, kadar je potrebno, konsolidirano poročanje obvladujočega podjetja o trajnostnosti objavi v jeziku, ki je za to državo članico sprejemljiv, in da se zagotovijo vsi potrebni prevodi v ta jezik. Vsak prevod, ki ni overjen, mora vključevati izjavo o tem.

Obvladujoča podjetja, ki so na podlagi člena 37 izvzeta iz priprave poslovnega poročila, niso dolžna posredovati informacij iz drugega pododstavka, točke (a)(i) do (a)(iii), tega odstavka, pod pogojem, da v skladu s členom 37 objavijo konsolidirano poslovno poročilo.

Za namene prvega pododstavka tega odstavka in kadar se uporablja člen 10 Uredbe (EU) št. 575/2013, se kreditne institucije iz člena 1(3), prvi pododstavek, točka (b), te direktive, ki so stalno povezane s centralnim organom, ki jih nadzoruje pod pogoji, določenimi v členu 10 Uredbe (EU) št. 575/2013, obravnavajo kot odvisna podjetja tega centralnega organa.

Za namene prvega pododstavka tega odstavka se zavarovalnice iz člena 1(3), prvi pododstavek, točka (a), te direktive, ki so na podlagi finančnih povezav iz člena 212(1), točka (c)(ii), Direktive 2009/138/ES del skupine in se nad njimi izvaja nadzor na ravni skupine v skladu s členom 213(2), točke (a) do (c), navedene direktive, obravnavajo kot odvisna podjetja obvladujočega podjetja te skupine.

9.   Izvzetje iz odstavka 8 se uporablja tudi za subjekte javnega interesa, za katere veljajo zahteve iz tega člena, razen za velika podjetja, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), te direktive.“;

| (8) | vstavi se naslednje poglavje:


  „POGLAVJE 6A


  STANDARDI POROČANJA O TRAJNOSTNOSTI



  Člen 29b
  Standardi poročanja o trajnostnosti

  1.   Komisija v skladu s členom 49 sprejme delegirane akte za dopolnitev te direktive, da določi standarde poročanja o trajnostnosti. V standardih poročanja o trajnostnosti se določi, o katerih informacijah morajo podjetja poročati v skladu s členoma 19a in 29a, in po potrebi struktura, ki jo je treba uporabiti pri predložitvi teh informacij.
  Komisija do 30. junija 2023 z delegiranimi akti iz prvega pododstavka tega odstavka določi, o katerih informacijah morajo podjetja poročati v skladu s členom 19a(1) in (2) ter po potrebi členom 29a(1) in (2), pri čemer morajo biti zajete vsaj informacije, ki jih udeleženci na finančnem trgu potrebujejo, da lahko izpolnijo svoje obveznosti razkritja iz Uredbe (EU) 2019/2088.
  Komisija do 30. junija 2024 v delegiranih aktih iz prvega pododstavka določi:






  (i) | dodatne informacije, o katerih morajo podjetja po potrebi poročati glede zadev v zvezi s trajnostnostjo in področij poročanja iz člena 19a(2); |
| --- | --- | --- |

(8)

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE 6A

STANDARDI POROČANJA O TRAJNOSTNOSTI

Člen 29b

Standardi poročanja o trajnostnosti

1.   Komisija v skladu s členom 49 sprejme delegirane akte za dopolnitev te direktive, da določi standarde poročanja o trajnostnosti. V standardih poročanja o trajnostnosti se določi, o katerih informacijah morajo podjetja poročati v skladu s členoma 19a in 29a, in po potrebi struktura, ki jo je treba uporabiti pri predložitvi teh informacij.

Komisija do 30. junija 2023 z delegiranimi akti iz prvega pododstavka tega odstavka določi, o katerih informacijah morajo podjetja poročati v skladu s členom 19a(1) in (2) ter po potrebi členom 29a(1) in (2), pri čemer morajo biti zajete vsaj informacije, ki jih udeleženci na finančnem trgu potrebujejo, da lahko izpolnijo svoje obveznosti razkritja iz Uredbe (EU) 2019/2088.

Komisija do 30. junija 2024 v delegiranih aktih iz prvega pododstavka določi:

(i)

dodatne informacije, o katerih morajo podjetja po potrebi poročati glede zadev v zvezi s trajnostnostjo in področij poročanja iz člena 19a(2);

| (ii) | informacije, o katerih morajo podjetja poročati in so specifične za sektor, v katerem poslujejo. |
| --- | --- |

(ii)

informacije, o katerih morajo podjetja poročati in so specifične za sektor, v katerem poslujejo.

Zahteve glede poročanja, določene v delegiranih aktih iz prvega pododstavka, ne začnejo veljati prej kot štiri mesece po tem, ko jih Komisija sprejme.

Komisija pri sprejemanju delegiranih aktov, s katerimi določi, katere informacije se zahtevajo v skladu s tretjim pododstavkom, točka (ii), posebno pozornost nameni razsežnosti tveganj in vplivov za zadeve v zvezi s trajnostnostjo v vsakem sektorju, pri čemer upošteva, da so tveganja in vplivi v nekaterih sektorjih večji kot v drugih.

Komisija delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena, vsaj vsaka tri leta po datumu začetka njihove uporabe pregleda, pri čemer upošteva strokovni nasvet Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG), in te delegirane akte po potrebi spremeni, da se upošteva relevantni razvoj dogodkov, tudi na področju mednarodnih standardov.

Komisija se vsaj enkrat letno posvetuje z Evropskim parlamentom in izvede skupno posvetovanje s strokovno skupino držav članic za trajnostno financiranje iz člena 24 Uredbe (EU) 2020/852 in računovodskim regulativnim odborom iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1606/2002, in sicer o delovnem programu EFRAG glede razvoja standardov poročanja o trajnostnosti.

2.   S standardi poročanja o trajnostnosti se zagotovi, da so sporočene informacije kakovostne, tako da se zahteva, da so razumljive, relevantne, preverljive, primerljive in točne. S standardi poročanja o trajnostnosti se prepreči, da bi bilo podjetjem naloženo nesorazmerno upravno breme, tudi tako, da se v največji možni meri upošteva delo v okviru svetovnih pobud za določanje standardov poročanja o trajnostnosti v skladu z odstavkom 5, točka (a).

V standardih poročanja o trajnostnosti se ob upoštevanju predmeta urejanja posebnega standarda poročanja o trajnosti:

| (a) | določijo, katere informacije morajo podjetja razkriti o naslednjih okoljskih dejavnikih:






  (i) | blažitvi podnebnih sprememb, tudi kar zadeva emisije toplogrednih plinov obsega 1, 2 in, kadar je ustrezno, 3; |
| --- | --- | --- |

(a)

določijo, katere informacije morajo podjetja razkriti o naslednjih okoljskih dejavnikih:

(i)

blažitvi podnebnih sprememb, tudi kar zadeva emisije toplogrednih plinov obsega 1, 2 in, kadar je ustrezno, 3;

| (ii) | prilagajanju podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

(ii)

prilagajanju podnebnim spremembam;

| (iii) | vodnih in morskih virih; |
| --- | --- |

(iii)

vodnih in morskih virih;

| (iv) | uporabi virov in krožnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

(iv)

uporabi virov in krožnem gospodarstvu;

| (v) | onesnaževanju; |
| --- | --- |

(v)

onesnaževanju;

| (vi) | biotski raznovrstnosti in ekosistemih; |
| --- | --- |

(vi)

biotski raznovrstnosti in ekosistemih;

| (b) | določijo, katere informacije morajo podjetja razkriti o naslednjih socialnih dejavnikih in dejavnikih v zvezi s človekovimi pravicami:






  (i) | enakem obravnavanju in enakih možnostih za vse, vključno z enakostjo spolov in enakim plačilom za delo enake vrednosti, usposabljanjem ter razvojem znanj in spretnosti, zaposlovanjem in vključevanjem invalidov, ukrepi za boj proti nasilju in nadlegovanju na delovnem mestu ter raznolikostjo; |
| --- | --- | --- |

(b)

določijo, katere informacije morajo podjetja razkriti o naslednjih socialnih dejavnikih in dejavnikih v zvezi s človekovimi pravicami:

(i)

enakem obravnavanju in enakih možnostih za vse, vključno z enakostjo spolov in enakim plačilom za delo enake vrednosti, usposabljanjem ter razvojem znanj in spretnosti, zaposlovanjem in vključevanjem invalidov, ukrepi za boj proti nasilju in nadlegovanju na delovnem mestu ter raznolikostjo;

| (ii) | delovnih pogojih, vključno z varnostjo zaposlitve, delovnim časom, ustrezno plačo, socialnim dialogom, svobodo združevanja, obstojem svetov delavcev, kolektivnimi pogajanji, vključno z deležem delavcev, za katere veljajo kolektivne pogodbe, pravico delavcev do obveščenosti, posvetovanja in udeležbe, usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja ter zdravjem in varnostjo; |
| --- | --- |

(ii)

delovnih pogojih, vključno z varnostjo zaposlitve, delovnim časom, ustrezno plačo, socialnim dialogom, svobodo združevanja, obstojem svetov delavcev, kolektivnimi pogajanji, vključno z deležem delavcev, za katere veljajo kolektivne pogodbe, pravico delavcev do obveščenosti, posvetovanja in udeležbe, usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja ter zdravjem in varnostjo;

| (iii) | spoštovanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokratičnih načel in standardov, določenih v Mednarodni listini o človekovih pravicah in drugih temeljnih konvencijah OZN o človekovih pravicah, vključno s Konvencijo OZN o invalidih, Deklaracijo OZN o pravicah domorodnih ljudstev, Deklaracijo Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu, ter temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela, Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Evropski socialni listini in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

(iii)

spoštovanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokratičnih načel in standardov, določenih v Mednarodni listini o človekovih pravicah in drugih temeljnih konvencijah OZN o človekovih pravicah, vključno s Konvencijo OZN o invalidih, Deklaracijo OZN o pravicah domorodnih ljudstev, Deklaracijo Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu, ter temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela, Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Evropski socialni listini in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah;

| (c) | določijo, katere informacije morajo podjetja razkriti o naslednjih upravljavskih dejavnikih:






  (i) | vlogi upravnih, poslovodnih in nadzornih organov podjetja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo in njihovi sestavi, pa tudi strokovnem znanju ter znanjih in spretnostih, ki jih imajo za opravljanje te vloge, ali dostopu do tega strokovnega znanja ter znanj in spretnosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

določijo, katere informacije morajo podjetja razkriti o naslednjih upravljavskih dejavnikih:

(i)

vlogi upravnih, poslovodnih in nadzornih organov podjetja glede zadev v zvezi s trajnostnostjo in njihovi sestavi, pa tudi strokovnem znanju ter znanjih in spretnostih, ki jih imajo za opravljanje te vloge, ali dostopu do tega strokovnega znanja ter znanj in spretnosti;

| (ii) | glavnih značilnostih sistemov notranjega nadzora in upravljanja tveganj v podjetju v povezavi s postopkom poročanja in odločanja o trajnostnosti; |
| --- | --- |

(ii)

glavnih značilnostih sistemov notranjega nadzora in upravljanja tveganj v podjetju v povezavi s postopkom poročanja in odločanja o trajnostnosti;

| (iii) | poslovni etiki in korporativni kulturi, vključno z dejavnostmi proti korupciji in podkupovanju, z zaščito žvižgačev in dobrobitjo živali; |
| --- | --- |

(iii)

poslovni etiki in korporativni kulturi, vključno z dejavnostmi proti korupciji in podkupovanju, z zaščito žvižgačev in dobrobitjo živali;

| (iv) | dejavnostih in zavezah podjetja v zvezi s izvajanjem političnega vpliva, vključno z lobističnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(iv)

dejavnostih in zavezah podjetja v zvezi s izvajanjem političnega vpliva, vključno z lobističnimi dejavnostmi;

| (v) | upravljanju in kakovosti odnosov s strankami, dobavitelji in skupnostmi, na katere vplivajo dejavnosti podjetja, vključno s plačilnimi praksami, zlasti v zvezi z zamudami pri plačilih malim in srednjim podjetjem. |
| --- | --- |

(v)

upravljanju in kakovosti odnosov s strankami, dobavitelji in skupnostmi, na katere vplivajo dejavnosti podjetja, vključno s plačilnimi praksami, zlasti v zvezi z zamudami pri plačilih malim in srednjim podjetjem.

3.   V standardih poročanja o trajnostnosti se določi, o katerih v prihodnost usmerjenih, retrospektivnih, kvalitativnih oziroma kvantitativnih informacijah morajo podjetja poročati.

4.   Pri oblikovanju standardov poročanja o trajnostnosti se upoštevajo tudi težave, na katere utegnejo podjetja naleteti pri zbiranju informacij od akterjev vzdolž vrednostne verige, zlasti od tistih, za katere ne veljajo zahteve glede poročanja o trajnostnosti iz člena 19a ali člena 29a, ter od dobaviteljev na trgih in gospodarstvih v vzponu. V standardih poročanja o trajnostnosti se nadalje določi, da se morajo o vrednostnih verigah razkriti informacije, ki so sorazmerne in ustrezne glede na zmogljivosti in značilnosti podjetij v vrednostnih verigah ter na razsežnost in kompleksnost dejavnosti, zlasti tistih, za katera ne veljajo zahteve glede poročanja o trajnostnosti iz člena 19a ali 29a. V standardih poročanja o trajnostnosti pa se ne zahteva, da se razkrijejo tiste informacije, ki bi jih morala podjetja pridobiti od malih in srednjih podjetij v svoji vrednostni verigi, da bi presegale informacije, ki jih je treba razkriti na podlagi standardov poročanja o trajnostnosti za mala in srednja podjetja iz člena 29c.

Prvi pododstavek ne posega v zahteve Unije, da morajo podjetja izvajati postopek skrbnega pregleda.

5.   Komisija pri sprejemanju delegiranih aktov na podlagi odstavka 1 v največji možni meri upošteva:

| (a) | delo v okviru svetovnih pobud za določanje standardov poročanja o trajnostnosti ter že obstoječe standarde in okvire za računovodenje naravnega kapitala in obračunavanje toplogrednih plinov, odgovorno poslovno ravnanje, družbeno odgovornost podjetij in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

(a)

delo v okviru svetovnih pobud za določanje standardov poročanja o trajnostnosti ter že obstoječe standarde in okvire za računovodenje naravnega kapitala in obračunavanje toplogrednih plinov, odgovorno poslovno ravnanje, družbeno odgovornost podjetij in trajnostni razvoj;

| (b) | informacije, ki jih udeleženci na finančnem trgu potrebujejo, da lahko izpolnijo svoje obveznosti razkritja iz Uredbe (EU) 2019/2088 in delegiranih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe; |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki jih udeleženci na finančnem trgu potrebujejo, da lahko izpolnijo svoje obveznosti razkritja iz Uredbe (EU) 2019/2088 in delegiranih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe;

| (c) | merila, kazalnike in metodologije iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi Uredbe (EU) 2020/852, vključno s tehničnimi merili za pregled, določenimi na podlagi člena 10(3), člena 11(3), člena 12(2), člena 13(2), člena 14(2) in člena 15(2) navedene uredbe, ter zahtevami glede poročanja iz delegiranega akta, sprejetega na podlagi člena 8 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(c)

merila, kazalnike in metodologije iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi Uredbe (EU) 2020/852, vključno s tehničnimi merili za pregled, določenimi na podlagi člena 10(3), člena 11(3), člena 12(2), člena 13(2), člena 14(2) in člena 15(2) navedene uredbe, ter zahtevami glede poročanja iz delegiranega akta, sprejetega na podlagi člena 8 navedene uredbe;

| (d) | zahteve po razkritju, ki se uporabljajo za upravljavce referenčnih vrednosti v izjavi o referenčni vrednosti in v metodologiji določanja referenčnih vrednosti, ter minimalne standarde za oblikovanje referenčnih vrednosti EU za podnebni prehod in referenčnih vrednosti EU, usklajenih s Pariškim sporazumom, v skladu z delegiranimi uredbami Komisije (EU) 2020/1816 (*13), (EU) 2020/1817 (*14) in (EU) 2020/1818 (*15); |
| --- | --- |

(d)

zahteve po razkritju, ki se uporabljajo za upravljavce referenčnih vrednosti v izjavi o referenčni vrednosti in v metodologiji določanja referenčnih vrednosti, ter minimalne standarde za oblikovanje referenčnih vrednosti EU za podnebni prehod in referenčnih vrednosti EU, usklajenih s Pariškim sporazumom, v skladu z delegiranimi uredbami Komisije (EU) 2020/1816 (*13), (EU) 2020/1817 (*14) in (EU) 2020/1818 (*15);

| (e) | razkritja, določena v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 434a Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(e)

razkritja, določena v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 434a Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (f) | Priporočilo Komisije 2013/179/EU (*16); |
| --- | --- |

(f)

Priporočilo Komisije 2013/179/EU (*16);

| (g) | Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*17); |
| --- | --- |

(g)

Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*17);

| (h) | Uredbo (EU) 2021/1119; |
| --- | --- |

(h)

Uredbo (EU) 2021/1119;

| (i) | Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*18); |
| --- | --- |

(i)

Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*18);

| (j) | Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (*19). |
| --- | --- |

(j)

Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (*19).

Člen 29c

Standardi poročanja o trajnostnosti za mala in srednja podjetja

1.   Komisija do 30. junija 2024 v skladu s členom 49 sprejme delegirane akte za dopolnitev te direktive, da določi standarde poročanja o trajnostnosti, sorazmerne in ustrezne glede na zmogljivosti in značilnosti malih in srednjih podjetij ter glede na razsežnost in kompleksnost njihovih dejavnosti. V standardih poročanja o trajnostnosti se določi, o katerih informacije morajo poročati mala in srednja podjetja iz člena 2, točka 1, točka (a), v skladu s členom 19a(6).

Zahteve glede poročanja, določene v delegiranih aktih iz prvega pododstavka, ne začnejo veljati prej kot štiri mesece po tem, ko jih Komisija sprejme.

2.   Pri oblikovanju standardov poročanja o trajnostnosti za mala in srednja podjetja se upoštevajo merila iz člena 29b(2) do (5). Z njimi se v največji možni meri določi tudi struktura, ki jo je treba uporabiti pri predložitvi teh informacij.

3.   Komisija delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena, vsaj vsaka tri leta po datumu začetka njihove uporabe pregleda, pri čemer upošteva strokovni nasvet EFRAG, in te delegirane akte po potrebi spremeni, da se upošteva relevantni razvoj dogodkov, tudi na področju mednarodnih standardov.

(*13)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1816 z dne 17. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta glede pojasnila v izjavi o referenčni vrednosti, kako se v vsaki zagotovljeni in objavljeni referenčni vrednosti odražajo okoljski, socialni in upravljavski dejavniki (UL L 406, 3.12.2020, str. 1)."

*13

(*14)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1817 z dne 17. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z minimalno vsebino pojasnila o tem, kako se v metodologiji določanja referenčnih vrednosti odražajo okoljski, socialni in upravljavski dejavniki (UL L 406, 3.12.2020, str. 12)."

*14

(*15)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1818 z dne 17. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z minimalnimi standardi za referenčne vrednosti EU za podnebni prehod in referenčne vrednosti EU, usklajene s Pariškim sporazumom (UL L 406, 3.12.2020, str. 17)."

*15

(*16)  Priporočilo Komisije 2013/179/EU z dne 9. aprila 2013 o uporabi skupnih metod za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu (UL L 124, 4.5.2013, str. 1)."

*16

(*17)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32)."

*17

(*18)  Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (UL L 342, 22.12.2009, str. 1)."

*18

(*19)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).“;"

*19

| (9) | vstavi se naslednje poglavje:


  „POGLAVJE 6B


  ENOTNA ELEKTRONSKA OBLIKA POROČANJA



  Člen 29d
  Enotna elektronska oblika poročanja

  1.   Podjetja, za katera veljajo zahteve iz člena 19a te direktive, pripravijo svoje poslovno poročilo v elektronski obliki poročanja, določeni v členu 3 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/815 (*20), ter svoje poročanje o trajnostnosti, vključno z informacijami, ki jih je treba razkriti v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2020/852, opremijo z oznakami v skladu z elektronsko obliko poročanja, določeno v navedeni delegirani uredbi.


  2.   Obvladujoča podjetja, za katera veljajo zahteve iz člena 29a, svoje konsolidirano poslovno poročilo pripravijo v elektronski obliki poročanja, določeni v členu 3 Delegirane uredbe (EU) 2019/815, ter svoje poročanje o trajnostnosti, vključno z informacijami, ki jih je treba razkriti v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2020/852, opremijo z oznakami v skladu z elektronsko obliko poročanja iz navedene delegirane uredbe.




  (*20)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/815 z dne 17. decembra 2018 o dopolnitvi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev enotne elektronske oblike poročanja (UL L 143, 29.5.2019, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(9)

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE 6B

ENOTNA ELEKTRONSKA OBLIKA POROČANJA

Člen 29d

Enotna elektronska oblika poročanja

1.   Podjetja, za katera veljajo zahteve iz člena 19a te direktive, pripravijo svoje poslovno poročilo v elektronski obliki poročanja, določeni v členu 3 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/815 (*20), ter svoje poročanje o trajnostnosti, vključno z informacijami, ki jih je treba razkriti v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2020/852, opremijo z oznakami v skladu z elektronsko obliko poročanja, določeno v navedeni delegirani uredbi.

2.   Obvladujoča podjetja, za katera veljajo zahteve iz člena 29a, svoje konsolidirano poslovno poročilo pripravijo v elektronski obliki poročanja, določeni v členu 3 Delegirane uredbe (EU) 2019/815, ter svoje poročanje o trajnostnosti, vključno z informacijami, ki jih je treba razkriti v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2020/852, opremijo z oznakami v skladu z elektronsko obliko poročanja iz navedene delegirane uredbe.

(*20)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/815 z dne 17. decembra 2018 o dopolnitvi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev enotne elektronske oblike poročanja (UL L 143, 29.5.2019, str. 1).“;"

*20

| (10) | v členu 30 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice zagotovijo, da podjetja v razumnem roku, ki ni daljši od 12 mesecev po datumu bilance stanja, objavijo ustrezno potrjene letne računovodske izkaze in poslovno poročilo v elektronski obliki poročanja iz člena 29d te direktive, kadar je ustrezno, skupaj z mnenji in izkazi, ki jih predloži zakoniti revizor ali revizijsko podjetje iz člena 34 te direktive, kakor je določeno z zakonodajo vsake države članice v skladu z naslovom 1, poglavje III, Direktive (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta (*21).
  Države članice lahko od podjetij, za katera veljata člena 19a in 29a, zahtevajo, da javnosti poslovno poročilo brezplačno dajo na voljo na svojem spletnem mestu. Kadar podjetje nima spletnega mesta, lahko države članice od njega zahtevajo, da na zahtevo da na voljo pisni izvod svojega poslovnega poročila.
  Kadar neodvisni ponudnik storitev dajanja zagotovil izrazi mnenje iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), se to mnenje objavi skupaj z dokumenti iz prvega pododstavka tega odstavka.
  Države članice lahko podjetja izvzamejo iz obveznosti objave poslovnega poročila, kadar je mogoče brez težav na zahtevo pridobiti celotni izvod poročila ali njegov del, in sicer po ceni, ki ne presega administrativnega stroška.
  Izjema iz četrtega pododstavka tega odstavka se ne uporablja za podjetja, za katera veljata člena 19a in 29a.


  (*21)  Direktiva (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o določenih vidikih prava družb (UL L 169, 30.6.2017, str. 46).“;" |
| --- | --- |

(10)

v členu 30 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da podjetja v razumnem roku, ki ni daljši od 12 mesecev po datumu bilance stanja, objavijo ustrezno potrjene letne računovodske izkaze in poslovno poročilo v elektronski obliki poročanja iz člena 29d te direktive, kadar je ustrezno, skupaj z mnenji in izkazi, ki jih predloži zakoniti revizor ali revizijsko podjetje iz člena 34 te direktive, kakor je določeno z zakonodajo vsake države članice v skladu z naslovom 1, poglavje III, Direktive (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta (*21).

Države članice lahko od podjetij, za katera veljata člena 19a in 29a, zahtevajo, da javnosti poslovno poročilo brezplačno dajo na voljo na svojem spletnem mestu. Kadar podjetje nima spletnega mesta, lahko države članice od njega zahtevajo, da na zahtevo da na voljo pisni izvod svojega poslovnega poročila.

Kadar neodvisni ponudnik storitev dajanja zagotovil izrazi mnenje iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), se to mnenje objavi skupaj z dokumenti iz prvega pododstavka tega odstavka.

Države članice lahko podjetja izvzamejo iz obveznosti objave poslovnega poročila, kadar je mogoče brez težav na zahtevo pridobiti celotni izvod poročila ali njegov del, in sicer po ceni, ki ne presega administrativnega stroška.

Izjema iz četrtega pododstavka tega odstavka se ne uporablja za podjetja, za katera veljata člena 19a in 29a.

(*21)  Direktiva (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o določenih vidikih prava družb (UL L 169, 30.6.2017, str. 46).“;"

*21

| (11) | v členu 33 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice zagotovijo, da so člani upravnih, poslovodnih in nadzornih organov podjetja, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki so jim dodeljene z nacionalnim pravom, kolektivno odgovorni za zagotavljanje, da se v skladu z zahtevami iz te direktive in, kadar je ustrezno, z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi na podlagi Uredbe (ES) št. 1606/2002, Delegirano uredbo (EU) 2019/815, standardi poročanja o trajnostnosti iz člena 29b ali člena 29c te direktive in zahtevami iz člena 29d te direktive pripravijo in objavijo naslednji dokumenti:






  (a) | letni računovodski izkazi, poslovno poročilo in izjava o upravljanju podjetja, če se predloži ločeno, ter |
| --- | --- | --- |

(11)

v členu 33 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da so člani upravnih, poslovodnih in nadzornih organov podjetja, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki so jim dodeljene z nacionalnim pravom, kolektivno odgovorni za zagotavljanje, da se v skladu z zahtevami iz te direktive in, kadar je ustrezno, z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi na podlagi Uredbe (ES) št. 1606/2002, Delegirano uredbo (EU) 2019/815, standardi poročanja o trajnostnosti iz člena 29b ali člena 29c te direktive in zahtevami iz člena 29d te direktive pripravijo in objavijo naslednji dokumenti:

(a)

letni računovodski izkazi, poslovno poročilo in izjava o upravljanju podjetja, če se predloži ločeno, ter

| (b) | konsolidirani računovodski izkazi, konsolidirana poslovna poročila, konsolidirana izjava o upravljanju podjetja, če se predloži ločeno.“; |
| --- | --- |

(b)

konsolidirani računovodski izkazi, konsolidirana poslovna poročila, konsolidirana izjava o upravljanju podjetja, če se predloži ločeno.“;

| (12) | naslov poglavja 8 se nadomesti z naslednjim:

  „Revizija in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti“; |
| --- | --- |

(12)

naslov poglavja 8 se nadomesti z naslednjim:

„Revizija in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti“;

| (13) | člen 34 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek spremeni:






  (i) | točka (a)(ii) se nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | ali je bilo poslovno poročilo pripravljeno v skladu z veljavnimi pravnimi zahtevami, razen zahtev glede poročanja o trajnostnosti iz člena 19a te direktive;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(13)

člen 34 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek spremeni:

(i)

točka (a)(ii) se nadomesti z naslednjim:

„(ii)

ali je bilo poslovno poročilo pripravljeno v skladu z veljavnimi pravnimi zahtevami, razen zahtev glede poročanja o trajnostnosti iz člena 19a te direktive;“;

| (ii) | vstavi se naslednja točka:






  „(aa) | kadar je ustrezno, izrazi(-jo) mnenje na podlagi posla dajanja omejenega zagotovila glede skladnosti poročanja o trajnostnosti z zahtevami iz te direktive, vključno s skladnostjo poročanja o trajnostnosti s standardi poročanja, sprejetimi na podlagi člena 29b ali člena 29c, postopka, ki ga izvaja podjetje za določitev informacij, o katerih se poroča na podlagi navedenih standardov poročanja, in skladnostjo z zahtevo po tem, da se poročanje o trajnostnosti opremi z oznakami v skladu s členom 29d, ter glede izpolnjevanja zahtev glede poročanja iz člena 8 Uredbe (EU) 2020/852;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka:

„(aa)

kadar je ustrezno, izrazi(-jo) mnenje na podlagi posla dajanja omejenega zagotovila glede skladnosti poročanja o trajnostnosti z zahtevami iz te direktive, vključno s skladnostjo poročanja o trajnostnosti s standardi poročanja, sprejetimi na podlagi člena 29b ali člena 29c, postopka, ki ga izvaja podjetje za določitev informacij, o katerih se poroča na podlagi navedenih standardov poročanja, in skladnostjo z zahtevo po tem, da se poročanje o trajnostnosti opremi z oznakami v skladu s členom 29d, ter glede izpolnjevanja zahtev glede poročanja iz člena 8 Uredbe (EU) 2020/852;“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Države članice lahko dovolijo, da mnenje iz odstavka 1, drugi pododstavek, točka (aa), izrazi zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki ni revizor ali podjetje, ki izvaja obvezno revizijo računovodskih izkazov.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice lahko dovolijo, da mnenje iz odstavka 1, drugi pododstavek, točka (aa), izrazi zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki ni revizor ali podjetje, ki izvaja obvezno revizijo računovodskih izkazov.“;

| (c) | dodajo se naslednji odstavki:

  „4.   Države članice lahko neodvisnemu ponudniku storitev dajanja zagotovil s sedežem na njihovem ozemlju dovolijo, da izrazi mnenje iz odstavka 1, drugi pododstavek, točka (aa), če za tega neodvisnega ponudnika storitev dajanja zagotovil veljajo zahteve, enakovredne tistim iz Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*22) glede dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v smislu člena 2, točka 22, navedene direktive, zlasti zahteve glede:






  (a) | usposabljanja in izpitnega preverjanja, s katerima se zagotovi, da se neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil ustrezno strokovno usposobijo glede poročanja o trajnostnosti in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodajo se naslednji odstavki:

„4.   Države članice lahko neodvisnemu ponudniku storitev dajanja zagotovil s sedežem na njihovem ozemlju dovolijo, da izrazi mnenje iz odstavka 1, drugi pododstavek, točka (aa), če za tega neodvisnega ponudnika storitev dajanja zagotovil veljajo zahteve, enakovredne tistim iz Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*22) glede dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v smislu člena 2, točka 22, navedene direktive, zlasti zahteve glede:

(a)

usposabljanja in izpitnega preverjanja, s katerima se zagotovi, da se neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil ustrezno strokovno usposobijo glede poročanja o trajnostnosti in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti;

| (b) | stalnega izobraževanja; |
| --- | --- |

(b)

stalnega izobraževanja;

| (c) | sistemov zagotavljanja kakovosti; |
| --- | --- |

(c)

sistemov zagotavljanja kakovosti;

| (d) | poklicne etike, neodvisnosti, nepristranskosti, zaupnosti in poklicne skrivnosti; |
| --- | --- |

(d)

poklicne etike, neodvisnosti, nepristranskosti, zaupnosti in poklicne skrivnosti;

| (e) | imenovanja in razrešitve; |
| --- | --- |

(e)

imenovanja in razrešitve;

| (f) | preiskav in sankcij; |
| --- | --- |

(f)

preiskav in sankcij;

| (g) | organizacije dela neodvisnega ponudnika storitev dajanja zagotovil, zlasti v smislu zadostnih sredstev in osebja ter vodenja računovodskih evidenc in spisov strank, ter |
| --- | --- |

(g)

organizacije dela neodvisnega ponudnika storitev dajanja zagotovil, zlasti v smislu zadostnih sredstev in osebja ter vodenja računovodskih evidenc in spisov strank, ter

| (h) | sporočanja nepravilnosti. |
| --- | --- |

(h)

sporočanja nepravilnosti.

Kadar neodvisni ponudnik storitev dajanja zagotovil izrazi mnenje iz odstavka 1, drugi pododstavek, točka (aa), tega člena, države članice zagotovijo, da se to mnenje pripravi v skladu s členi 26a, 27a in 28a Direktive 2006/43/ES ter da neodvisnost neodvisnega ponudnika storitev dajanja zagotovil po potrebi preverja in spremlja revizijska ali namenska komisija v skladu s členom 39(6), točka (e), Direktive 2006/43/ES.

Države članice zagotovijo, da zahteve glede usposabljanja in izpitnega preverjanja iz prvega pododstavka, točka (a), tega odstavka ne veljajo za neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, akreditirane pred 1. januarjem 2024 za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008.

Države članice zagotovijo, da zahteve glede usposabljanja in izpitnega preverjanja iz prvega pododstavka, točka (a), za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ne veljajo za neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, ki so na dan 1. januarja 2024 v postopku akreditacije v skladu z ustreznimi nacionalnimi zahtevami, pod pogojem, da ta postopek zaključijo do 1. januarja 2026.

Države članice z zahtevo po stalnem izobraževanju iz prvega pododstavka, točka (b), zagotovijo, da neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil iz tretjega in četrtega pododstavka pridobijo potrebno znanje s področja poročanja o trajnostnosti in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

Če se država članica na podlagi prvega pododstavka odloči, da neodvisnemu ponudniku storitev dajanja zagotovil dovoli, da izrazi mnenje iz odstavka 1, drugi pododstavek, točka (aa), mora v skladu z odstavkom 3 dovoliti tudi, da to stori zakoniti revizor, ki ni revizor, ki izvaja obvezno revizijo računovodskih izkazov.

5.   Država članica, ki uporabi možnost iz odstavka 4 (v nadaljnjem besedilu: država članica gostiteljica), od 6. januarja 2027 dovoli, da zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvede neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil s sedežem v državi članici, ki ni država članica gostiteljica (v nadaljnjem besedilu: matična država članica).

Za nadzor neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil s sedežem na svojem ozemlju je odgovorna matična država članica, razen če namerava država članica gostiteljica nadzorovati dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti s strani neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil, ki so na njenem ozemlju.

Če se država članica gostiteljica odloči, da bo nadzorovala dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki ga na njenem ozemlju izvajajo neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil, registrirani v drugi državi članici, država članica gostiteljica:

| (a) | tem neodvisnim ponudnikom storitev dajanja zagotovil ne naloži strožjih zahtev ali odgovornosti, kot jih v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti zahteva nacionalno pravo za neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil ali revizorje s sedežem v tej državi članici gostiteljici, ter |
| --- | --- |

(a)

tem neodvisnim ponudnikom storitev dajanja zagotovil ne naloži strožjih zahtev ali odgovornosti, kot jih v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti zahteva nacionalno pravo za neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil ali revizorje s sedežem v tej državi članici gostiteljici, ter

| (b) | obvesti druge države članice o svoji odločitvi, da bo nadzorovala dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti s strani neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil s sedežem v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

obvesti druge države članice o svoji odločitvi, da bo nadzorovala dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti s strani neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil s sedežem v drugih državah članicah.

6.   Kadar pravo Unije od podjetja zahteva, da elemente svojega poročanja o trajnostnosti da preveriti akreditirani neodvisni tretji strani, države članice zagotovijo, da je poročilo akreditirane neodvisne tretje strani na voljo bodisi kot priloga k poslovnemu poročilu bodisi na drug javno dostopen način.

(*22)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).“;"

*22

| (14) | vstavi se naslednje poglavje:


  „POGLAVJE 9A


  POROČANJE V ZVEZI S PODJETJI IZ TRETJIH DRŽAV



  Člen 40a
  Poročila o trajnostnosti v zvezi s podjetji iz tretjih držav

  1.   Države članice zahtevajo, da odvisno podjetje s sedežem na njihovem ozemlju, za katerega končno obvladujoče podjetje velja pravo tretje države, objavi in da na voljo poročilo o trajnostnosti, v katerem so zajete tudi informacije iz člena 29a(2), točke (a)(iii) do (a)(v), točke (b) do (f) in po potrebi točka (h), na ravni skupine tega končnega obvladujočega podjetja iz tretje države.
  Prvi pododstavek se uporablja samo za velika odvisna podjetja ter mala in srednja odvisna podjetja – razen mikropodjetij –, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a).
  Države članice zahtevajo, da podružnica, ki se nahaja na njihovem ozemlju in je podružnica podjetja, za katerega velja pravo tretje države, ki bodisi ni del skupine bodisi je v končni lasti podjetja, ustanovljenega v skladu s pravom tretje države, objavi in omogoči dostop do poročila o trajnostnosti, ki zajema informacije iz člena 29a(2) točke (a)(iii) do (a)(v), točke (b) do (f) in po potrebi točka (h), na ravni skupine oziroma, če to ni ustrezno, na posamični ravni podjetja iz tretje države.
  Pravilo iz tretjega pododstavka se uporablja za podružnico, kadar podjetje iz tretje države nima odvisnega podjetja iz prvega pododstavka in kadar je podružnica v predhodnem poslovnem letu ustvarila čisti prihodek v višini več kot 40 milijonov EUR.
  Prvi in tretji pododstavek se uporabljata samo za odvisna podjetja ali podružnice iz navedenih pododstavkov, kadar je podjetje iz tretje države na ravni skupine oziroma, če to ni ustrezno, na posamični ravni, v Uniji ustvarilo čisti prihodek v višini več kot 150 milijonov EUR v vsakem od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let.
  Države članice lahko od odvisnih podjetij ali podružnic iz prvega in tretjega pododstavka zahtevajo, da jim pošljejo informacije o čistem prihodku, ki so ga na njihovem ozemlju in v Uniji ustvarila podjetja iz tretjih držav.


  2.   Države članice zahtevajo, da se poročilo o trajnostnosti, ki ga predloži odvisno podjetje ali podružnica iz odstavka 1, pripravi v skladu s standardi, sprejetimi na podlagi člena 40b.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka se lahko poročilo o trajnostnosti iz odstavka 1 tega člena pripravi v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, sprejetimi na podlagi člena 29b, ali na način, ki je enakovreden tem standardom poročanja o trajnostnosti, kot je določeno v skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES.
  Kadar informacije, potrebne za pripravo poročila o trajnosti iz prvega pododstavka tega odstavka, niso na voljo, odvisno podjetje ali podružnica iz odstavka 1 od podjetja iz tretje države zahteva, da mu predloži vse informacije, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih obveznosti.
  Če niso predložene vse zahtevane informacije, odvisno podjetje ali podružnica iz odstavka 1 pripravi, objavi in da na voljo poročilo o trajnostnosti iz odstavka 1, z vsemi informacijami, ki jih ima ali jih je prejelo ali pridobilo, ter izda izjavo, v kateri navede, da podjetje iz tretje države ni dalo na voljo potrebnih informacij.


  3.   Države članice zahtevajo, da se poročilo o trajnostnosti iz odstavka 1 objavi skupaj z mnenjem o zanesljivosti, izraženim s strani ene ali več oseb ali enega ali več podjetij, ki so pooblaščeni za to, da podajo mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnosti v skladu z nacionalnim pravom države članice ali podjetja iz tretje države.
  Če podjetje iz tretje države ne predloži mnenja o zanesljivosti v skladu s prvim pododstavkom, odvisno podjetje ali podružnica poda izjavo, da podjetje iz tretje države ni predložilo potrebnega mnenja o zanesljivosti.


  4.   Države članice lahko Komisijo vsako leto obvestijo o odvisnih podjetjih ali podružnicah podjetij iz tretjih držav, ki so izpolnile zahtevo glede objave iz člena 40d, in o primerih, ko je bilo poročilo objavljeno, vendar je odvisno podjetje ali podružnica ravnala v skladu z odstavkom 2, četrti pododstavek, tega člena. Komisija na svojem spletnem mestu da na voljo javnosti seznam podjetij iz tretjih držav, ki so objavila poročilo o trajnostnosti.



  Člen 40b
  Standardi poročanja o trajnostnosti za podjetja iz tretjih držav
  Komisija do 30. junija 2024 sprejme delegirani akt v skladu s členom 49 za dopolnitev te direktive, da se določijo standardi poročanja o trajnostnosti za podjetja iz tretjih držav, ki določajo informacije, ki jih je treba vključiti v poročila o trajnostnosti iz člena 40a.


  Člen 40c
  Odgovornost za pripravo, objavo in omogočanje dostopa do poročil o trajnostnosti v zvezi s podjetji iz tretjih držav
  Države članice določijo, da so podružnice podjetij iz tretjih držav po svojem najboljšem védenju in zmožnosti odgovorne za zagotovitev, da se poročilo o trajnostnosti pripravi v skladu s členom 40a ter da se objavi in je dostopno v skladu s členom 40d.
  Države članice določijo, da so člani administrativnih, upravnih in nadzornih organov odvisnih podjetij iz člena 40a kolektivno odgovorni za zagotavljanje, da se njihovo poročilo o trajnostnosti po njihovem najboljšem védenju in zmožnosti pripravi v skladu s členom 40a ter da se objavi in je dostop v skladu s členom 40d.


  Člen 40d
  Objava

  1.   Odvisna podjetja in podružnice iz člena 40a(1) te direktive objavijo svoje poročilo o trajnostnosti, skupaj z mnenjem o zanesljivosti in po potrebi z izjavo iz člena 40a(2), četrti pododstavek, te direktive, v 12 mesecih od datuma bilance stanja za poslovno leto, za katero se pripravi poročilo, kot to določi vsaka država članica v skladu s členi 14 do 28 Direktive (EU) 2017/1132 in po potrebi v skladu s členom 36 navedene direktive.


  2.   Kadar poročilo o trajnostnosti skupaj z mnenjem o zanesljivosti in po potrebi z izjavo, objavljeno v skladu z odstavkom 1 tega člena, javnosti ni brezplačno dostopno na spletnem mestu registra iz člena 16 Direktive (EU) 2017/1132, države članice zagotovijo, da je poročilo o trajnostnosti skupaj z mnenjem o zanesljivosti in po potrebi z izjavo, ki jo objavijo podjetja v skladu z odstavkom 1 tega člena, javnosti brezplačno dostopno v vsaj enem od uradnih jezikov Unije najpozneje 12 mesecev po datumu bilance stanja za poslovno leto, za katero je pripravljeno poročilo, na spletnem mestu odvisnega podjetja ali podružnice iz člena 40a(1) te direktive.“; |
| --- | --- |

(14)

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE 9A

POROČANJE V ZVEZI S PODJETJI IZ TRETJIH DRŽAV

Člen 40a

Poročila o trajnostnosti v zvezi s podjetji iz tretjih držav

1.   Države članice zahtevajo, da odvisno podjetje s sedežem na njihovem ozemlju, za katerega končno obvladujoče podjetje velja pravo tretje države, objavi in da na voljo poročilo o trajnostnosti, v katerem so zajete tudi informacije iz člena 29a(2), točke (a)(iii) do (a)(v), točke (b) do (f) in po potrebi točka (h), na ravni skupine tega končnega obvladujočega podjetja iz tretje države.

Prvi pododstavek se uporablja samo za velika odvisna podjetja ter mala in srednja odvisna podjetja – razen mikropodjetij –, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a).

Države članice zahtevajo, da podružnica, ki se nahaja na njihovem ozemlju in je podružnica podjetja, za katerega velja pravo tretje države, ki bodisi ni del skupine bodisi je v končni lasti podjetja, ustanovljenega v skladu s pravom tretje države, objavi in omogoči dostop do poročila o trajnostnosti, ki zajema informacije iz člena 29a(2) točke (a)(iii) do (a)(v), točke (b) do (f) in po potrebi točka (h), na ravni skupine oziroma, če to ni ustrezno, na posamični ravni podjetja iz tretje države.

Pravilo iz tretjega pododstavka se uporablja za podružnico, kadar podjetje iz tretje države nima odvisnega podjetja iz prvega pododstavka in kadar je podružnica v predhodnem poslovnem letu ustvarila čisti prihodek v višini več kot 40 milijonov EUR.

Prvi in tretji pododstavek se uporabljata samo za odvisna podjetja ali podružnice iz navedenih pododstavkov, kadar je podjetje iz tretje države na ravni skupine oziroma, če to ni ustrezno, na posamični ravni, v Uniji ustvarilo čisti prihodek v višini več kot 150 milijonov EUR v vsakem od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let.

Države članice lahko od odvisnih podjetij ali podružnic iz prvega in tretjega pododstavka zahtevajo, da jim pošljejo informacije o čistem prihodku, ki so ga na njihovem ozemlju in v Uniji ustvarila podjetja iz tretjih držav.

2.   Države članice zahtevajo, da se poročilo o trajnostnosti, ki ga predloži odvisno podjetje ali podružnica iz odstavka 1, pripravi v skladu s standardi, sprejetimi na podlagi člena 40b.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka se lahko poročilo o trajnostnosti iz odstavka 1 tega člena pripravi v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, sprejetimi na podlagi člena 29b, ali na način, ki je enakovreden tem standardom poročanja o trajnostnosti, kot je določeno v skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, sprejetim na podlagi člena 23(4), tretji pododstavek, Direktive 2004/109/ES.

Kadar informacije, potrebne za pripravo poročila o trajnosti iz prvega pododstavka tega odstavka, niso na voljo, odvisno podjetje ali podružnica iz odstavka 1 od podjetja iz tretje države zahteva, da mu predloži vse informacije, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih obveznosti.

Če niso predložene vse zahtevane informacije, odvisno podjetje ali podružnica iz odstavka 1 pripravi, objavi in da na voljo poročilo o trajnostnosti iz odstavka 1, z vsemi informacijami, ki jih ima ali jih je prejelo ali pridobilo, ter izda izjavo, v kateri navede, da podjetje iz tretje države ni dalo na voljo potrebnih informacij.

3.   Države članice zahtevajo, da se poročilo o trajnostnosti iz odstavka 1 objavi skupaj z mnenjem o zanesljivosti, izraženim s strani ene ali več oseb ali enega ali več podjetij, ki so pooblaščeni za to, da podajo mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnosti v skladu z nacionalnim pravom države članice ali podjetja iz tretje države.

Če podjetje iz tretje države ne predloži mnenja o zanesljivosti v skladu s prvim pododstavkom, odvisno podjetje ali podružnica poda izjavo, da podjetje iz tretje države ni predložilo potrebnega mnenja o zanesljivosti.

4.   Države članice lahko Komisijo vsako leto obvestijo o odvisnih podjetjih ali podružnicah podjetij iz tretjih držav, ki so izpolnile zahtevo glede objave iz člena 40d, in o primerih, ko je bilo poročilo objavljeno, vendar je odvisno podjetje ali podružnica ravnala v skladu z odstavkom 2, četrti pododstavek, tega člena. Komisija na svojem spletnem mestu da na voljo javnosti seznam podjetij iz tretjih držav, ki so objavila poročilo o trajnostnosti.

Člen 40b

Standardi poročanja o trajnostnosti za podjetja iz tretjih držav

Komisija do 30. junija 2024 sprejme delegirani akt v skladu s členom 49 za dopolnitev te direktive, da se določijo standardi poročanja o trajnostnosti za podjetja iz tretjih držav, ki določajo informacije, ki jih je treba vključiti v poročila o trajnostnosti iz člena 40a.

Člen 40c

Odgovornost za pripravo, objavo in omogočanje dostopa do poročil o trajnostnosti v zvezi s podjetji iz tretjih držav

Države članice določijo, da so podružnice podjetij iz tretjih držav po svojem najboljšem védenju in zmožnosti odgovorne za zagotovitev, da se poročilo o trajnostnosti pripravi v skladu s členom 40a ter da se objavi in je dostopno v skladu s členom 40d.

Države članice določijo, da so člani administrativnih, upravnih in nadzornih organov odvisnih podjetij iz člena 40a kolektivno odgovorni za zagotavljanje, da se njihovo poročilo o trajnostnosti po njihovem najboljšem védenju in zmožnosti pripravi v skladu s členom 40a ter da se objavi in je dostop v skladu s členom 40d.

Člen 40d

Objava

1.   Odvisna podjetja in podružnice iz člena 40a(1) te direktive objavijo svoje poročilo o trajnostnosti, skupaj z mnenjem o zanesljivosti in po potrebi z izjavo iz člena 40a(2), četrti pododstavek, te direktive, v 12 mesecih od datuma bilance stanja za poslovno leto, za katero se pripravi poročilo, kot to določi vsaka država članica v skladu s členi 14 do 28 Direktive (EU) 2017/1132 in po potrebi v skladu s členom 36 navedene direktive.

2.   Kadar poročilo o trajnostnosti skupaj z mnenjem o zanesljivosti in po potrebi z izjavo, objavljeno v skladu z odstavkom 1 tega člena, javnosti ni brezplačno dostopno na spletnem mestu registra iz člena 16 Direktive (EU) 2017/1132, države članice zagotovijo, da je poročilo o trajnostnosti skupaj z mnenjem o zanesljivosti in po potrebi z izjavo, ki jo objavijo podjetja v skladu z odstavkom 1 tega člena, javnosti brezplačno dostopno v vsaj enem od uradnih jezikov Unije najpozneje 12 mesecev po datumu bilance stanja za poslovno leto, za katero je pripravljeno poročilo, na spletnem mestu odvisnega podjetja ali podružnice iz člena 40a(1) te direktive.“;

| (15) | naslov poglavja 11 se nadomesti z naslednjim:


  „POGLAVJE 11


  PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
  “; |
| --- | --- |

(15)

naslov poglavja 11 se nadomesti z naslednjim:

„POGLAVJE 11

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
  “;

| (16) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 48i
  Prehodne določbe

  1.   Države članice do 6. januarja 2030 odvisnemu podjetju v Uniji, za katero velja člen 19a ali 29a in katerega obvladujoče podjetje ne ureja pravo države članice, dovolijo, da pripravi konsolidirano poročanje o trajnostnosti v skladu z zahtevami iz člena 29a, ki vključuje vsa odvisna podjetja v Uniji takega obvladujočega podjetja, za katera velja člen 19a ali 29a.
  Države članice najpozneje do 6. januarja 2030 dovolijo, da konsolidirano poročanje o trajnostnosti iz prvega pododstavka tega odstavka vključuje razkritja iz člena 8 Uredbe (EU) 2020/852, kadar so zajete dejavnosti, ki jih izvajajo vsa odvisna podjetja v Uniji obvladujočega podjetja iz prvega pododstavka tega odstavka, za katera velja člen 19a ali 29a te direktive.


  2.   Odvisno podjetje v Uniji iz odstavka 1 je eno od odvisnih podjetij v Uniji skupine, ki je ustvarilo največji prihodek v Uniji v vsaj enem od petih predhodnih poslovnih letih, po potrebi na konsolidirani podlagi.


  3.   Konsolidirano poročanje o trajnostnosti iz odstavka 1 tega člena se objavi v skladu s členom 30.


  4.   Za namene izvzetja iz člena 19a(9) in člena 29a(8) se poročanje v skladu z odstavkom 1 tega člena šteje za poročanje obvladujočega podjetja na ravni skupine v zvezi s podjetji, vključenimi v konsolidacijo. Za poročanje v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 tega člena se šteje, da izpolnjuje pogoje iz člena 19a(9), drugi pododstavek, točka (c), oziroma člena 29a(8), drugi pododstavek, točka (c).“; |
| --- | --- |

(16)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 48i

Prehodne določbe

1.   Države članice do 6. januarja 2030 odvisnemu podjetju v Uniji, za katero velja člen 19a ali 29a in katerega obvladujoče podjetje ne ureja pravo države članice, dovolijo, da pripravi konsolidirano poročanje o trajnostnosti v skladu z zahtevami iz člena 29a, ki vključuje vsa odvisna podjetja v Uniji takega obvladujočega podjetja, za katera velja člen 19a ali 29a.

Države članice najpozneje do 6. januarja 2030 dovolijo, da konsolidirano poročanje o trajnostnosti iz prvega pododstavka tega odstavka vključuje razkritja iz člena 8 Uredbe (EU) 2020/852, kadar so zajete dejavnosti, ki jih izvajajo vsa odvisna podjetja v Uniji obvladujočega podjetja iz prvega pododstavka tega odstavka, za katera velja člen 19a ali 29a te direktive.

2.   Odvisno podjetje v Uniji iz odstavka 1 je eno od odvisnih podjetij v Uniji skupine, ki je ustvarilo največji prihodek v Uniji v vsaj enem od petih predhodnih poslovnih letih, po potrebi na konsolidirani podlagi.

3.   Konsolidirano poročanje o trajnostnosti iz odstavka 1 tega člena se objavi v skladu s členom 30.

4.   Za namene izvzetja iz člena 19a(9) in člena 29a(8) se poročanje v skladu z odstavkom 1 tega člena šteje za poročanje obvladujočega podjetja na ravni skupine v zvezi s podjetji, vključenimi v konsolidacijo. Za poročanje v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 tega člena se šteje, da izpolnjuje pogoje iz člena 19a(9), drugi pododstavek, točka (c), oziroma člena 29a(8), drugi pododstavek, točka (c).“;

| (17) | člen 49 se spremeni:






  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 1(2), člena 3(13), členov 29b, 29c in 40b ter člena 46(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 5. januarja 2023. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.


  3.   Prenos pooblastila iz člena 1(2), člena 3(13), členov 29b, 29c in 40b ter člena 46(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.“; |
| --- | --- | --- |

(17)

člen 49 se spremeni:

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 1(2), člena 3(13), členov 29b, 29c in 40b ter člena 46(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 5. januarja 2023. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 1(2), člena 3(13), členov 29b, 29c in 40b ter člena 46(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „3b.   Komisija pri sprejemanju delegiranih aktov na podlagi členov 29b in 29c upošteva strokovni nasvet EFRAG, pod pogojem, da:






  (a) | je bil nasvet pripravljen po primernem predpisanem postopku, pod javnim nadzorom in pregledom, s strokovnim znanjem in z uravnoteženo udeležbo ustreznih deležnikov, z ustreznim financiranjem, da se zagotovi njegova neodvisnost, ter na podlagi delovnega programa, o katerem se je posvetovalo s Komisijo; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„3b.   Komisija pri sprejemanju delegiranih aktov na podlagi členov 29b in 29c upošteva strokovni nasvet EFRAG, pod pogojem, da:

(a)

je bil nasvet pripravljen po primernem predpisanem postopku, pod javnim nadzorom in pregledom, s strokovnim znanjem in z uravnoteženo udeležbo ustreznih deležnikov, z ustreznim financiranjem, da se zagotovi njegova neodvisnost, ter na podlagi delovnega programa, o katerem se je posvetovalo s Komisijo;

| (b) | so nasvetu priložene analize stroškov in koristi, ki vključujejo analize vplivov strokovnega nasveta na zadeve v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

(b)

so nasvetu priložene analize stroškov in koristi, ki vključujejo analize vplivov strokovnega nasveta na zadeve v zvezi s trajnostnostjo;

| (c) | je takemu nasvetu priloženo pojasnilo, kako upošteva elemente iz člena 29b(5); |
| --- | --- |

(c)

je takemu nasvetu priloženo pojasnilo, kako upošteva elemente iz člena 29b(5);

| (d) | sodelovanje pri delu EFRAG na tehnični ravni temelji na strokovnem znanju na področju poročanja o trajnostnosti in ni pogojeno s finančnim prispevkom. |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje pri delu EFRAG na tehnični ravni temelji na strokovnem znanju na področju poročanja o trajnostnosti in ni pogojeno s finančnim prispevkom.

Točki (a) in (d) ne posegata v sodelovanje javnih organov in nacionalnih organizacij za določanje standardov pri tehničnem delu EFRAG.

Spremni dokumenti za strokovni nasvet EFRAG se predložijo skupaj s tem strokovnim nasvetom.

Komisija se o osnutkih delegiranih aktov preden njihovim sprejetjem v skladu s členoma 29b in 29c te direktive, posvetuje skupaj s strokovno skupino držav članic za trajnostno financiranje iz člena 24 Uredbe (EU) 2020/852 in računovodskim regulativnim odborom iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1606/2002.

Komisija Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), Evropski bančni organ (EBA) ter Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) zaprosi za mnenje o strokovnem nasvetu EFRAG, zlasti glede njegove skladnosti z Uredbo (EU) 2019/2088 in delegiranimi akti, sprejeti na podlagi navedene uredbe. ESMA, EBA in EIOPA predložijo svoja mnenja v dveh mesecih od datuma prejema zahtevka Komisije.

Komisija se o strokovnem nasvetu EFRAG pred sprejetjem delegiranih aktov iz členov 29b in 29c te direktive posvetuje tudi z Evropsko agencijo za okolje, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, Evropsko centralno banko, Odborom evropskih organov za nadzor revizorjev in platformo za trajnostno financiranje, vzpostavljeno na podlagi člena 20 Uredbe (EU) 2020/852. Če se kateri od teh organov odloči, da bo predložil mnenje, to stori v dveh mesecih od datuma, ko se je Komisija posvetovala z njim.“;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 1(2), člena 3(13), členov 29b, 29c ali 40b ali člena 46(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“ |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 1(2), člena 3(13), členov 29b, 29c ali 40b ali člena 46(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

Člen 2

Spremembe Direktive 2004/109/ES

Direktiva 2004/109/ES se spremeni:

| (1) | v členu 2(1) se doda naslednja točka:






  „(r) | ‚poročanje o trajnostnosti‘ pomeni poročanje o trajnostnosti, kot je opredeljeno v členu 2, točka 18, Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*23). |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2(1) se doda naslednja točka:

„(r)

‚poročanje o trajnostnosti‘ pomeni poročanje o trajnostnosti, kot je opredeljeno v členu 2, točka 18, Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*23).

*23

(*23)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).“;"

*23

| (2) | člen 4 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | izjave odgovornih oseb izdajatelja, katerih imena in funkcije so jasno navedene, da po njihovem najboljšem védenju računovodska poročila, ki so bila pripravljena v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi, podajajo resnično in pošteno sliko sredstev, obveznosti, finančnega položaja ter dobička ali izgube izdajatelja in vseh podjetij, vključenih v konsolidacijo, in da poročilo uprave vsebuje pošten pregled razvoja in uspešnosti poslovanja ter stanja izdajatelja in vseh podjetij, vključenih v konsolidacijo, skupaj z opisom glavnih tveganj in negotovosti, s katerimi se srečujejo, in je pripravljeno v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti iz člena 29b Direktive 2013/34/EU in specifikacijami, sprejetimi na podlagi člena 8(4) Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega Parlamenta in Sveta (*24), kadar je ustrezno. |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 4 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

izjave odgovornih oseb izdajatelja, katerih imena in funkcije so jasno navedene, da po njihovem najboljšem védenju računovodska poročila, ki so bila pripravljena v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi, podajajo resnično in pošteno sliko sredstev, obveznosti, finančnega položaja ter dobička ali izgube izdajatelja in vseh podjetij, vključenih v konsolidacijo, in da poročilo uprave vsebuje pošten pregled razvoja in uspešnosti poslovanja ter stanja izdajatelja in vseh podjetij, vključenih v konsolidacijo, skupaj z opisom glavnih tveganj in negotovosti, s katerimi se srečujejo, in je pripravljeno v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti iz člena 29b Direktive 2013/34/EU in specifikacijami, sprejetimi na podlagi člena 8(4) Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega Parlamenta in Sveta (*24), kadar je ustrezno.

*24

(*24)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).“;"

*24

| (b) | odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:

  „4.   Računovodski izkazi se revidirajo v skladu s členom 34(1), prvi pododstavek, in členom 34(2) Direktive 2013/34/EU.
  Zakoniti revizor poda mnenje in izjavo o poslovnem poročilu iz člena 34(1), drugi pododstavek, točki (a) in (b), ter člena 34(2) Direktive 2013/34/EU.
  Revizijsko poročilo iz člena 28 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*25), ki ga podpiše ena ali več oseb, odgovornih za opravljanje dela, določenega v členu 34(1) in (2) Direktive 2013/34/EU, se skupaj z letnim računovodskim poročilom v celoti razkrije javnosti.
  Po potrebi se mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti predloži v skladu s členom 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), ter členom 34(2) do (5) Direktive 2013/34/EU.
  Poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti iz člena 28a Direktive 2006/43/ES se skupaj z letnim računovodskim poročilom v celoti razkrije javnosti.


  5.   Poročilo uprave se pripravi v skladu s členi 19, 19a in 20 ter členom 29d(1) Direktive 2013/34/EU in vključuje specifikacije, sprejete na podlagi člena 8(4) Uredbe (EU) 2020/852, ko ga pripravijo podjetja iz navedenih določb.
  Kadar mora izdajatelj pripraviti konsolidirane računovodske izkaze, se konsolidirano poročilo uprave pripravi v skladu s členoma 29 in 29a ter členom 29d(2) Direktive 2013/34/EU in vključuje specifikacije, sprejete na podlagi člena 8(4) Uredbe (EU) 2020/852, ko ga pripravijo podjetja iz navedenih določb.


  (*25)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).“;" |
| --- | --- |

(b)

odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:

„4.   Računovodski izkazi se revidirajo v skladu s členom 34(1), prvi pododstavek, in členom 34(2) Direktive 2013/34/EU.

Zakoniti revizor poda mnenje in izjavo o poslovnem poročilu iz člena 34(1), drugi pododstavek, točki (a) in (b), ter člena 34(2) Direktive 2013/34/EU.

Revizijsko poročilo iz člena 28 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*25), ki ga podpiše ena ali več oseb, odgovornih za opravljanje dela, določenega v členu 34(1) in (2) Direktive 2013/34/EU, se skupaj z letnim računovodskim poročilom v celoti razkrije javnosti.

Po potrebi se mnenje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti predloži v skladu s členom 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), ter členom 34(2) do (5) Direktive 2013/34/EU.

Poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti iz člena 28a Direktive 2006/43/ES se skupaj z letnim računovodskim poročilom v celoti razkrije javnosti.

5.   Poročilo uprave se pripravi v skladu s členi 19, 19a in 20 ter členom 29d(1) Direktive 2013/34/EU in vključuje specifikacije, sprejete na podlagi člena 8(4) Uredbe (EU) 2020/852, ko ga pripravijo podjetja iz navedenih določb.

Kadar mora izdajatelj pripraviti konsolidirane računovodske izkaze, se konsolidirano poročilo uprave pripravi v skladu s členoma 29 in 29a ter členom 29d(2) Direktive 2013/34/EU in vključuje specifikacije, sprejete na podlagi člena 8(4) Uredbe (EU) 2020/852, ko ga pripravijo podjetja iz navedenih določb.

(*25)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).“;"

*25

| (3) | člen 23(4) se spremeni:






  (a) | tretji in četrti pododstavek se nadomestita z naslednjim:

  „Komisija v skladu s postopkom iz člena 27(2) te direktive sprejme potrebne odločitve o enakovrednosti računovodskih standardov pod pogoji iz člena 30(3) te direktive in o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti iz člena 29b Direktive 2013/34/EU, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav. Če Komisija odloči, da računovodski standardi ali standardi poročanja o trajnostnosti tretje države niso enakovredni, lahko zadevnim izdajateljem dovoli, da te standarde še naprej uporabljajo v ustreznem prehodnem obdobju.
  V okviru tretjega pododstavka tega odstavka Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 27(2a), (2b) in (2c), ter ob upoštevanju pogojev iz členov 27a in 27b sprejme tudi ukrepe za vzpostavitev splošnih meril enakovrednosti za računovodske standarde in standarde poročanja o trajnostnosti, ki veljajo za izdajatelje iz več kot ene države.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 23(4) se spremeni:

(a)

tretji in četrti pododstavek se nadomestita z naslednjim:

„Komisija v skladu s postopkom iz člena 27(2) te direktive sprejme potrebne odločitve o enakovrednosti računovodskih standardov pod pogoji iz člena 30(3) te direktive in o enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti iz člena 29b Direktive 2013/34/EU, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav. Če Komisija odloči, da računovodski standardi ali standardi poročanja o trajnostnosti tretje države niso enakovredni, lahko zadevnim izdajateljem dovoli, da te standarde še naprej uporabljajo v ustreznem prehodnem obdobju.

V okviru tretjega pododstavka tega odstavka Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 27(2a), (2b) in (2c), ter ob upoštevanju pogojev iz členov 27a in 27b sprejme tudi ukrepe za vzpostavitev splošnih meril enakovrednosti za računovodske standarde in standarde poročanja o trajnostnosti, ki veljajo za izdajatelje iz več kot ene države.“;

| (b) | doda se naslednji pododstavek:

  „Z merili, ki jih Komisija uporabi pri ocenjevanju enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav iz tretjega pododstavka, se zagotovi vsaj naslednje:






  (a) | da standardi poročanja o trajnostnosti od podjetij zahtevajo, da razkrijejo informacije o okoljskih, socialnih in upravljavskih dejavnikih; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji pododstavek:

„Z merili, ki jih Komisija uporabi pri ocenjevanju enakovrednosti standardov poročanja o trajnostnosti, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav iz tretjega pododstavka, se zagotovi vsaj naslednje:

(a)

da standardi poročanja o trajnostnosti od podjetij zahtevajo, da razkrijejo informacije o okoljskih, socialnih in upravljavskih dejavnikih;

| (b) | da standardi poročanja o trajnostnosti od podjetij zahtevajo, da razkrijejo informacije, potrebne za razumevanje njihovih vplivov na zadeve v zvezi s trajnostnostjo, in informacije, potrebne za razumevanje, kako zadeve v zvezi s trajnostnostjo vplivajo na njihov razvoj, uspešnost in položaj.“; |
| --- | --- |

(b)

da standardi poročanja o trajnostnosti od podjetij zahtevajo, da razkrijejo informacije, potrebne za razumevanje njihovih vplivov na zadeve v zvezi s trajnostnostjo, in informacije, potrebne za razumevanje, kako zadeve v zvezi s trajnostnostjo vplivajo na njihov razvoj, uspešnost in položaj.“;

| (4) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 28d
  Smernice ESMA
  ESMA po posvetovanju z Evropsko agencijo za okolje in Agencijo Evropske unije za temeljne pravice izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 glede nadzora poročanja o trajnostnosti, ki ga izvajajo nacionalni pristojni organi.“ |
| --- | --- |

(4)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 28d

Smernice ESMA

ESMA po posvetovanju z Evropsko agencijo za okolje in Agencijo Evropske unije za temeljne pravice izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 glede nadzora poročanja o trajnostnosti, ki ga izvajajo nacionalni pristojni organi.“

Člen 3

Spremembe Direktive 2006/43/ES

Direktiva 2006/43/ES se spremeni:

| (1) | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Predmet urejanja
  Ta direktiva vzpostavlja pravila v zvezi z obveznimi revizijami letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ter dajanjem zagotovil o zanesljivosti letnega in konsolidiranega poročanja o trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Predmet urejanja

Ta direktiva vzpostavlja pravila v zvezi z obveznimi revizijami letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ter dajanjem zagotovil o zanesljivosti letnega in konsolidiranega poročanja o trajnostnosti.“;

| (2) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točke 2 do 6 se nadomestijo z naslednjim:






  „2. | ‚zakoniti revizor‘ je fizična oseba, ki ima v skladu s to direktivo dovoljenje pristojnih organov države članice za opravljanje obveznih revizij in, kadar je ustrezno, za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se spremeni:

(a)

točke 2 do 6 se nadomestijo z naslednjim:

„2.

‚zakoniti revizor‘ je fizična oseba, ki ima v skladu s to direktivo dovoljenje pristojnih organov države članice za opravljanje obveznih revizij in, kadar je ustrezno, za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti;

| 3. | ‚revizijsko podjetje‘ je pravna oseba ali kateri koli drugi subjekt, ne glede na svojo pravno obliko, ki ima v skladu s to direktivo dovoljenje pristojnega organa države članice za opravljanje obveznih revizij in, kadar je ustrezno, dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti; |
| --- | --- |

3.

‚revizijsko podjetje‘ je pravna oseba ali kateri koli drugi subjekt, ne glede na svojo pravno obliko, ki ima v skladu s to direktivo dovoljenje pristojnega organa države članice za opravljanje obveznih revizij in, kadar je ustrezno, dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti;

| 4. | ‚revizijski subjekt iz tretje države‘ je subjekt, ki ne glede na svojo pravno obliko izvaja revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov oziroma, kadar je ustrezno, daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti družbe iz tretje države, razen subjekta, ki je na podlagi dovoljenja, podeljenega v skladu s členom 3, registriran kot revizijsko podjetje v eni od držav članic; |
| --- | --- |

4.

‚revizijski subjekt iz tretje države‘ je subjekt, ki ne glede na svojo pravno obliko izvaja revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov oziroma, kadar je ustrezno, daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti družbe iz tretje države, razen subjekta, ki je na podlagi dovoljenja, podeljenega v skladu s členom 3, registriran kot revizijsko podjetje v eni od držav članic;

| 5. | ‚revizor iz tretje države‘ je fizična oseba, ki izvaja revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov ali, kadar je ustrezno, daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti družbe iz tretje države, razen osebe, ki je na podlagi dovoljenja, podeljenega v skladu s členoma 3 in 44, registrirana kot zakoniti revizor v eni od držav članic; |
| --- | --- |

5.

‚revizor iz tretje države‘ je fizična oseba, ki izvaja revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov ali, kadar je ustrezno, daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti družbe iz tretje države, razen osebe, ki je na podlagi dovoljenja, podeljenega v skladu s členoma 3 in 44, registrirana kot zakoniti revizor v eni od držav članic;

| 6. | ‚revizor skupine‘ je zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki izvaja obvezno revizijo konsolidiranih računovodskih izkazov ali, kadar je ustrezno, dajanje zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti;“; |
| --- | --- |

6.

‚revizor skupine‘ je zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki izvaja obvezno revizijo konsolidiranih računovodskih izkazov ali, kadar je ustrezno, dajanje zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti;“;

| (b) | vstavi se naslednja točka:






  „16a. | ‚ključni trajnostnostni partner/ključni trajnostnostni partnerji‘ je/so:






  (a) | zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki ga/jih revizijsko podjetje imenuje za posamezni posel dajanja zagotovil glede zanesljivosti poročanja o trajnostnosti kot glavnega odgovornega/ glavne odgovorne za izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v imenu revizijskega podjetja, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednja točka:

„16a.

‚ključni trajnostnostni partner/ključni trajnostnostni partnerji‘ je/so:

(a)

zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki ga/jih revizijsko podjetje imenuje za posamezni posel dajanja zagotovil glede zanesljivosti poročanja o trajnostnosti kot glavnega odgovornega/ glavne odgovorne za izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v imenu revizijskega podjetja, ali

| (b) | v primeru dajanja zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti vsaj zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki ga/jih revizijsko podjetje imenuje kot glavnega odgovornega/glavne odgovorne za izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti na ravni skupine, in zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki je/so določen/določeni kot glavni odgovorni na ravni pomembnih odvisnih podjetij, ali |
| --- | --- |

(b)

v primeru dajanja zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti vsaj zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki ga/jih revizijsko podjetje imenuje kot glavnega odgovornega/glavne odgovorne za izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti na ravni skupine, in zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki je/so določen/določeni kot glavni odgovorni na ravni pomembnih odvisnih podjetij, ali

| (c) | zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki podpiše/podpišejo poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti iz člena 28a;“; |
| --- | --- |

(c)

zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki podpiše/podpišejo poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti iz člena 28a;“;

| (c) | dodajo se naslednje točke:






  „21. | ‚poročanje o trajnostnosti‘ je poročanje o trajnostnosti, kot je opredeljeno v členu 2, točka 18, Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodajo se naslednje točke:

„21.

‚poročanje o trajnostnosti‘ je poročanje o trajnostnosti, kot je opredeljeno v členu 2, točka 18, Direktive 2013/34/EU;

| 22. | ‚dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti‘ je izvajanje postopkov, katerih rezultat je mnenje, ki ga zakoniti revizor ali revizijsko podjetje izrazi v skladu s členom 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), in členom 34(2) Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- |

22.

‚dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti‘ je izvajanje postopkov, katerih rezultat je mnenje, ki ga zakoniti revizor ali revizijsko podjetje izrazi v skladu s členom 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), in členom 34(2) Direktive 2013/34/EU;

| 23. | ‚neodvisni ponudnik storitev dajanja zagotovil‘ je organ za ugotavljanje skladnosti, akreditiran v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*26) za posebno dejavnost ocene skladnosti iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), Direktive 2013/34/EU. |
| --- | --- |

23.

‚neodvisni ponudnik storitev dajanja zagotovil‘ je organ za ugotavljanje skladnosti, akreditiran v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*26) za posebno dejavnost ocene skladnosti iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), Direktive 2013/34/EU.

*26

(*26)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).“;"

*26

| (3) | člen 6 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 6
  Izobrazba

  1.   Brez poseganja v člen 11 se fizični osebi lahko dovoli opravljanje obvezne revizije le, če je po pridobitvi izobrazbe, ustrezne za vpis na univerzitetno ali enakovredno raven, zaključila tečaj teoretičnega usposabljanja, opravila praktično usposabljanje in opravila izpit o strokovni usposobljenosti, ki je enakovreden zaključnemu izpitu na univerzitetni ali enakovredni ravni, ki ga organizira ali priznava zadevna država članica.


  2.   Poleg dovoljenja za opravljanje obvezne revizije iz odstavka 1 tega člena se lahko fizični osebi dovoli izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, kadar so izpolnjene dodatne posebne zahteve iz člena 7(2), člena 8(3), člena 10(1), drugi pododstavek, in člena 14(2), četrti pododstavek, te direktive.


  3.   Pristojni organi iz člena 32 med seboj sodelujejo za doseganje konvergence zahtev iz tega člena. Pri tem sodelovanju upoštevajo razvoj področja revizije in poklica revizorja ter zlasti konvergenco, ki je bila v tem poklicu že dosežena. Če je ta konvergenca povezana z obvezno revizijo in dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti subjektov javnega interesa, sodelujejo z Odborom evropskih organov za nadzor revizorjev (CEAOB) in pristojnimi organi iz člena 20 Uredbe (EU) št. 537/2014.“; |
| --- | --- |

(3)

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Izobrazba

1.   Brez poseganja v člen 11 se fizični osebi lahko dovoli opravljanje obvezne revizije le, če je po pridobitvi izobrazbe, ustrezne za vpis na univerzitetno ali enakovredno raven, zaključila tečaj teoretičnega usposabljanja, opravila praktično usposabljanje in opravila izpit o strokovni usposobljenosti, ki je enakovreden zaključnemu izpitu na univerzitetni ali enakovredni ravni, ki ga organizira ali priznava zadevna država članica.

2.   Poleg dovoljenja za opravljanje obvezne revizije iz odstavka 1 tega člena se lahko fizični osebi dovoli izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, kadar so izpolnjene dodatne posebne zahteve iz člena 7(2), člena 8(3), člena 10(1), drugi pododstavek, in člena 14(2), četrti pododstavek, te direktive.

3.   Pristojni organi iz člena 32 med seboj sodelujejo za doseganje konvergence zahtev iz tega člena. Pri tem sodelovanju upoštevajo razvoj področja revizije in poklica revizorja ter zlasti konvergenco, ki je bila v tem poklicu že dosežena. Če je ta konvergenca povezana z obvezno revizijo in dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti subjektov javnega interesa, sodelujejo z Odborom evropskih organov za nadzor revizorjev (CEAOB) in pristojnimi organi iz člena 20 Uredbe (EU) št. 537/2014.“;

| (4) | člen 7 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7
  Izpit o strokovni usposobljenosti

  1.   Izpit o strokovni usposobljenosti iz člena 6 zagotavlja potrebno raven teoretičnega znanja pri predmetih, ki so pomembni za obvezno revizijo in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in sposobnost uporabe tega znanja v praksi. Vsaj del tega izpita se opravi pisno.


  2.   Da bi se zakonitemu revizorju dovolilo tudi izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, mora izpit o strokovni usposobljenosti iz člena 6 zagotavljati potrebno raven teoretičnega znanja pri predmetih, ki so pomembni za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in zmožnost uporabe tega znanja v praksi. Vsaj del tega izpita se opravi pisno“; |
| --- | --- |

(4)

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Izpit o strokovni usposobljenosti

1.   Izpit o strokovni usposobljenosti iz člena 6 zagotavlja potrebno raven teoretičnega znanja pri predmetih, ki so pomembni za obvezno revizijo in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in sposobnost uporabe tega znanja v praksi. Vsaj del tega izpita se opravi pisno.

2.   Da bi se zakonitemu revizorju dovolilo tudi izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, mora izpit o strokovni usposobljenosti iz člena 6 zagotavljati potrebno raven teoretičnega znanja pri predmetih, ki so pomembni za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in zmožnost uporabe tega znanja v praksi. Vsaj del tega izpita se opravi pisno“;

| (5) | v členu 8 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Da bi se zakonitemu revizorju dovolilo tudi izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, preskus teoretičnega znanja iz odstavka 1 zajema vsaj še naslednje predmete:






  (a) | pravne zahteve in standardi v zvezi s pripravo letnega in konsolidiranega poročanja o trajnostnosti; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 8 se doda naslednji odstavek:

„3.   Da bi se zakonitemu revizorju dovolilo tudi izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, preskus teoretičnega znanja iz odstavka 1 zajema vsaj še naslednje predmete:

(a)

pravne zahteve in standardi v zvezi s pripravo letnega in konsolidiranega poročanja o trajnostnosti;

| (b) | analiza trajnostnosti; |
| --- | --- |

(b)

analiza trajnostnosti;

| (c) | postopki skrbnega pregleda glede zadev v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

(c)

postopki skrbnega pregleda glede zadev v zvezi s trajnostnostjo;

| (d) | pravne zahteve in standardi dajanja zagotovil za poročanje o trajnostnosti iz člena 26a.“; |
| --- | --- |

(d)

pravne zahteve in standardi dajanja zagotovil za poročanje o trajnostnosti iz člena 26a.“;

| (6) | v členu 10(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Da bi se zakonitemu revizorju ali pripravniku dovolilo tudi izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vsaj osem mesecev praktičnega usposabljanja iz prvega pododstavka opravi s področja dajanja zagotovil o zanesljivosti letnega in konsolidiranega poročanja o trajnostnosti ali drugih storitev v zvezi s trajnostnostjo.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 10(1) se doda naslednji pododstavek:

„Da bi se zakonitemu revizorju ali pripravniku dovolilo tudi izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vsaj osem mesecev praktičnega usposabljanja iz prvega pododstavka opravi s področja dajanja zagotovil o zanesljivosti letnega in konsolidiranega poročanja o trajnostnosti ali drugih storitev v zvezi s trajnostnostjo.“;

| (7) | člen 12 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 12
  Povezovanje praktičnega usposabljanja in teoretične izobrazbe

  1.   Države članice lahko določijo, da se obdobja teoretičnega izobraževanja o predmetih iz člena 8(1) in (2), štejejo k obdobju poklicne dejavnosti iz člena 11, pod pogojem, da je potrjeno z državno priznanim izpitom države članice. To izobraževanje ne sme trajati manj kot eno leto in ne sme skrajšati obdobja poklicne dejavnosti za več kot štiri leta.


  2.   Obdobje poklicne dejavnosti in praktičnega usposabljanja ni krajše od obdobja teoretičnega izobraževanja in praktičnega usposabljanja iz člena 10(1), prvi pododstavek.“; |
| --- | --- |

(7)

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Povezovanje praktičnega usposabljanja in teoretične izobrazbe

1.   Države članice lahko določijo, da se obdobja teoretičnega izobraževanja o predmetih iz člena 8(1) in (2), štejejo k obdobju poklicne dejavnosti iz člena 11, pod pogojem, da je potrjeno z državno priznanim izpitom države članice. To izobraževanje ne sme trajati manj kot eno leto in ne sme skrajšati obdobja poklicne dejavnosti za več kot štiri leta.

2.   Obdobje poklicne dejavnosti in praktičnega usposabljanja ni krajše od obdobja teoretičnega izobraževanja in praktičnega usposabljanja iz člena 10(1), prvi pododstavek.“;

| (8) | v členu 14(2) se doda naslednji pododstavek:

  „Da bi se zakonitemu revizorju dovolilo tudi izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, preskus usposobljenosti iz prvega pododstavka pokriva ustrezno znanje zakonitega revizorja o pravu in o predpisih zadevne države članice gostiteljice, kolikor je to pomembno za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 14(2) se doda naslednji pododstavek:

„Da bi se zakonitemu revizorju dovolilo tudi izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, preskus usposobljenosti iz prvega pododstavka pokriva ustrezno znanje zakonitega revizorja o pravu in o predpisih zadevne države članice gostiteljice, kolikor je to pomembno za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“;

| (9) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 14a
  Zakoniti revizorji, ki jim je dovoljenje podeljeno ali so priznani pred 1. januarjem 2024, in osebe, ki so 1. januarja 2024 v postopku pridobivanja dovoljenja za zakonite revizorje
  Države članice zagotovijo, da za zakonite revizorje, ki jim je dovoljenje podeljeno ali so priznani za opravljanje obveznih revizij pred 1. januarjem 2024, ne veljajo zahteve iz člena 7(2), člena 8(3), člena 10(1), drugi pododstavek, in člena 14(2), četrti pododstavek.
  Države članice zagotovijo, da za osebe, ki so 1. januarja 2024 v postopku pridobivanja dovoljenja iz členov 6 do 14, ne veljajo zahteve iz člena 7(2), člena 8(3), člena 10(1), drugi pododstavek, in člena 14(2), četrti pododstavek, pod pogojem, da postopek zaključijo do 1. januarja 2026.
  Države članice s stalnim izobraževanjem iz člena 13 zagotovijo, da zakoniti revizorji, ki jim je dovoljenje podeljeno pred 1. januarjem 2026 in želijo izvajati dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, pridobijo potrebno znanje s področja poročanja o trajnostnosti in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vključno s predmeti s seznama v členu 8(3).“; |
| --- | --- |

(9)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 14a

Zakoniti revizorji, ki jim je dovoljenje podeljeno ali so priznani pred 1. januarjem 2024, in osebe, ki so 1. januarja 2024 v postopku pridobivanja dovoljenja za zakonite revizorje

Države članice zagotovijo, da za zakonite revizorje, ki jim je dovoljenje podeljeno ali so priznani za opravljanje obveznih revizij pred 1. januarjem 2024, ne veljajo zahteve iz člena 7(2), člena 8(3), člena 10(1), drugi pododstavek, in člena 14(2), četrti pododstavek.

Države članice zagotovijo, da za osebe, ki so 1. januarja 2024 v postopku pridobivanja dovoljenja iz členov 6 do 14, ne veljajo zahteve iz člena 7(2), člena 8(3), člena 10(1), drugi pododstavek, in člena 14(2), četrti pododstavek, pod pogojem, da postopek zaključijo do 1. januarja 2026.

Države članice s stalnim izobraževanjem iz člena 13 zagotovijo, da zakoniti revizorji, ki jim je dovoljenje podeljeno pred 1. januarjem 2026 in želijo izvajati dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, pridobijo potrebno znanje s področja poročanja o trajnostnosti in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vključno s predmeti s seznama v členu 8(3).“;

| (10) | člen 16 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za zakonite revizorje vsebuje javni register vsaj naslednje podatke:






  (a) | ime, naslov in registracijsko številko; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

člen 16 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za zakonite revizorje vsebuje javni register vsaj naslednje podatke:

(a)

ime, naslov in registracijsko številko;

| (b) | če pride v poštev, ime, naslov, spletni naslov in registracijsko številko revizijskega podjetja/podjetij, v katerem je zakoniti revizor zaposlen ali s katerim je povezan kot partner ali kako drugače; |
| --- | --- |

(b)

če pride v poštev, ime, naslov, spletni naslov in registracijsko številko revizijskega podjetja/podjetij, v katerem je zakoniti revizor zaposlen ali s katerim je povezan kot partner ali kako drugače;

| (c) | navedbo, ali ima zakoniti revizor tudi dovoljenje za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti; |
| --- | --- |

(c)

navedbo, ali ima zakoniti revizor tudi dovoljenje za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti;

| (d) | vse ostale registracije, če je registriran kot zakoniti revizor pri pristojnih organih drugih držav članic ali kot revizor v tretjih državah, vključno z imenom organa za registriranje oziroma imeni organov za registriranje ter, če je primerno, registracijsko številko oziroma številkami ter navedbo, ali se registracija nanaša na obvezno revizijo, zagotavljanje zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali oboje.“; |
| --- | --- |

(d)

vse ostale registracije, če je registriran kot zakoniti revizor pri pristojnih organih drugih držav članic ali kot revizor v tretjih državah, vključno z imenom organa za registriranje oziroma imeni organov za registriranje ter, če je primerno, registracijsko številko oziroma številkami ter navedbo, ali se registracija nanaša na obvezno revizijo, zagotavljanje zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali oboje.“;

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

  „V registru se navedene, ali so revizorji iz tretjih držav, ki so navedeni v prvem pododstavku, registrirani za izvajanje obvezne revizije, zagotavljanja zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali za oboje.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„V registru se navedene, ali so revizorji iz tretjih držav, ki so navedeni v prvem pododstavku, registrirani za izvajanje obvezne revizije, zagotavljanja zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali za oboje.“;

| (11) | člen 17 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | ime in registracijsko številko vseh zakonitih revizorjev, ki so zaposleni v revizijskem podjetju ali pa so z njim povezani kot partnerji ali kako drugače, ter navedbo, ali imajo tudi dovoljenje za izvajanje zagotavljanja zanesljivosti poročanja o trajnostnosti;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

člen 17 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

ime in registracijsko številko vseh zakonitih revizorjev, ki so zaposleni v revizijskem podjetju ali pa so z njim povezani kot partnerji ali kako drugače, ter navedbo, ali imajo tudi dovoljenje za izvajanje zagotavljanja zanesljivosti poročanja o trajnostnosti;“

| (b) | v odstavku 1 se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | vse ostale registracije, če so registrirana kot revizijsko podjetje pri pristojnih organih drugih držav članic ali kot revizijski subjekt v tretjih državah, vključno z imenom organa za registriranje oziroma imeni organov za registriranje ter, če je ustrezno, registracijsko številko oziroma številkami ter navedbo, ali se registracija nanaša na obvezno revizijo, zagotavljanje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali na oboje.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

vse ostale registracije, če so registrirana kot revizijsko podjetje pri pristojnih organih drugih držav članic ali kot revizijski subjekt v tretjih državah, vključno z imenom organa za registriranje oziroma imeni organov za registriranje ter, če je ustrezno, registracijsko številko oziroma številkami ter navedbo, ali se registracija nanaša na obvezno revizijo, zagotavljanje o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali na oboje.“;

| (c) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

  „V registru se navedene, ali so revizijski subjekti iz tretjih držav, ki so navedeni v prvem pododstavku, registrirani za izvajanje obvezne revizije, zagotavljanja zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali za oboje.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„V registru se navedene, ali so revizijski subjekti iz tretjih držav, ki so navedeni v prvem pododstavku, registrirani za izvajanje obvezne revizije, zagotavljanja zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali za oboje.“;

| (12) | člen 24b se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice zagotovijo, da kadar obvezno revizijo izvaja revizijsko podjetje, to podjetje imenuje vsaj enega ključnega revizijskega partnerja. Revizijsko podjetje ključnim revizijskim partnerjem zagotovi zadostna sredstva in osebje, ki ima potrebne sposobnosti in zmožnosti za ustrezno opravljanje njihovih nalog.
  Države članice zagotovijo, da kadar izvajanje zagotavljanja zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvaja revizijsko podjetje, to podjetje imenuje vsaj enega ključnega partnerja na področju trajnostnosti, ki je lahko ključni revizijski partner ali eden od njih. Revizijsko podjetje ključnim revizijskim partnerjem zagotovi zadostna sredstva in osebje, ki ima potrebne kompetence in zmožnosti za ustrezno opravljanje njihovih nalog.
  Glavna merila, na podlagi katerih revizijsko podjetje izbere ključnega revizijskega partnerja oziroma partnerje in, kadar je ustrezno, ključnega partnerja oziroma partnerje na področju trajnostnosti, ki jih je treba imenovati, so zagotavljanje kakovostne revizije in kakovostnega zagotavljanja zanesljivosti, neodvisnost in usposobljenost.
  Ključni revizijski partner oziroma partnerji dejavno sodelujejo pri izvajanju obvezne revizije. Ključni partner na področju trajnostnosti dejavno sodeluje pri izvajanju zagotavljanja zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“; |
| --- | --- | --- |

(12)

člen 24b se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da kadar obvezno revizijo izvaja revizijsko podjetje, to podjetje imenuje vsaj enega ključnega revizijskega partnerja. Revizijsko podjetje ključnim revizijskim partnerjem zagotovi zadostna sredstva in osebje, ki ima potrebne sposobnosti in zmožnosti za ustrezno opravljanje njihovih nalog.

Države članice zagotovijo, da kadar izvajanje zagotavljanja zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvaja revizijsko podjetje, to podjetje imenuje vsaj enega ključnega partnerja na področju trajnostnosti, ki je lahko ključni revizijski partner ali eden od njih. Revizijsko podjetje ključnim revizijskim partnerjem zagotovi zadostna sredstva in osebje, ki ima potrebne kompetence in zmožnosti za ustrezno opravljanje njihovih nalog.

Glavna merila, na podlagi katerih revizijsko podjetje izbere ključnega revizijskega partnerja oziroma partnerje in, kadar je ustrezno, ključnega partnerja oziroma partnerje na področju trajnostnosti, ki jih je treba imenovati, so zagotavljanje kakovostne revizije in kakovostnega zagotavljanja zanesljivosti, neodvisnost in usposobljenost.

Ključni revizijski partner oziroma partnerji dejavno sodelujejo pri izvajanju obvezne revizije. Ključni partner na področju trajnostnosti dejavno sodeluje pri izvajanju zagotavljanja zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „2a.   Zakoniti revizor med izvajanjem dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti poslu nameni dovolj časa in mu dodeli dovolj virov za ustrezno opravljanje svojih nalog.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Zakoniti revizor med izvajanjem dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti poslu nameni dovolj časa in mu dodeli dovolj virov za ustrezno opravljanje svojih nalog.“;

| (c) | v odstavku 4 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:






  „(b) | v primeru revizijskega podjetja ime ključnega revizijskega partnerja oziroma imena ključnih revizijskih partnerjev in, kadar je ustrezno, ime ključnega partnerja oziroma ključnih partnerjev na področju trajnostnosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:

„(b)

v primeru revizijskega podjetja ime ključnega revizijskega partnerja oziroma imena ključnih revizijskih partnerjev in, kadar je ustrezno, ime ključnega partnerja oziroma ključnih partnerjev na področju trajnostnosti;

| (c) | zaračunana plačila za obvezno revizijo, za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti in za druge storitve v vsakem poslovnem letu.“; |
| --- | --- |

(c)

zaračunana plačila za obvezno revizijo, za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti in za druge storitve v vsakem poslovnem letu.“;

| (d) | vstavi se naslednji odstavek:

  „5a.   Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje pripravi spis o dajanju zagotovil za vsak posel dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.
  Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje dokumentira vsaj podatke, evidentirane v skladu s členom 22b, kar zadeva dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.
  Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje hrani vse druge podatke in dokumente, ki so pomembni za utemeljitev poročila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti iz člena 28a ter za spremljanje skladnosti s to direktivo in drugimi veljavnimi zakonskimi zahtevami, kar zadeva dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.
  Spis o dajanju zagotovil se zaključi najpozneje 60 dni po datumu podpisa poročila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti iz člena 28a.
  Kadar obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvaja isti zakoniti revizor, se lahko spis o dajanju zagotovil vključi v revizijski spis.“; |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednji odstavek:

„5a.   Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje pripravi spis o dajanju zagotovil za vsak posel dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje dokumentira vsaj podatke, evidentirane v skladu s členom 22b, kar zadeva dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje hrani vse druge podatke in dokumente, ki so pomembni za utemeljitev poročila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti iz člena 28a ter za spremljanje skladnosti s to direktivo in drugimi veljavnimi zakonskimi zahtevami, kar zadeva dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

Spis o dajanju zagotovil se zaključi najpozneje 60 dni po datumu podpisa poročila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti iz člena 28a.

Kadar obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvaja isti zakoniti revizor, se lahko spis o dajanju zagotovil vključi v revizijski spis.“;

| (e) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje evidentira vse pisne pritožbe, prejete v zvezi z uspešnostjo izvedenih obveznih revizij in uspešnostjo izvedenih poslov dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje evidentira vse pisne pritožbe, prejete v zvezi z uspešnostjo izvedenih obveznih revizij in uspešnostjo izvedenih poslov dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“;

| (13) | člen 25 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 25
  Plačila za revizijske storitve in dajanje zagotovil
  Države članice zagotovijo vzpostavitev ustreznih pravil, ki zagotavljajo, da plačila za revizijske storitve in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti:






  (a) | niso pod vplivom ali niso določena z zagotavljanjem dodatnih storitev za subjekt, ki je predmet obvezne revizije ali dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ter |
| --- | --- | --- |

(13)

člen 25 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 25

Plačila za revizijske storitve in dajanje zagotovil

Države članice zagotovijo vzpostavitev ustreznih pravil, ki zagotavljajo, da plačila za revizijske storitve in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti:

(a)

niso pod vplivom ali niso določena z zagotavljanjem dodatnih storitev za subjekt, ki je predmet obvezne revizije ali dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ter

| (b) | se zanje ne zahtevajo nikakršni pogoji.“; |
| --- | --- |

(b)

se zanje ne zahtevajo nikakršni pogoji.“;

| (14) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 25b
  Poklicna etika, neodvisnost, nepristranskost, zaupnost in poslovna skrivnost v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti
  Zahteve iz členov 21 do 24a v zvezi z obvezno revizijo računovodskih izkazov se smiselno uporabljajo za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.


  Člen 25c
  Prepovedane nerevizijske storitve, pri katerih zakoniti revizor daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti subjekta javnega interesa

  1.   Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti subjekta javnega interesa, ali kateri koli član mreže, ki ji zakoniti revizor ali revizijsko podjetje pripada, ne sme za subjekt javnega interesa, ki je predmet zagotovila o zanesljivosti poročanja, njegovo nadrejeno podjetje ali odvisna podjetja v Uniji neposredno ali posredno opravljati nerevizijskih storitev iz člena 5(1), drugi pododstavek, točki (b) in (c) ter točke (e) do (k), Uredbe (EU) št. 537/2014:






  (a) | v obdobju med začetkom obdobja, ki je predmet dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in izdajo poročila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ter |
| --- | --- | --- |

(14)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 25b

Poklicna etika, neodvisnost, nepristranskost, zaupnost in poslovna skrivnost v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti

Zahteve iz členov 21 do 24a v zvezi z obvezno revizijo računovodskih izkazov se smiselno uporabljajo za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

Člen 25c

Prepovedane nerevizijske storitve, pri katerih zakoniti revizor daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti subjekta javnega interesa

1.   Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti subjekta javnega interesa, ali kateri koli član mreže, ki ji zakoniti revizor ali revizijsko podjetje pripada, ne sme za subjekt javnega interesa, ki je predmet zagotovila o zanesljivosti poročanja, njegovo nadrejeno podjetje ali odvisna podjetja v Uniji neposredno ali posredno opravljati nerevizijskih storitev iz člena 5(1), drugi pododstavek, točki (b) in (c) ter točke (e) do (k), Uredbe (EU) št. 537/2014:

(a)

v obdobju med začetkom obdobja, ki je predmet dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, in izdajo poročila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ter

| (b) | v poslovnem letu, ki je neposredno pred obdobjem iz točke (a) tega odstavka, v povezavi s storitvami iz člena 5(1), drugi pododstavek, točka (e), Uredbe (EU) št. 537/2014. |
| --- | --- |

(b)

v poslovnem letu, ki je neposredno pred obdobjem iz točke (a) tega odstavka, v povezavi s storitvami iz člena 5(1), drugi pododstavek, točka (e), Uredbe (EU) št. 537/2014.

2.   Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki izvaja dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti subjektov javnega interesa, in, kadar je zakoniti revizor ali revizijsko podjetje član mreže, vsak član take mreže lahko za subjekt javnega interesa, ki je predmet dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, njegovo nadrejeno podjetje ali odvisna podjetja opravlja nerevizijske storitve, ki niso prepovedane nerevizijske storitve iz odstavka 1 tega člena ali, če je ustrezno, prepovedane nerevizijske storitve iz člena 5(1), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 537/2014, ali storitve, za katere države članice menijo, da pomenijo nevarnost za neodvisnost, iz člena 5(2) navedene uredbe, če to odobri revizijska komisija, potem ko ustrezno oceni nevarnosti za neodvisnost in zaščitne ukrepe, ki se uporabljajo v skladu s členom 22b te direktive.

3.   Kadar član mreže, ki ji pripada zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki izvaja dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti subjekta javnega interesa, opravlja prepovedane nerevizijske storitve iz odstavka 1 tega člena za podjetje s sedežem v tretji državi, ki je podrejeno subjektu javnega interesa, ki je predmet dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, zadevni zakoniti revizor ali revizijsko podjetje oceni, ali je zaradi opravljanja teh storitev s strani člana mreže ogrožena njegova neodvisnost.

Če to vpliva na njegovo neodvisnost, zakoniti revizor ali revizijsko podjetje sprejme zaščitne ukrepe za ublažitev tveganj, ki so posledica opravljanja prepovedanih nerevizijskih storitev iz odstavka 1 tega člena v tretji državi. Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje lahko še naprej daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti subjekta javnega interesa le, če lahko v skladu s členom 22b utemelji, da to ne vpliva na njegovo strokovno presojo in poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

Člen 25d

Nepravilnosti

Člen 7 Uredbe (EU) št. 537/2014 se smiselno uporablja za zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje, ki izvaja dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti subjekta javnega interesa.“;

| (15) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 26a
  Standardi dajanja zagotovil za poročanje o trajnostnosti

  1.   Države članice od zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij zahtevajo, da dajo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v skladu s standardi dajanja zagotovil, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 3.


  2.   Države članice lahko uporabljajo nacionalne standarde, postopke ali zahteve za dajanje zagotovil, dokler Komisija ne sprejme standarda dajanja zagotovil, ki zadeva isto področje.
  Države članice sporočijo Komisiji nacionalne standarde, postopke ali zahteve za dajanje zagotovil vsaj tri mesece pred začetkom njihove veljavnosti.


  3.   Komisija najpozneje do 1. oktobra 2026 sprejme delegirane akte v skladu s členom 48a za dopolnitev te direktive, da se določijo standardi dajanja omejenih zagotovil o določitvi postopkov, ki jih revizorji in revizijska podjetja izvedejo za oblikovanje zaključkov o dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vključno z načrtovanjem poslov, upoštevanjem tveganj in odzivom na tveganja, ter vrsta zaključkov, ki se vključijo v poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnosti ali, kadar je ustrezno, revizijsko poročilo.
  Komisija najpozneje do 1. oktobra 2028 sprejme delegirane akte v skladu s členom 48a za dopolnitev te direktive, da se določijo standardi za sprejemljivo zagotovilo na podlagi ocene, s katero se ugotovi, ali je sprejemljivo zagotovilo izvedljivo za revizorje in podjetja. Ob upoštevanju rezultatov ocene in če je na podlagi ocene potrebno, se v delegiranih aktih določi datum, od katerega mora mnenje iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), temeljiti na poslu dajanja sprejemljivega zagotovila, ki temelji na teh standardih dajanja sprejemljivih zagotovil.
  Komisija lahko sprejme standarde dajanja zagotovil iz prvega in drugega pododstavka samo, če:






  (a) | so bili razviti po primernem predpisanem postopku, pod javnim nadzorom in z zagotovljeno preglednostjo; |
| --- | --- | --- |

(15)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 26a

Standardi dajanja zagotovil za poročanje o trajnostnosti

1.   Države članice od zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij zahtevajo, da dajo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v skladu s standardi dajanja zagotovil, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 3.

2.   Države članice lahko uporabljajo nacionalne standarde, postopke ali zahteve za dajanje zagotovil, dokler Komisija ne sprejme standarda dajanja zagotovil, ki zadeva isto področje.

Države članice sporočijo Komisiji nacionalne standarde, postopke ali zahteve za dajanje zagotovil vsaj tri mesece pred začetkom njihove veljavnosti.

3.   Komisija najpozneje do 1. oktobra 2026 sprejme delegirane akte v skladu s členom 48a za dopolnitev te direktive, da se določijo standardi dajanja omejenih zagotovil o določitvi postopkov, ki jih revizorji in revizijska podjetja izvedejo za oblikovanje zaključkov o dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vključno z načrtovanjem poslov, upoštevanjem tveganj in odzivom na tveganja, ter vrsta zaključkov, ki se vključijo v poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnosti ali, kadar je ustrezno, revizijsko poročilo.

Komisija najpozneje do 1. oktobra 2028 sprejme delegirane akte v skladu s členom 48a za dopolnitev te direktive, da se določijo standardi za sprejemljivo zagotovilo na podlagi ocene, s katero se ugotovi, ali je sprejemljivo zagotovilo izvedljivo za revizorje in podjetja. Ob upoštevanju rezultatov ocene in če je na podlagi ocene potrebno, se v delegiranih aktih določi datum, od katerega mora mnenje iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), temeljiti na poslu dajanja sprejemljivega zagotovila, ki temelji na teh standardih dajanja sprejemljivih zagotovil.

Komisija lahko sprejme standarde dajanja zagotovil iz prvega in drugega pododstavka samo, če:

(a)

so bili razviti po primernem predpisanem postopku, pod javnim nadzorom in z zagotovljeno preglednostjo;

| (b) | prispevajo k visoki stopnji verodostojnosti in kakovosti letnega ali konsolidiranega poročanja o trajnostnosti ter |
| --- | --- |

(b)

prispevajo k visoki stopnji verodostojnosti in kakovosti letnega ali konsolidiranega poročanja o trajnostnosti ter

| (c) | koristijo splošnemu interesu Unije.“; |
| --- | --- |

(c)

koristijo splošnemu interesu Unije.“;

| (16) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 27a
  Zanesljivost konsolidiranega poročanja o trajnostnosti

  1.   Države članice zagotovijo, da v primeru dajanja zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti skupine podjetij:






  (a) | kar zadeva konsolidirano poročanje o trajnostnosti, revizor skupine nosi polno odgovornost za poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnosti iz člena 28a; |
| --- | --- | --- |

(16)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 27a

Zanesljivost konsolidiranega poročanja o trajnostnosti

1.   Države članice zagotovijo, da v primeru dajanja zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti skupine podjetij:

(a)

kar zadeva konsolidirano poročanje o trajnostnosti, revizor skupine nosi polno odgovornost za poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnosti iz člena 28a;

| (b) | revizor skupine oceni dajanje zagotovil, ki so ga za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti izvedli neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil, revizorji iz tretjih držav, zakoniti revizorji, revizijski subjekti iz tretjih držav ali revizijska podjetja, in dokumentira vrsto, čas in obseg dela, ki so ga ti revizorji opravili, po potrebi vključno s tem, da revizor skupine pregleda ustrezne dele dokumentacije teh revizorjev o dajanju zagotovil, ter |
| --- | --- |

(b)

revizor skupine oceni dajanje zagotovil, ki so ga za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti izvedli neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil, revizorji iz tretjih držav, zakoniti revizorji, revizijski subjekti iz tretjih držav ali revizijska podjetja, in dokumentira vrsto, čas in obseg dela, ki so ga ti revizorji opravili, po potrebi vključno s tem, da revizor skupine pregleda ustrezne dele dokumentacije teh revizorjev o dajanju zagotovil, ter

| (c) | revizor skupine pregleda in dokumentira dajanje zagotovil, ki so ga za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti izvedli neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil, revizorji iz tretjih držav, zakoniti revizorji, revizijski subjekti iz tretjih držav ali revizijska podjetja. |
| --- | --- |

(c)

revizor skupine pregleda in dokumentira dajanje zagotovil, ki so ga za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti izvedli neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil, revizorji iz tretjih držav, zakoniti revizorji, revizijski subjekti iz tretjih držav ali revizijska podjetja.

Dokumentacija, ki jo hrani revizor skupine, mora biti taka, da lahko ustrezen pristojni organ pregleda njegovo delo.

Za namene prvega pododstavka, točka (c), tega odstavka revizor skupine zadevne neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, revizorje iz tretjih držav, zakonite revizorje, revizijske subjekte iz tretjih držav ali revizijska podjetja zaprosi za odobritev prenosa ustrezne dokumentacije med izvajanjem dajanja zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti kot pogoj za to, da se lahko revizor skupine zanese na njihovo delo teh neodvisnih ponudnikov storitev dajanja zagotovil, revizorjev iz tretjih držav, zakonitih revizorjev, revizijskih subjektov iz tretjih držav ali revizijskih podjetij.

2.   Kadar revizor skupine ne more izpolniti zahtev iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (c), sprejme ustrezne ukrepe in obvesti pristojni organ.

Ti ukrepi po potrebi zajemajo neposredno ali zunanje izvajanje dodatnih nalog dajanja zagotovil v ustreznem odvisnem podjetju.

3.   Kadar se za revizorja skupine izvede pregled za zagotavljanje kakovosti ali preiskava v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti skupine podjetij, da revizor skupine na zahtevo pristojnemu organu na voljo ustrezno dokumentacijo, ki jo hrani v zvezi z dajanjem zagotovil, ki so ga za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti izvedli neodvisni ponudniki storitev dajanja zagotovil, revizorji iz tretjih držav, zakoniti revizorji, revizijski subjekti iz tretjih držav ali revizijska podjetja, vključno z delovnimi papirji v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti.

Pristojni organ lahko od ustreznih pristojnih organov na podlagi člena 36 zahteva dodatno dokumentacijo v zvezi z dajanjem zagotovil, ki ga je za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti izvedel kateri koli zakoniti revizor ali revizijsko podjetje.

Kadar dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti obvladujočega podjetja ali podrejenega podjetja skupine podjetij izvede kateri koli revizor ali revizijski subjekt iz tretje države, lahko pristojni organ od ustreznih pristojnih organov iz tretjih držav na podlagi delovnega dogovora zahteva dodatno dokumentacijo v zvezi z dajanjem zagotovil, ki ga je izvedel kateri koli revizor iz tretjih držav ali revizijski subjekt iz tretje države.

Z odstopanjem od tretjega pododstavka je v primeru, kadar je dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti obvladujočega podjetja ali podrejenega podjetja skupine podjetij izvedel kateri koli neodvisen ponudnik storitev dajanja zagotovil, revizor ali revizijski subjekt iz tretje države, s katerimi ni bil sklenjen delovni dogovor, revizor skupine odgovoren tudi za to, da na zahtevo ustrezno zagotovi dodatno dokumentacijo o dajanju zagotovil, ki ga je izvedel ta neodvisni ponudnik storitev dajanja zagotovil oziroma revizor ali revizijski subjekt iz tretje države, vključno z delovnimi dokumenti v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti konsolidiranega poročanja o trajnostnosti. Da bi to lahko zagotovil, hrani revizor skupine kopijo te dokumentacije ali se dogovori z neodvisnimi ponudniki storitev dajanja zagotovil oziroma revizorji ali revizijskimi subjekti iz tretjih držav o svojem dovoljenem in neomejenem dostopu do te dokumentacije na zahtevo ali sprejme druge ustrezne ukrepe. Kadar je prenos delovnih dokumentov o dajanju zagotovil iz tretje države revizorju skupine zaradi pravnih ali drugih razlogov onemogočen, pa dokumentacija, ki jo hrani revizor skupine, vsebuje dokazila, da je izvedel ustrezne postopke za pridobitev dostopa do dokumentacije o dajanju zagotovil, ter v primeru ovir, ki niso pravne in izhajajo iz zakonodaje te tretje države, dokazila v podporo obstoju takih ovir.“;

| (17) | v členu 28(2) se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | vključeno mnenje in izjava, ki temeljita na delu, opravljenem med revizijo, v skladu s členom 34(1), drugi pododstavek, točki (a) in (b), Direktive 2013/34/EU;“; |
| --- | --- | --- |

(17)

v členu 28(2) se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

vključeno mnenje in izjava, ki temeljita na delu, opravljenem med revizijo, v skladu s členom 34(1), drugi pododstavek, točki (a) in (b), Direktive 2013/34/EU;“;

| (18) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 28a
  Poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti

  1.   Zakoniti revizorji ali revizijska podjetja predstavijo rezultate dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v poročilu o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. To poročilo se pripravi v skladu z zahtevami standardov dajanja zagotovil, ki jih sprejme Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 26a(3), ali, dokler Komisija ne sprejme teh standardov o dajanju zagotovil, v skladu z nacionalnimi standardi dajanja zagotovil iz člena 26a(2).


  2.   Poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti je v pisni obliki, v njem pa je:






  (a) | opredeljen subjekt, katerega letno ali konsolidirano poročanje o trajnostnosti je predmet posla dajanja zagotovil, navedeno letno ali konsolidirano poročanje o trajnostnosti ter datum in obdobje, ki ga zajema, ter opredeljen okvir poročanja o trajnostnosti, uporabljen pri njegovi pripravi; |
| --- | --- | --- |

(18)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 28a

Poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti

1.   Zakoniti revizorji ali revizijska podjetja predstavijo rezultate dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v poročilu o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti. To poročilo se pripravi v skladu z zahtevami standardov dajanja zagotovil, ki jih sprejme Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 26a(3), ali, dokler Komisija ne sprejme teh standardov o dajanju zagotovil, v skladu z nacionalnimi standardi dajanja zagotovil iz člena 26a(2).

2.   Poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti je v pisni obliki, v njem pa je:

(a)

opredeljen subjekt, katerega letno ali konsolidirano poročanje o trajnostnosti je predmet posla dajanja zagotovil, navedeno letno ali konsolidirano poročanje o trajnostnosti ter datum in obdobje, ki ga zajema, ter opredeljen okvir poročanja o trajnostnosti, uporabljen pri njegovi pripravi;

| (b) | opisan obseg dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, v katerem se opredelijo vsaj standardi dajanja zagotovil, v skladu s katerimi je bilo izvedeno dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti; |
| --- | --- |

(b)

opisan obseg dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, v katerem se opredelijo vsaj standardi dajanja zagotovil, v skladu s katerimi je bilo izvedeno dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti;

| (c) | vključeno mnenje iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), Direktive 2013/34/EU. |
| --- | --- |

(c)

vključeno mnenje iz člena 34(1), drugi pododstavek, točka (aa), Direktive 2013/34/EU.

3.   Kadar dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvede več kot en zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, se zakoniti revizorji ali revizijska podjetja sporazumejo o rezultatih dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ter predložijo skupno poročilo in mnenje. V primeru nestrinjanja vsak zakoniti revizor ali revizijsko podjetje predstavi svoje mnenje v ločenih odstavkih poročila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ter navede razlog za nestrinjanje.

4.   Poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti podpiše in datira zakoniti revizor, ki poda zagotovilo o zanesljivosti poročanja o trajnosti. Kadar dajanje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvaja revizijsko podjetje, podpiše poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti vsaj zakoniti revizor, ki daje zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v imenu revizijskega podjetja. Kadar pri poslu istočasno sodeluje več kot en zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti podpišejo vsi zakoniti revizorji ali vsaj zakoniti revizorji, ki dajejo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti v imenu vsakega revizijskega podjetja. V izjemnih okoliščinah lahko države članice določijo, da teh podpisov ni treba razkriti javnosti, če bi to neizbežno in bistveno ogrožalo osebno varnost teh oseb.

V vsakem primeru se imena teh oseb sporočijo ustreznim pristojnim organom.

5.   Države članice lahko zahtevajo, da se, kadar obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti izvaja isti zakoniti revizor, poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnosti vključi kot ločen del revizijskega poročila.

6.   Poročilo zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja o konsolidiranem poročanju o trajnostnosti ustreza zahtevam iz odstavkov 1 do 5.“;

| (19) | člen 29 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | osebe, ki izvajajo preglede zagotavljanja kakovosti, imajo ustrezno strokovno izobrazbo in izkušnje na področju obvezne revizije, računovodskega poročanja ter, kadar je ustrezno, poročanja o trajnostnosti in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali drugih storitvah, povezanih s trajnostnostjo, v povezavi s posebnim usposabljanjem za preglede zagotavljanja kakovosti;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

člen 29 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

osebe, ki izvajajo preglede zagotavljanja kakovosti, imajo ustrezno strokovno izobrazbo in izkušnje na področju obvezne revizije, računovodskega poročanja ter, kadar je ustrezno, poročanja o trajnostnosti in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali drugih storitvah, povezanih s trajnostnostjo, v povezavi s posebnim usposabljanjem za preglede zagotavljanja kakovosti;“;

| (b) | v odstavku 1 se točka (f) nadomesti z naslednjim:






  „(f) | pregled zagotavljanja kakovosti, podprt z ustrezno preiskavo izbranih revizijskih spisov in, kadar je ustrezno, spisov o dajanju zagotovil, vključuje oceno skladnosti z uporabljenimi revizijskimi standardi in zahtevami za neodvisnost ter, kadar je ustrezno, standardi dajanja zagotovil in oceno količine in kakovosti porabljenih sredstev, plačil za revizijske storitve in plačil, zaračunanih za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ter sistema notranjega obvladovanja kakovosti v revizijskem podjetju;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

„(f)

pregled zagotavljanja kakovosti, podprt z ustrezno preiskavo izbranih revizijskih spisov in, kadar je ustrezno, spisov o dajanju zagotovil, vključuje oceno skladnosti z uporabljenimi revizijskimi standardi in zahtevami za neodvisnost ter, kadar je ustrezno, standardi dajanja zagotovil in oceno količine in kakovosti porabljenih sredstev, plačil za revizijske storitve in plačil, zaračunanih za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ter sistema notranjega obvladovanja kakovosti v revizijskem podjetju;“;

| (c) | v odstavku 1 se točka (h) nadomesti z naslednjim:






  „(h) | pregledi zagotavljanja kakovosti potekajo na osnovi analize tveganja ter v primeru zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij, ki opravljajo obvezne revizije, kakor so določene v členu 2, točka 1, točka (a), in, kadar je ustrezno, dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vsaj vsakih šest let;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 1 se točka (h) nadomesti z naslednjim:

„(h)

pregledi zagotavljanja kakovosti potekajo na osnovi analize tveganja ter v primeru zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij, ki opravljajo obvezne revizije, kakor so določene v členu 2, točka 1, točka (a), in, kadar je ustrezno, dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vsaj vsakih šest let;“;

| (d) | v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | ocenjevalci imajo ustrezno strokovno izobrazbo in izkušnje na področju obvezne revizije, računovodskega poročanja, in, kadar je ustrezno, poročanja o trajnostnosti in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali drugih storitvah, povezanih s trajnostnostjo, v povezavi s posebnim usposabljanjem za preglede zagotavljanja kakovosti;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

ocenjevalci imajo ustrezno strokovno izobrazbo in izkušnje na področju obvezne revizije, računovodskega poročanja, in, kadar je ustrezno, poročanja o trajnostnosti in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali drugih storitvah, povezanih s trajnostnostjo, v povezavi s posebnim usposabljanjem za preglede zagotavljanja kakovosti;“;

| (e) | vstavi se naslednji odstavek:

  „2a.   Države članice lahko osebe, ki izvajajo preglede zagotavljanja kakovosti v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, do 31. decembra 2025 izvzamejo iz zahteve, da morajo imeti ustrezne izkušnje s poročanjem o trajnostnosti in z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali z drugimi storitvami, povezanimi s trajnostnostjo.“; |
| --- | --- |

(e)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Države članice lahko osebe, ki izvajajo preglede zagotavljanja kakovosti v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, do 31. decembra 2025 izvzamejo iz zahteve, da morajo imeti ustrezne izkušnje s poročanjem o trajnostnosti in z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ali z drugimi storitvami, povezanimi s trajnostnostjo.“;

| (20) | v členu 30 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Države članice zagotovijo učinkovite sisteme preiskav in sankcij za odkrivanje, popravljanje in preprečevanje neustreznega izvajanja obvezne revizije in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.


  2.   Države članice brez poseganja v nacionalne ureditve civilne odgovornosti določijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za zakonite revizorje in revizijska podjetja, če ti obveznih revizij ali dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ne izvajajo v skladu s predpisi, sprejetimi za izvajanje te direktive in po potrebi Uredbe (EU) št. 537/2014.
  Države članice se lahko odločijo, da ne določijo pravil o upravnih sankcijah za kršitve, za katere že velja nacionalno kazensko pravo. V tem primeru Komisiji sporočijo ustrezne določbe kazenskega prava.“; |
| --- | --- |

(20)

v členu 30 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo učinkovite sisteme preiskav in sankcij za odkrivanje, popravljanje in preprečevanje neustreznega izvajanja obvezne revizije in dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.

2.   Države članice brez poseganja v nacionalne ureditve civilne odgovornosti določijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za zakonite revizorje in revizijska podjetja, če ti obveznih revizij ali dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ne izvajajo v skladu s predpisi, sprejetimi za izvajanje te direktive in po potrebi Uredbe (EU) št. 537/2014.

Države članice se lahko odločijo, da ne določijo pravil o upravnih sankcijah za kršitve, za katere že velja nacionalno kazensko pravo. V tem primeru Komisiji sporočijo ustrezne določbe kazenskega prava.“;

| (21) | v členu 30a(1) se vstavi naslednja točka:






  „(ca) | začasna prepoved za obdobje največ treh let, v kateri zakoniti revizor, revizijsko podjetje ali ključni partner za področje trajnostnosti ne sme dajati zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti in/ali podpisovati poročil o zanesljivosti poročanja o trajnosti;“; |
| --- | --- | --- |

(21)

v členu 30a(1) se vstavi naslednja točka:

„(ca)

začasna prepoved za obdobje največ treh let, v kateri zakoniti revizor, revizijsko podjetje ali ključni partner za področje trajnostnosti ne sme dajati zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti in/ali podpisovati poročil o zanesljivosti poročanja o trajnosti;“;

| (22) | v členu 30a(1) se vstavi naslednja točka:






  „(da) | izjava o tem, da poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnosti ne izpolnjuje zahtev člena 28a te direktive;“; |
| --- | --- | --- |

(22)

v členu 30a(1) se vstavi naslednja točka:

„(da)

izjava o tem, da poročilo o zanesljivosti poročanja o trajnosti ne izpolnjuje zahtev člena 28a te direktive;“;

| (23) | člen 32 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pristojni organ vodijo osebe, ki ne delujejo na področjih obvezne revizije oziroma dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vendar imajo na teh področjih potrebno znanje. Izberejo se v skladu z neodvisnim in preglednim postopkom imenovanja.“; |
| --- | --- | --- |

(23)

člen 32 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„3.   Pristojni organ vodijo osebe, ki ne delujejo na področjih obvezne revizije oziroma dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, vendar imajo na teh področjih potrebno znanje. Izberejo se v skladu z neodvisnim in preglednim postopkom imenovanja.“;

| (b) | v odstavku 4 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | sprejetjem standardov o poklicni etiki, notranjem obvladovanju kakovosti revizijskih podjetij, revizij in dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, razen če te standarde sprejmejo ali odobrijo drugi organi države članice;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

sprejetjem standardov o poklicni etiki, notranjem obvladovanju kakovosti revizijskih podjetij, revizij in dajanju zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, razen če te standarde sprejmejo ali odobrijo drugi organi države članice;“;

| (24) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 36a
  Regulativne ureditve med državami članicami glede dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti
  Zahteve iz členov 34 in 36 glede obvezne revizije računovodskih izkazov se smiselno uporabljajo za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(24)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 36a

Regulativne ureditve med državami članicami glede dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti

Zahteve iz členov 34 in 36 glede obvezne revizije računovodskih izkazov se smiselno uporabljajo za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“;

| (25) | člen 37 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

  „Prvi pododstavek se uporablja za imenovanje zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“; |
| --- | --- | --- |

(25)

člen 37 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Prvi pododstavek se uporablja za imenovanje zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“;

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

  „Prvi pododstavek se uporablja za imenovanje zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Prvi pododstavek se uporablja za imenovanje zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“;

| (c) | člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Prepovedane so vse pogodbene klavzule, ki bi skupščini delničarjev ali članov revidiranega subjekta na podlagi odstavka 1 omejevale izbiro glede imenovanja določenega zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, ki bo izvedlo obvezno revizijo te pravne osebe in ji po možnosti dalo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, na nekatere kategorije ali sezname zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij. Vse take obstoječe klavzule so nične in neveljavne.
  Države članice zagotovijo, da imajo posamezni delničarji ali člani skupine delničarjev velikih podjetij, za katere veljata člena 19a in 29a Direktive 2013/34/EU, razen podjetij iz člena 2, točka 1, točka (a), navedene direktive, ki imajo več kot 5 % glasovalnih pravic ali 5 % kapitala podjetja, pravico, da v sprejetje skupščine delničarjev ali članov uvrstijo osnutek sklepa, ki zahteva, da akreditirana tretja oseba, ki ne pripada istemu revizijskemu podjetju ali mreži kot zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki izvaja obvezno revizijo, pripravi poročilo o nekaterih elementih poročanja o trajnostnosti in da mora biti tako poročilo na voljo skupščini delničarjev ali članov.“; |
| --- | --- |

(c)

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Prepovedane so vse pogodbene klavzule, ki bi skupščini delničarjev ali članov revidiranega subjekta na podlagi odstavka 1 omejevale izbiro glede imenovanja določenega zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, ki bo izvedlo obvezno revizijo te pravne osebe in ji po možnosti dalo zagotovila o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, na nekatere kategorije ali sezname zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij. Vse take obstoječe klavzule so nične in neveljavne.

Države članice zagotovijo, da imajo posamezni delničarji ali člani skupine delničarjev velikih podjetij, za katere veljata člena 19a in 29a Direktive 2013/34/EU, razen podjetij iz člena 2, točka 1, točka (a), navedene direktive, ki imajo več kot 5 % glasovalnih pravic ali 5 % kapitala podjetja, pravico, da v sprejetje skupščine delničarjev ali članov uvrstijo osnutek sklepa, ki zahteva, da akreditirana tretja oseba, ki ne pripada istemu revizijskemu podjetju ali mreži kot zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki izvaja obvezno revizijo, pripravi poročilo o nekaterih elementih poročanja o trajnostnosti in da mora biti tako poročilo na voljo skupščini delničarjev ali članov.“;

| (26) | člen 38 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice zagotovijo, da so zakoniti revizorji ali revizijska podjetja lahko razrešeni le na podlagi utemeljenih razlogov. Različna mnenja o računovodskih obravnavah, revizijskih postopkih oziroma postopkih poročanja o trajnostnosti ali dajanja zagotovil o trajnostnosti niso utemeljeni razlogi za razrešitev.“; |
| --- | --- | --- |

(26)

člen 38 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da so zakoniti revizorji ali revizijska podjetja lahko razrešeni le na podlagi utemeljenih razlogov. Različna mnenja o računovodskih obravnavah, revizijskih postopkih oziroma postopkih poročanja o trajnostnosti ali dajanja zagotovil o trajnostnosti niso utemeljeni razlogi za razrešitev.“;

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

  „Obveznost obveščanja iz prvega pododstavka se uporablja tudi za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Obveznost obveščanja iz prvega pododstavka se uporablja tudi za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“;

| (c) | v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:

  „Prvi pododstavek se uporablja tudi za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:

„Prvi pododstavek se uporablja tudi za dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti.“;

| (27) | člen 39 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:

  „4a.   Države članice lahko dovolijo, da naloge v zvezi s poročanjem o trajnostnosti in v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki so dodeljene revizijski komisiji, opravlja upravni ali nadzorni organ kot celota ali namenski organ, ki ga ustanovi upravni ali nadzorni organ.“; |
| --- | --- | --- |

(27)

člen 39 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„4a.   Države članice lahko dovolijo, da naloge v zvezi s poročanjem o trajnostnosti in v zvezi z dajanjem zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti, ki so dodeljene revizijski komisiji, opravlja upravni ali nadzorni organ kot celota ali namenski organ, ki ga ustanovi upravni ali nadzorni organ.“;

| (b) | v odstavku 6 se točke (a) do (e) nadomestijo z naslednjim:






  „(a) | upravni ali nadzorni organ revidiranega subjekta obvesti o rezultatu obvezne revizije in, kadar je ustrezno, dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ter pojasni, kako sta obvezna revizija in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti prispevala k celovitosti računovodskega poročanja oziroma poročanja o trajnostnosti ter kakšno vlogo je imela revizijska komisija v tem postopku; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 6 se točke (a) do (e) nadomestijo z naslednjim:

„(a)

upravni ali nadzorni organ revidiranega subjekta obvesti o rezultatu obvezne revizije in, kadar je ustrezno, dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ter pojasni, kako sta obvezna revizija in dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti prispevala k celovitosti računovodskega poročanja oziroma poročanja o trajnostnosti ter kakšno vlogo je imela revizijska komisija v tem postopku;

| (b) | spremlja postopek računovodskega poročanja in, kadar je ustrezno, poročanja o trajnostnosti, vključno z elektronskim postopkom poročanja iz člena 29d Direktive 2013/34/EU in postopkom, ki ga podjetje izvaja za določitev informacij, ki se poročajo v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, sprejetimi na podlagi člena 29b navedene direktive, ter pripravi priporočila ali predloge za zagotovitev njihove celovitosti; |
| --- | --- |

(b)

spremlja postopek računovodskega poročanja in, kadar je ustrezno, poročanja o trajnostnosti, vključno z elektronskim postopkom poročanja iz člena 29d Direktive 2013/34/EU in postopkom, ki ga podjetje izvaja za določitev informacij, ki se poročajo v skladu s standardi poročanja o trajnostnosti, sprejetimi na podlagi člena 29b navedene direktive, ter pripravi priporočila ali predloge za zagotovitev njihove celovitosti;

| (c) | spremlja učinkovitost notranjih sistemov obvladovanja kakovosti in sistemov obvladovanja tveganja v podjetju ter, kadar je ustrezno, njegove notranje revizije v zvezi z računovodskim poročanjem in, kadar je ustrezno, poročanjem o trajnostnosti podjetja, vključno z njegovim elektronskim postopkom poročanja iz člena 29d Direktive 2013/34/EU, ne da bi pri tem ogrožala njegovo neodvisnost; |
| --- | --- |

(c)

spremlja učinkovitost notranjih sistemov obvladovanja kakovosti in sistemov obvladovanja tveganja v podjetju ter, kadar je ustrezno, njegove notranje revizije v zvezi z računovodskim poročanjem in, kadar je ustrezno, poročanjem o trajnostnosti podjetja, vključno z njegovim elektronskim postopkom poročanja iz člena 29d Direktive 2013/34/EU, ne da bi pri tem ogrožala njegovo neodvisnost;

| (d) | spremlja obvezno revizijo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ter kadar je ustrezno, dajanje zagotovil o zanesljivosti letnega in konsolidiranega poročanja o trajnostnosti, zlasti njuno uspešnost, pri čemer upošteva vse ugotovitve in zaključke pristojnega organa na podlagi člena 26(6) Uredbe (EU) št. 537/2014; |
| --- | --- |

(d)

spremlja obvezno revizijo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ter kadar je ustrezno, dajanje zagotovil o zanesljivosti letnega in konsolidiranega poročanja o trajnostnosti, zlasti njuno uspešnost, pri čemer upošteva vse ugotovitve in zaključke pristojnega organa na podlagi člena 26(6) Uredbe (EU) št. 537/2014;

| (e) | pregleduje in spremlja neodvisnost zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij v skladu s členi 22, 22a, 22b, 24a, 24b, 25b, 25c in 25d te direktive ter s členom 6 Uredbe (EU) št. 537/2014 ter zlasti ustreznost opravljanja nerevizijskih storitev za revidirani subjekt v skladu s členom 5 navedene uredbe;“; |
| --- | --- |

(e)

pregleduje in spremlja neodvisnost zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij v skladu s členi 22, 22a, 22b, 24a, 24b, 25b, 25c in 25d te direktive ter s členom 6 Uredbe (EU) št. 537/2014 ter zlasti ustreznost opravljanja nerevizijskih storitev za revidirani subjekt v skladu s členom 5 navedene uredbe;“;

,

| (28) | člen 45 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Pristojni organi države članice v skladu s členi 15, 16 in 17 te direktive registrirajo vse revizorje in revizijske subjekte iz tretjih držav, kadar ti revizorji in revizijski subjekti iz tretjih držav pripravijo revizijsko poročilo o letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazih ali, kadar je ustrezno, poročilo o zanesljivosti letnega ali konsolidiranega poročanja o trajnostnosti podjetja, ki je registrirano zunaj Unije in katerega prenosljivi vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu zadevne države članice v smislu člena 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*27), razen kadar je to podjetje izdajatelj izključno nedospelih dolžniških vrednostnih papirjev, za katere velja eno od naslednjega:






  (a) | taki vrednostni papirji so bili sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v državi članici, opredeljenem v členu 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU pred 31. decembrom 2010, pri čemer je denominacija na enoto na dan izdaje vsaj 50 000 EUR ali enakovredna vsaj 50 000 EUR, če so dolžniški vrednostni papirji izraženi v drugi valuti; |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

člen 45 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Pristojni organi države članice v skladu s členi 15, 16 in 17 te direktive registrirajo vse revizorje in revizijske subjekte iz tretjih držav, kadar ti revizorji in revizijski subjekti iz tretjih držav pripravijo revizijsko poročilo o letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazih ali, kadar je ustrezno, poročilo o zanesljivosti letnega ali konsolidiranega poročanja o trajnostnosti podjetja, ki je registrirano zunaj Unije in katerega prenosljivi vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu zadevne države članice v smislu člena 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*27), razen kadar je to podjetje izdajatelj izključno nedospelih dolžniških vrednostnih papirjev, za katere velja eno od naslednjega:

(a)

taki vrednostni papirji so bili sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v državi članici, opredeljenem v členu 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU pred 31. decembrom 2010, pri čemer je denominacija na enoto na dan izdaje vsaj 50 000 EUR ali enakovredna vsaj 50 000 EUR, če so dolžniški vrednostni papirji izraženi v drugi valuti;

| (b) | taki vrednostni papirji so bili sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v državi članici, opredeljenem v členu 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU od 31. decembra 2010, pri čemer je denominacija na enoto na dan izdaje vsaj 100 000 EUR ali enakovredna vsaj 100 000 EUR, če so dolžniški vrednostni papirji izraženi v drugi valuti. |
| --- | --- |

(b)

taki vrednostni papirji so bili sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v državi članici, opredeljenem v členu 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU od 31. decembra 2010, pri čemer je denominacija na enoto na dan izdaje vsaj 100 000 EUR ali enakovredna vsaj 100 000 EUR, če so dolžniški vrednostni papirji izraženi v drugi valuti.

(*27)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;"

*27

| (b) | odstavki 4 do 6 se nadomestijo z naslednjim:

  „4.   Brez poseganja v člen 46 revizijska poročila o letnih računovodskih izkazih ali konsolidiranih računovodskih izkazih oziroma poročila o zanesljivosti letnega ali konsolidiranega poročanja o trajnostnosti iz odstavka 1 tega člena, ki jih izdajo revizorji ali revizijski subjekti iz tretjih držav, ki niso registrirani v državi članici, nimajo pravnih posledic v zadevni državi članici.“;


  5.   Država članica lahko registrira revizijski subjekt iz tretje države za namen revizije računovodskih izkazov le, če:






  (a) | večina članov njegovega upravnega ali upravljalnega organa izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov 4 do 10, razen člena 7(2), člena 8(3) in člena 10(1), drugi pododstavek; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavki 4 do 6 se nadomestijo z naslednjim:

„4.   Brez poseganja v člen 46 revizijska poročila o letnih računovodskih izkazih ali konsolidiranih računovodskih izkazih oziroma poročila o zanesljivosti letnega ali konsolidiranega poročanja o trajnostnosti iz odstavka 1 tega člena, ki jih izdajo revizorji ali revizijski subjekti iz tretjih držav, ki niso registrirani v državi članici, nimajo pravnih posledic v zadevni državi članici.“;

5.   Država članica lahko registrira revizijski subjekt iz tretje države za namen revizije računovodskih izkazov le, če:

(a)

večina članov njegovega upravnega ali upravljalnega organa izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov 4 do 10, razen člena 7(2), člena 8(3) in člena 10(1), drugi pododstavek;

| (b) | revizor iz tretje države, ki izvaja revizijo v imenu tega revizijskega subjekta iz tretje države, izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov 4 do 10, razen člena 7(2), člena 8(3) in člena 10(1), drugi pododstavek; |
| --- | --- |

(b)

revizor iz tretje države, ki izvaja revizijo v imenu tega revizijskega subjekta iz tretje države, izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov 4 do 10, razen člena 7(2), člena 8(3) in člena 10(1), drugi pododstavek;

| (c) | se revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov iz odstavka 1 tega člena izvajajo v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi iz člena 26 ter v skladu z zahtevami iz členov 22, 22b in 25 ali v skladu z enakovrednimi standardi in zahtevami; |
| --- | --- |

(c)

se revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov iz odstavka 1 tega člena izvajajo v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi iz člena 26 ter v skladu z zahtevami iz členov 22, 22b in 25 ali v skladu z enakovrednimi standardi in zahtevami;

| (d) | revizijski subjekt iz tretje države na svojem spletnem mestu objavi letno poročilo o preglednosti, ki vključuje podatke iz člena 13 Uredbe (EU) št. 537/2014, ali izpolnjuje enakovredne zahteve po razkritju. |
| --- | --- |

(d)

revizijski subjekt iz tretje države na svojem spletnem mestu objavi letno poročilo o preglednosti, ki vključuje podatke iz člena 13 Uredbe (EU) št. 537/2014, ali izpolnjuje enakovredne zahteve po razkritju.

Država članica lahko registrira revizijski subjekt iz tretje države za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti le, če:

| (a) | večina članov njegovega upravnega ali upravljalnega organa izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov 4 do 10; |
| --- | --- |

(a)

večina članov njegovega upravnega ali upravljalnega organa izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov 4 do 10;

| (b) | revizor iz tretje države, ki izvaja zagotavljanje zanesljivosti v imenu tega revizijskega subjekta, izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov 4 do 10; |
| --- | --- |

(b)

revizor iz tretje države, ki izvaja zagotavljanje zanesljivosti v imenu tega revizijskega subjekta, izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov 4 do 10;

| (c) | se dajanje zagotovil o zanesljivosti letnega ali konsolidiranega poročanja o trajnostnosti iz odstavka 1 izvaja v skladu s standardi dajanja zagotovil iz člena 26a ter zahtevami, določenimi v členih 22, 22b, 25 in 25b, ali enakovrednimi standardi in zahtevami; |
| --- | --- |

(c)

se dajanje zagotovil o zanesljivosti letnega ali konsolidiranega poročanja o trajnostnosti iz odstavka 1 izvaja v skladu s standardi dajanja zagotovil iz člena 26a ter zahtevami, določenimi v členih 22, 22b, 25 in 25b, ali enakovrednimi standardi in zahtevami;

| (d) | revizijski subjekt iz tretje države na svojem spletnem mestu objavi letno poročilo o preglednosti, ki zajema podatke iz člena 13 Uredbe (EU) št. 537/2014, ali izpolnjujejo enakovredne zahteve po razkritju. |
| --- | --- |

(d)

revizijski subjekt iz tretje države na svojem spletnem mestu objavi letno poročilo o preglednosti, ki zajema podatke iz člena 13 Uredbe (EU) št. 537/2014, ali izpolnjujejo enakovredne zahteve po razkritju.

5a.   Država članica lahko registrira revizorja iz tretje države za namen revizije računovodskih izkazov le, če ta izpolnjuje zahteve iz odstavka 5, prvi pododstavek, točke (b), (c) in (d), tega člena.

Država članica lahko registrira revizorja iz tretje države za namen dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti le, če ta izpolnjuje zahteve iz odstavka 5, drugi pododstavek, točke (b), (c) in (d), tega člena.

6.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe odstavka 5, prvi pododstavek, točka (c), in odstavka 5, drugi pododstavek, točka (c), tega člena se na Komisijo prenese pooblastilo, da z izvedbenimi akti odloči o enakovrednosti iz tega odstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(2).

Države članice lahko ocenjujejo enakovrednost iz odstavka 5, prvi pododstavek, točka (c), in odstavka 5, drugi pododstavek, točka (c), tega člena, dokler Komisija ne sprejme take odločitve.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 48a za dopolnitev te direktive za namen vzpostavitve splošnih meril enakovrednosti, ki se uporabljajo pri oceni skladnosti izvajanja revizij računovodskih izkazov in, kadar je ustrezno, dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti iz odstavka 1 tega člena z mednarodnimi revizijskimi standardi, kot so opredeljeni v členu 26, oziroma standardi dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnosti iz člena 26a ter zahtevami, določenimi v členih 22, 24 in 25. Ta merila, ki veljajo za vse tretje države, države članice uporabljajo za ocenjevanje enakovrednosti na nacionalni ravni.“;

| (29) | člen 48a se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

  „Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 26a(2) se prenese na Komisijo za nedoločen čas.“; |
| --- | --- | --- |

(29)

člen 48a se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 26a(2) se prenese na Komisijo za nedoločen čas.“;

| (b) | člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Prenos pooblastila iz člena 26(3), člena 26a(3), člena 45(6), člena 46(2) in člena 47(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.“; |
| --- | --- |

(b)

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Prenos pooblastila iz člena 26(3), člena 26a(3), člena 45(6), člena 46(2) in člena 47(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.“;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 26(3), člena 26a(3), člena 45(6), člena 46(2) ali člena 47(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku štirih mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“ |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 26(3), člena 26a(3), člena 45(6), člena 46(2) ali člena 47(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku štirih mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

Člen 4

Spremembe Uredbe (EU) št. 537/2014

Uredba (EU) št. 537/2014 se spremeni:

| (1) | v členu 4(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Za namen omejitev iz prvega pododstavka tega odstavka se dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti in nerevizijske storitve, ki niso navedene v členu 5(1) in so zahtevane v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo, izključijo.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 4(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Za namen omejitev iz prvega pododstavka tega odstavka se dajanje zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti in nerevizijske storitve, ki niso navedene v členu 5(1) in so zahtevane v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo, izključijo.“;

| (2) | člen 5 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1, drugi pododstavek, se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | knjigovodstvo in pripravo računovodskih evidenc in izkazov ter pripravo poročanja o trajnostnosti;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 5 se spremeni:

(a)

v odstavku 1, drugi pododstavek, se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

knjigovodstvo in pripravo računovodskih evidenc in izkazov ter pripravo poročanja o trajnostnosti;“;

| (b) | v odstavku 4 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

  „Za izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ni potrebna odobritev revizijske komisije iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Za izvajanje dajanja zagotovil o zanesljivosti poročanja o trajnostnosti ni potrebna odobritev revizijske komisije iz prvega pododstavka.“

Člen 5

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 1 do 3 te direktive, do 6. julija 2024. Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov.

2.   Države članice uporabljajo predpise, potrebne za uskladitev s členom 1, razen točke 14:

| (a) | za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2024 ali pozneje:






  (i) | za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, navedene direktive in katerih povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja večje od 500; |
| --- | --- | --- |

(a)

za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2024 ali pozneje:

(i)

za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, navedene direktive in katerih povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja večje od 500;

| (ii) | za subjekte javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, Direktive 2013/34/EU, ki so obvladujoča podjetja velike skupine v smislu člena 3(7) navedene direktive in katerih povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja na konsolidirani podlagi večje od 500; |
| --- | --- |

(ii)

za subjekte javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, Direktive 2013/34/EU, ki so obvladujoča podjetja velike skupine v smislu člena 3(7) navedene direktive in katerih povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja na konsolidirani podlagi večje od 500;

| (b) | za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2025 ali pozneje:






  (i) | za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU, razen tista iz točke (a)(i) tega pododstavka; |
| --- | --- | --- |

(b)

za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2025 ali pozneje:

(i)

za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU, razen tista iz točke (a)(i) tega pododstavka;

| (ii) | za obvladujoča podjetja velike skupine v smislu člena 3(7) Direktive 2013/34/EU, razen tista iz točke (a)(ii) tega pododstavka; |
| --- | --- |

(ii)

za obvladujoča podjetja velike skupine v smislu člena 3(7) Direktive 2013/34/EU, razen tista iz točke (a)(ii) tega pododstavka;

| (c) | za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2026 ali pozneje:






  (i) | za mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) Direktive 2013/34/EU, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), navedene direktive in ki niso mikropodjetja, kot so opredeljena v členu 3(1) navedene direktive; |
| --- | --- | --- |

(c)

za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2026 ali pozneje:

(i)

za mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) Direktive 2013/34/EU, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), navedene direktive in ki niso mikropodjetja, kot so opredeljena v členu 3(1) navedene direktive;

| (ii) | za majhne in nekompleksne institucije, opredeljene v členu 4(1), točka 145, Uredbe (EU) št. 575/2013, pod pogojem, da gre za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU ali mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) navedene direktive, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), navedene direktive in ki niso mikropodjetja, kot so opredeljena v členu 3(1) navedene direktive; |
| --- | --- |

(ii)

za majhne in nekompleksne institucije, opredeljene v členu 4(1), točka 145, Uredbe (EU) št. 575/2013, pod pogojem, da gre za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU ali mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) navedene direktive, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), navedene direktive in ki niso mikropodjetja, kot so opredeljena v členu 3(1) navedene direktive;

| (iii) | za lastne zavarovalnice, opredeljene v členu 13, točka 2, Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (39), in lastne pozavarovalnice, opredeljene v členu 13, točka 5, navedene direktive, pod pogojem, da gre za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU ali mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) navedene direktive, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v člena 2, točka 1, točka (a), navedene direktive in ki niso mikropodjetja, kot so opredeljena v členu 3(1) navedene direktive. |
| --- | --- |

(iii)

za lastne zavarovalnice, opredeljene v členu 13, točka 2, Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (39), in lastne pozavarovalnice, opredeljene v členu 13, točka 5, navedene direktive, pod pogojem, da gre za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU ali mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) navedene direktive, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v člena 2, točka 1, točka (a), navedene direktive in ki niso mikropodjetja, kot so opredeljena v členu 3(1) navedene direktive.

Države članice uporabljajo predpise, potrebne za uskladitev s členom 1, točka 14, za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2028 ali pozneje.

Države članice uporabljajo predpise, potrebne za uskladitev s členom 2:

| (a) | za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2024 ali pozneje:






  (i) | za izdajatelje, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka (d), Direktive 2004/109/ES, ki so velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU in katerih povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja večje od 500; |
| --- | --- | --- |

(a)

za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2024 ali pozneje:

(i)

za izdajatelje, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka (d), Direktive 2004/109/ES, ki so velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU in katerih povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja večje od 500;

| (ii) | za izdajatelje, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka (d), Direktive 2004/109/ES, ki so obvladujoča podjetja velike skupine v smislu člena 3(7) Direktive 2013/34/EU in katere povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja na konsolidirani podlagi večje od 500; |
| --- | --- |

(ii)

za izdajatelje, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka (d), Direktive 2004/109/ES, ki so obvladujoča podjetja velike skupine v smislu člena 3(7) Direktive 2013/34/EU in katere povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja na konsolidirani podlagi večje od 500;

| (b) | za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2025 ali pozneje:






  (i) | za izdajatelje, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka (d), Direktive 2004/109/ES, ki so velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU, razen tiste iz točke (a)(i) tega pododstavka; |
| --- | --- | --- |

(b)

za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2025 ali pozneje:

(i)

za izdajatelje, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka (d), Direktive 2004/109/ES, ki so velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU, razen tiste iz točke (a)(i) tega pododstavka;

| (ii) | za izdajatelje, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka (d), Direktive 2004/109/ES, ki so obvladujoča podjetja velike skupine v smislu člena 3(7) Direktive 2013/34/EU, razen tiste iz točke (a)(ii) tega pododstavka; |
| --- | --- |

(ii)

za izdajatelje, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka (d), Direktive 2004/109/ES, ki so obvladujoča podjetja velike skupine v smislu člena 3(7) Direktive 2013/34/EU, razen tiste iz točke (a)(ii) tega pododstavka;

| (c) | za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2026 ali pozneje:






  (i) | za izdajatelje, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka (d), Direktive 2004/109/ES, ki so mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) Direktive 2013/34/EU, in ki niso mikropodjetja iz člena 3(1) Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- | --- |

(c)

za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2026 ali pozneje:

(i)

za izdajatelje, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka (d), Direktive 2004/109/ES, ki so mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) Direktive 2013/34/EU, in ki niso mikropodjetja iz člena 3(1) Direktive 2013/34/EU;

| (ii) | za izdajatelje, opredeljene kot majhne in nekompleksne institucije, iz člena 4(1), točka 145, Uredbe (EU) št. 575/2013, pod pogojem, da gre za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU ali mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) navedene direktive, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), navedene direktive in ki niso mikropodjetja, kot so opredeljena v členu 3(1) navedene direktive; |
| --- | --- |

(ii)

za izdajatelje, opredeljene kot majhne in nekompleksne institucije, iz člena 4(1), točka 145, Uredbe (EU) št. 575/2013, pod pogojem, da gre za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU ali mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) navedene direktive, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), navedene direktive in ki niso mikropodjetja, kot so opredeljena v členu 3(1) navedene direktive;

| (iii) | za izdajatelje, opredeljene kot lastne zavarovalnice iz člena 13, točka 2, Direktive 2009/138/ES ali lastne pozavarovalnice, iz člena 13, točka 5, navedene direktive, pod pogojem, da gre za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU ali mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) navedene direktive, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), navedene direktive in ki niso mikropodjetja, kot so opredeljena v členu 3(1) navedene direktive. |
| --- | --- |

(iii)

za izdajatelje, opredeljene kot lastne zavarovalnice iz člena 13, točka 2, Direktive 2009/138/ES ali lastne pozavarovalnice, iz člena 13, točka 5, navedene direktive, pod pogojem, da gre za velika podjetja v smislu člena 3(4) Direktive 2013/34/EU ali mala in srednja podjetja v smislu člena 3(2) in (3) navedene direktive, ki so subjekti javnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, točka (a), navedene direktive in ki niso mikropodjetja, kot so opredeljena v členu 3(1) navedene direktive.

Države članice uporabljajo predpise, potrebne za uskladitev s členom 3, za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2024 ali pozneje.

3.   Države članice se v sprejetih predpisih iz odstavka 1 sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

4.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 6

Pregled in poročanje

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive o spremembi, v katerega se med drugim vključi:

| (a) | ocena doseganja ciljev te direktive o spremembi, vključno z zbliževanjem praks poročanja med državami članicami; |
| --- | --- |

(a)

ocena doseganja ciljev te direktive o spremembi, vključno z zbliževanjem praks poročanja med državami članicami;

| (b) | ocena števila malih in srednjih podjetij, ki prostovoljno uporabljajo standarde poročanja o trajnostnosti iz člena 29c Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- |

(b)

ocena števila malih in srednjih podjetij, ki prostovoljno uporabljajo standarde poročanja o trajnostnosti iz člena 29c Direktive 2013/34/EU;

| (c) | ocena, ali in kako bi bilo treba področje uporabe določb, spremenjenih s to direktivo o spremembi, dodatno razširiti, zlasti v zvezi z malimi in srednjimi podjetji ter podjetji iz tretjih držav, ki poslujejo neposredno na notranjem trgu Unije brez odvisnega podjetja ali podružnice na ozemlju Unije; |
| --- | --- |

(c)

ocena, ali in kako bi bilo treba področje uporabe določb, spremenjenih s to direktivo o spremembi, dodatno razširiti, zlasti v zvezi z malimi in srednjimi podjetji ter podjetji iz tretjih držav, ki poslujejo neposredno na notranjem trgu Unije brez odvisnega podjetja ali podružnice na ozemlju Unije;

| (d) | ocena izvajanja zahtev glede poročanja o odvisnih podjetjih in podružnicah iz tretjih držav, uvedenih s to direktivo o spremembi, vključno z oceno števila podjetij iz tretjih držav, ki imajo odvisno podjetje ali podružnico, ki poroča v skladu s členom 40a Direktive 2013/34/EU; ocena mehanizma izvrševanja in pragov iz navedenega člena; |
| --- | --- |

(d)

ocena izvajanja zahtev glede poročanja o odvisnih podjetjih in podružnicah iz tretjih držav, uvedenih s to direktivo o spremembi, vključno z oceno števila podjetij iz tretjih držav, ki imajo odvisno podjetje ali podružnico, ki poroča v skladu s členom 40a Direktive 2013/34/EU; ocena mehanizma izvrševanja in pragov iz navedenega člena;

| (e) | ocena, ali bi bilo treba invalidom zagotoviti dostopnost poročil o trajnostnosti, ki jih objavijo podjetja, ki spadajo na področje uporabe te direktive o spremembi, ter kako to storiti. |
| --- | --- |

(e)

ocena, ali bi bilo treba invalidom zagotoviti dostopnost poročil o trajnostnosti, ki jih objavijo podjetja, ki spadajo na področje uporabe te direktive o spremembi, ter kako to storiti.

Poročilo se objavi do 30. aprila 2029 in nato vsaka tri leta, po potrebi pa se mu priložijo zakonodajni predlogi.

2.   Komisija do 31. decembra 2028 pregleda stopnjo koncentracije trga dajanja zagotovil o trajnostnosti in o tem poroča. Pri pregledu se upoštevajo nacionalne ureditve, ki se uporabljajo za neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, ter se oceni, ali in v kolikšni meri te nacionalne ureditve prispevajo k odpiranju trga dajanja zagotovil.

Komisija do 31. decembra 2028 preuči morebitne pravne ukrepe za zagotovitev zadostne diverzifikacije trga dajanja zagotovil o trajnostnosti in ustrezne kakovosti poročanja o trajnostnosti. Komisija pregleda ukrepe iz člena 34 Direktive 2013/34/EU in oceni, ali jih je treba razširiti na druga velika podjetja.

Poročilo se do 31. decembra 2028 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj z zakonodajnimi predlogi.

Člen 7

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4 te direktive se uporablja od 1. januarja 2024 za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2024 ali pozneje.

Člen 8

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

Člen 4 je v celoti zavezujoč in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 14. decembra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  
  UL C 517, 22.12.2021, str. 51.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 28. novembra 2022.

2

(3)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

6

(7)  Uredba (EU) 2019/2089 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1011 glede referenčnih vrednosti EU za podnebni prehod, referenčnih vrednosti EU, usklajenih s Pariškim sporazumom, in s trajnostnostjo povezanih razkritij za referenčne vrednosti (UL L 317, 9.12.2019, str. 17).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1816 z dne 17. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta glede pojasnila v izjavi o referenčni vrednosti, kako se v vsaki zagotovljeni in objavljeni referenčni vrednosti odražajo okoljski, socialni in upravljavski dejavniki (UL L 406, 3.12.2020, str. 1).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1817 z dne 17. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z minimalno vsebino pojasnila o tem, kako se v metodologiji določanja referenčnih vrednosti odražajo okoljski, socialni in upravljavski dejavniki (UL L 406, 3.12.2020, str. 12).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1818 z dne 17. julija 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z minimalnimi standardi za referenčne vrednosti EU za podnebni prehod in referenčne vrednosti EU, usklajene s Pariškim sporazumom (UL L 406, 3.12.2020, str. 17).

10

(11)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnih zahtevah za investicijska podjetja ter o spremembi uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 575/2013, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 806/2014 (UL L 314, 5.12.2019, str. 1).

12

(13)  Direktiva (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnem nadzoru investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU in 2014/65/EU (UL L 314, 5.12.2019, str. 64).

13

(14)  
  UL C 76, 9.3.2020, str. 23.

14

(15)  
  UL C 445, 29.10.2021, str. 94.

15

(16)  Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (UL L 330, 15.11.2014, str. 1).

16

(17)  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38).

17

(18)  Uredba Komisije (ES) št. 1569/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi mehanizma za ugotavljanje enakovrednosti računovodskih standardov izdajateljev vrednostnih papirjev iz tretjih držav v skladu z direktivama 2003/71/ES in 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 340, 22.12.2007, str. 66).

18

(19)  Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).

19

(20)  Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih zavarovalnic in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 374, 31.12.1991, str. 7).

20

(21)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES ter razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

21

(22)  Direktiva (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o varstvu nerazkritega strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (poslovnih skrivnosti) pred njihovo protipravno pridobitvijo, uporabo in razkritjem (UL L 157, 15.6.2016, str. 1).

22

(23)  Uredba (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (UL L 243, 11.9.2002, str. 1).

23

(24)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (UL L 171, 29.6.2016, str. 1).

25

(26)  Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (UL L 342, 22.12.2009, str. 1).

26

(27)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

27

(28)  Priporočilo Komisije 2013/179/EU z dne 9. aprila 2013 o uporabi skupnih metod za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu (UL L 124, 4.5.2013, str. 1).

28

(29)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

29

(30)  Uredba (EU) 2021/783 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi Programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1293/2013 (UL L 172, 17.5.2021, str. 53).

30

(31)  Direktiva 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (UL L 48, 23.2.2011, str. 1).

31

(32)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

32

(33)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/815 z dne 17. decembra 2018 o dopolnitvi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev enotne elektronske oblike poročanja (UL L 143, 29.5.2019, str. 1).

33

(34)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

34

(35)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

35

(36)  Direktiva 2007/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uveljavljanju določenih pravic delničarjev družb, ki kotirajo na borzi (UL L 184, 14.7.2007, str. 17).

36

(37)  Uredba (EU) št. 537/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o posebnih zahtevah v zvezi z obvezno revizijo subjektov javnega interesa in razveljavitvi Sklepa Komisije 2005/909/ES (UL L 158, 27.5.2014, str. 77).

37

(38)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

38

(39)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega Parlamenta In Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

39

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 16.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/81

---

UREDBA SVETA (EU) 2022/2465

z dne 12. decembra 2022

o spremembi Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 31 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Trg Unije je v zvezi z vložki nekaterih dušikovih gnojil močno odvisen od uvoza iz tretjih držav. Unija je leta 2021 uvozila 2,9 milijona ton amoniaka in 4,7 milijona ton uree za proizvodnjo dušikovih gnojil. Cene teh izdelkov so se leta 2021 znatno zvišale, letos pa je sledilo nadaljnje povišanje. |
| --- | --- |

(1)

Trg Unije je v zvezi z vložki nekaterih dušikovih gnojil močno odvisen od uvoza iz tretjih držav. Unija je leta 2021 uvozila 2,9 milijona ton amoniaka in 4,7 milijona ton uree za proizvodnjo dušikovih gnojil. Cene teh izdelkov so se leta 2021 znatno zvišale, letos pa je sledilo nadaljnje povišanje.

| (2) | Trenutno se znaten del teh vložkov za dušikova gnojila uvaža v Unijo iz tretjih držav, ki imajo prednostni dostop do trga Unije, zato je uvoz prost dajatev. Ne glede na to Unija uvaža veliko količino vložkov za dušikova gnojila s poreklom iz držav, za katere velja skupna carinska tarifa iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 (1), pri čemer se tarifne stopnje trenutno gibljejo med 5,5 % in 6,5 %. |
| --- | --- |

(2)

Trenutno se znaten del teh vložkov za dušikova gnojila uvaža v Unijo iz tretjih držav, ki imajo prednostni dostop do trga Unije, zato je uvoz prost dajatev. Ne glede na to Unija uvaža veliko količino vložkov za dušikova gnojila s poreklom iz držav, za katere velja skupna carinska tarifa iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 (1), pri čemer se tarifne stopnje trenutno gibljejo med 5,5 % in 6,5 %.

| (3) | Komisija v sporočilu z dne 23. marca 2022 z naslovom „Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov“ ugotavlja, da so se že pred rusko invazijo na Ukrajino na trgih primarnih proizvodov cene močno zvišale, kar se je na kmetijskih trgih odrazilo s povečanjem stroškov energije in gnojil ter posledičnim povišanjem cen kmetijskih proizvodov. Komisija ugotavlja, da sta invazija na Ukrajino in skokovito zvišanje svetovnih cen primarnih proizvodov še povišala cene na kmetijskih trgih in izpostavila ranljivost prehranskega sistema Unije, ki je delno odvisen od uvoza gnojil. To povečuje stroške za proizvajalce in vpliva na ceno hrane, kar vzbuja zaskrbljenost glede kupne moči potrošnikov in dohodkov kmetov Unije. Komisija poudarja, da morajo imeti kratkoročno, do prehoda na uporabo trajnostnih vrst gnojil ali metod gnojenja, prednost stroški in razpoložljivost mineralnih gnojil. V tem obdobju mora imeti industrija gnojil v Uniji dostop do potrebnega uvoza, vključno z vložki za proizvodnjo gnojil v Uniji. Komisija poudarja tudi, da se bodo spremljale cene gnojil in njihove zaloge za kmete, s čimer se bo zagotovilo, da obeti glede letine v Uniji ne bodo ogroženi. |
| --- | --- |

(3)

Komisija v sporočilu z dne 23. marca 2022 z naslovom „Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov“ ugotavlja, da so se že pred rusko invazijo na Ukrajino na trgih primarnih proizvodov cene močno zvišale, kar se je na kmetijskih trgih odrazilo s povečanjem stroškov energije in gnojil ter posledičnim povišanjem cen kmetijskih proizvodov. Komisija ugotavlja, da sta invazija na Ukrajino in skokovito zvišanje svetovnih cen primarnih proizvodov še povišala cene na kmetijskih trgih in izpostavila ranljivost prehranskega sistema Unije, ki je delno odvisen od uvoza gnojil. To povečuje stroške za proizvajalce in vpliva na ceno hrane, kar vzbuja zaskrbljenost glede kupne moči potrošnikov in dohodkov kmetov Unije. Komisija poudarja, da morajo imeti kratkoročno, do prehoda na uporabo trajnostnih vrst gnojil ali metod gnojenja, prednost stroški in razpoložljivost mineralnih gnojil. V tem obdobju mora imeti industrija gnojil v Uniji dostop do potrebnega uvoza, vključno z vložki za proizvodnjo gnojil v Uniji. Komisija poudarja tudi, da se bodo spremljale cene gnojil in njihove zaloge za kmete, s čimer se bo zagotovilo, da obeti glede letine v Uniji ne bodo ogroženi.

| (4) | Glede na navedeno je primerno sprejeti ukrepe za zmanjšanje stroškov, ki jih imajo proizvajalci gnojil v Uniji pri uvozu vložkov, potrebnih za proizvodnjo dušikovih gnojil. |
| --- | --- |

(4)

Glede na navedeno je primerno sprejeti ukrepe za zmanjšanje stroškov, ki jih imajo proizvajalci gnojil v Uniji pri uvozu vložkov, potrebnih za proizvodnjo dušikovih gnojil.

| (5) | Poleg tega so tarife na uvoz vmesnih vložkov, kot sta amoniak in urea, v Unijo v času pomanjkanja dušikovih gnojil na mednarodnih trgih odvračilni dejavnik pri preskrbi trga Unije v primerjavi s preskrbo drugih svetovnih trgov, ki uvoznih tarif nimajo. Razlika v tarifah ovira tudi prizadevanja za diverzifikacijo uvoza Unije. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega so tarife na uvoz vmesnih vložkov, kot sta amoniak in urea, v Unijo v času pomanjkanja dušikovih gnojil na mednarodnih trgih odvračilni dejavnik pri preskrbi trga Unije v primerjavi s preskrbo drugih svetovnih trgov, ki uvoznih tarif nimajo. Razlika v tarifah ovira tudi prizadevanja za diverzifikacijo uvoza Unije.

| (6) | Zato je primerno začasno opustiti stopnje skupne carinske tarife iz člena 56(2), točka (c), Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) za nekatere vložke dušikovih gnojil. Ta začasni ukrep bi se moral uporabljati za obdobje šestih mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Da bi omogočili oceno učinkov ukrepa, bi morala Komisija pripraviti poročilo in ga predložiti Svetu. |
| --- | --- |

(6)

Zato je primerno začasno opustiti stopnje skupne carinske tarife iz člena 56(2), točka (c), Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) za nekatere vložke dušikovih gnojil. Ta začasni ukrep bi se moral uporabljati za obdobje šestih mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Da bi omogočili oceno učinkov ukrepa, bi morala Komisija pripraviti poročilo in ga predložiti Svetu.

| (7) | Hkrati mora Unija v skladu s členom 21(3) Pogodbe o Evropski uniji zagotoviti usklajenost različnih področij svojega zunanjega delovanja in usklajenost zunanjega delovanja z drugimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(7)

Hkrati mora Unija v skladu s členom 21(3) Pogodbe o Evropski uniji zagotoviti usklajenost različnih področij svojega zunanjega delovanja in usklajenost zunanjega delovanja z drugimi politikami Unije.

| (8) | Stanje odnosov med Unijo in Rusko federacijo se je v zadnjih letih zelo poslabšalo, pri čemer se je zlasti poslabšalo v zadnjih mesecih zaradi nespoštovanja mednarodnega prava s strani Ruske federacije in zlasti zaradi njene neizzvane in neupravičene vojne agresije proti Ukrajini. |
| --- | --- |

(8)

Stanje odnosov med Unijo in Rusko federacijo se je v zadnjih letih zelo poslabšalo, pri čemer se je zlasti poslabšalo v zadnjih mesecih zaradi nespoštovanja mednarodnega prava s strani Ruske federacije in zlasti zaradi njene neizzvane in neupravičene vojne agresije proti Ukrajini.

| (9) | Unija od julija 2014 postopoma uvaja omejevalne ukrepe proti Ruski federaciji. Evropski svet je v sklepih z dne 24. februarja 2022 navedel, da Ruska federacija s svojo neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo proti Ukrajini grobo krši mednarodno pravo in načela Ustanovne listine Združenih narodov ter spodkopava evropsko in svetovno varnost in stabilnost. |
| --- | --- |

(9)

Unija od julija 2014 postopoma uvaja omejevalne ukrepe proti Ruski federaciji. Evropski svet je v sklepih z dne 24. februarja 2022 navedel, da Ruska federacija s svojo neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo proti Ukrajini grobo krši mednarodno pravo in načela Ustanovne listine Združenih narodov ter spodkopava evropsko in svetovno varnost in stabilnost.

| (10) | Nazadnje je Svet 3. junija 2022 sprejel šesti sveženj sankcij proti Ruski federaciji zaradi njenega nadaljevanja vojne agresije proti Ukrajini in prijavljenih grozodejstev, ki so jih zagrešile ruske oborožene sile v Ukrajini. |
| --- | --- |

(10)

Nazadnje je Svet 3. junija 2022 sprejel šesti sveženj sankcij proti Ruski federaciji zaradi njenega nadaljevanja vojne agresije proti Ukrajini in prijavljenih grozodejstev, ki so jih zagrešile ruske oborožene sile v Ukrajini.

| (11) | Čeprav je Ruska federacija članica Svetovne trgovinske organizacije, je Unija na podlagi izjem, ki se uporabljajo na podlagi Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije in zlasti člena XXI GATT 1994, oproščena obveznosti, da za izdelke, uvožene iz Ruske federacije, prizna ugodnosti, odobrene podobnim izdelkom, uvoženim iz drugih držav (obravnava po načelu največjih ugodnosti). |
| --- | --- |

(11)

Čeprav je Ruska federacija članica Svetovne trgovinske organizacije, je Unija na podlagi izjem, ki se uporabljajo na podlagi Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije in zlasti člena XXI GATT 1994, oproščena obveznosti, da za izdelke, uvožene iz Ruske federacije, prizna ugodnosti, odobrene podobnim izdelkom, uvoženim iz drugih držav (obravnava po načelu največjih ugodnosti).

| (12) | Zato ne bi bilo primerno dovoliti, da bi bil uvoz iz Ruske federacije upravičen do dajatev proste obravnave in obravnave po načelu največjih ugodnosti v zvezi z izdelki, ki so zajeti v tej uredbi. |
| --- | --- |

(12)

Zato ne bi bilo primerno dovoliti, da bi bil uvoz iz Ruske federacije upravičen do dajatev proste obravnave in obravnave po načelu največjih ugodnosti v zvezi z izdelki, ki so zajeti v tej uredbi.

| (13) | Stanje odnosov med Unijo in Belorusijo se je v zadnjih letih prav tako poslabšalo, ker ta režim ne spoštuje mednarodnega prava, temeljnih pravic in človekovih pravic. Poleg tega Belorusija že od vsega začetka podpira vojno agresijo Ruske federacije proti Ukrajini, tako da med drugim omogoča Ruski federaciji, da izstreljuje balistične izstrelke z beloruskega ozemlja, omogoča prevoz ruskega vojaškega osebja in težkega orožja, tankov in vojaških transporterjev, omogoča ruskim vojaškim letalom, da letijo nad beloruskim zračnim prostorom v Ukrajino, zagotavlja oskrbovalna mesta ter skladišči rusko orožje in vojaško opremo v Belorusiji. |
| --- | --- |

(13)

Stanje odnosov med Unijo in Belorusijo se je v zadnjih letih prav tako poslabšalo, ker ta režim ne spoštuje mednarodnega prava, temeljnih pravic in človekovih pravic. Poleg tega Belorusija že od vsega začetka podpira vojno agresijo Ruske federacije proti Ukrajini, tako da med drugim omogoča Ruski federaciji, da izstreljuje balistične izstrelke z beloruskega ozemlja, omogoča prevoz ruskega vojaškega osebja in težkega orožja, tankov in vojaških transporterjev, omogoča ruskim vojaškim letalom, da letijo nad beloruskim zračnim prostorom v Ukrajino, zagotavlja oskrbovalna mesta ter skladišči rusko orožje in vojaško opremo v Belorusiji.

| (14) | Unija od oktobra 2020 postopoma uvaja omejevalne ukrepe proti Belorusiji. Svet je 2. decembra 2021 sprejel peti sveženj sankcij v zvezi z nenehnim kršenjem človekovih pravic in instrumentalizacijo migrantov. Nadaljnji svežnji sankcij so bili sprejeti 24. februarja, 2. marca, 9. marca in 3. junija 2022 zaradi vpletenosti Belorusije v neupravičeno in neizzvano vojno agresijo Ruske federacije proti Ukrajini. Poleg tega Belorusija ni članica Svetovne trgovinske organizacije. Zato Unija v skladu s Sporazumom o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije ni dolžna odobriti obravnave izdelkov iz Belorusije po načelu največjih ugodnosti. Poleg tega trgovinski sporazumi omogočajo sprejetje ukrepov, ki so utemeljeni na podlagi veljavnih določb o izjemah, zlasti varnostnih izjemah. |
| --- | --- |

(14)

Unija od oktobra 2020 postopoma uvaja omejevalne ukrepe proti Belorusiji. Svet je 2. decembra 2021 sprejel peti sveženj sankcij v zvezi z nenehnim kršenjem človekovih pravic in instrumentalizacijo migrantov. Nadaljnji svežnji sankcij so bili sprejeti 24. februarja, 2. marca, 9. marca in 3. junija 2022 zaradi vpletenosti Belorusije v neupravičeno in neizzvano vojno agresijo Ruske federacije proti Ukrajini. Poleg tega Belorusija ni članica Svetovne trgovinske organizacije. Zato Unija v skladu s Sporazumom o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije ni dolžna odobriti obravnave izdelkov iz Belorusije po načelu največjih ugodnosti. Poleg tega trgovinski sporazumi omogočajo sprejetje ukrepov, ki so utemeljeni na podlagi veljavnih določb o izjemah, zlasti varnostnih izjemah.

| (15) | Glede na navedeno je izključitev Ruske federacije in Belorusije iz področja uporabe avtonomnih tarifnih opustitev, določenih v tej uredbi, primerna ob uporabi splošnih pravil v zvezi z dajatvami iz Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87, zlasti prvi del, oddelek I, del B, odstavek 1, Uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Glede na navedeno je izključitev Ruske federacije in Belorusije iz področja uporabe avtonomnih tarifnih opustitev, določenih v tej uredbi, primerna ob uporabi splošnih pravil v zvezi z dajatvami iz Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87, zlasti prvi del, oddelek I, del B, odstavek 1, Uredbe.

| (16) | Zato za uvoz vložkov za dušikova gnojila s poreklom iz Ruske federacije in Belorusije opustitev dajatev ne bi smela veljati. Namesto tega bi morala za uvoz izdelkov, ki jih zadeva ta uredba, iz Ruske federacije in Belorusije še naprej veljati uvozna dajatev, ki je zanje veljala doslej. |
| --- | --- |

(16)

Zato za uvoz vložkov za dušikova gnojila s poreklom iz Ruske federacije in Belorusije opustitev dajatev ne bi smela veljati. Namesto tega bi morala za uvoz izdelkov, ki jih zadeva ta uredba, iz Ruske federacije in Belorusije še naprej veljati uvozna dajatev, ki je zanje veljala doslej.

| (17) | Zaradi znatnega in nenadnega zvišanja cen vložkov za proizvodnjo dušikovih gnojil, ki so ga še poslabšale izredne razmere, ki jih je povzročila vojna agresija Ruske federacije proti Ukrajini, na trgu gnojil, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi znatnega in nenadnega zvišanja cen vložkov za proizvodnjo dušikovih gnojil, ki so ga še poslabšale izredne razmere, ki jih je povzročila vojna agresija Ruske federacije proti Ukrajini, na trgu gnojil, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (18) | Prilogo I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(18)

Prilogo I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 se spremeni:

| (1) | v drugem delu, oddelek VI, poglavje 28, se besedilo za oznako KN 2814 10 00 v stolpcu 3 („Konvencionalna stopnja dajatve (%)“) nadomesti z naslednjim:

  „5,5 (*1)


  (*1)  Avtonomna začasna opustitev carinske stopnje za obdobje šestih mesecev od 16. decembra 2022, razen za Rusijo in Belorusijo, za kateri se uporablja stopnja v višini 5,5 %, na podlagi Uredbe Sveta (EU) 2022/2465.“;" |
| --- | --- |

(1)

v drugem delu, oddelek VI, poglavje 28, se besedilo za oznako KN 2814 10 00 v stolpcu 3 („Konvencionalna stopnja dajatve (%)“) nadomesti z naslednjim:

„5,5 (*1)

(*1)  Avtonomna začasna opustitev carinske stopnje za obdobje šestih mesecev od 16. decembra 2022, razen za Rusijo in Belorusijo, za kateri se uporablja stopnja v višini 5,5 %, na podlagi Uredbe Sveta (EU) 2022/2465.“;"

| (2) | v drugem delu, oddelek VI, poglavje 31, se besedilo za oznaki KN 3102 10 10 in 3102 10 90 v stolpcu 3 („Konvencionalna stopnja dajatve (%)“) nadomesti z naslednjim:

  „6,5 (*2)


  (*2)  Avtonomna začasna opustitev carinske stopnje za obdobje šestih mesecev od 16. decembra 2022, razen za Rusijo in Belorusijo, za kateri se uporablja 6,5-odstotna stopnja, na podlagi Uredbe Sveta (EU) 2022/2465.“." |
| --- | --- |

(2)

v drugem delu, oddelek VI, poglavje 31, se besedilo za oznaki KN 3102 10 10 in 3102 10 90 v stolpcu 3 („Konvencionalna stopnja dajatve (%)“) nadomesti z naslednjim:

„6,5 (*2)

(*2)  Avtonomna začasna opustitev carinske stopnje za obdobje šestih mesecev od 16. decembra 2022, razen za Rusijo in Belorusijo, za kateri se uporablja 6,5-odstotna stopnja, na podlagi Uredbe Sveta (EU) 2022/2465.“."

Člen 2

Komisija do 17. maja 2023 pripravi poročilo o oceni posledic začasne opustitve dajatev iz te uredbe in ga predloži Svetu. Komisija na podlagi tega poročila po potrebi predloži zakonodajni predlog za podaljšanje te začasne opustitve dajatev.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se preneha 17. junija 2023.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2022

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

1

(2)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

2

---

| 16.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/85

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2466

z dne 9. decembra 2022

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Nuez de Pedroso“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Španije za registracijo imena „Nuez de Pedroso“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Španije za registracijo imena „Nuez de Pedroso“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Nuez de Pedroso“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Nuez de Pedroso“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Nuez de Pedroso“ (ZOP) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6. Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani, iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. decembra 2022

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 321, 25.8.2022, str. 11.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 16.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/86

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2467

z dne 14. decembra 2022

o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 183, točka (b), Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 1216/2009 in (ES) št. 614/2009 (2) ter zlasti člena 5(6), točka (a), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti.

| (4) | Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(4)

Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. decembra 2022

Za Komisijo

v imenu predsednice

Wolfgang BURTSCHER

generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 150, 20.5.2014, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 z dne 28. junija 1995 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in o določitvi reprezentativnih cen v sektorju za perutninsko meso in v sektorju za jajca ter za albumine iz jajc in o razveljavitvi Uredbe št. 163/67/EGS (UL L 145, 29.6.1995, str. 47).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Oznaka KN | Opis blaga | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3
  (v EUR/100 kg) | Poreklo  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kosi perutnine vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 267,4 | 10 | TH |

Oznaka KN

Opis blaga

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3

(v EUR/100 kg)

Poreklo  (1)

0207 14 10

Kosi perutnine vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

267,4

10

TH

---

(1)  Nomenklatura, določena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1470 z dne 12. oktobra 2020 o nomenklaturi držav in ozemelj za evropsko statistiko o mednarodni trgovini z blagom in o geografski razčlenitvi za druge poslovne statistike (UL L 334, 13.10.2020, str. 2).“

1

---

| 16.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/89

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2468

z dne 15. decembra 2022

o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325 glede priznavanja izvajalca nadzora „IMOCERT Latinoamérica Ltda“ za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (1) ter zlasti člena 57(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/2325 (2) določa seznam nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih za namen enakovrednosti ter pristojnih za izvajanje nadzora in izdajo potrdil v tretjih državah. |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/2325 (2) določa seznam nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih za namen enakovrednosti ter pristojnih za izvajanje nadzora in izdajo potrdil v tretjih državah.

| (2) | V Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/2325 je bil „IMOCERT Latinoamérica Ltda“ pomotoma naveden kot priznani organ za Kostariko. Zadevni vnos je treba popraviti. |
| --- | --- |

(2)

V Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/2325 je bil „IMOCERT Latinoamérica Ltda“ pomotoma naveden kot priznani organ za Kostariko. Zadevni vnos je treba popraviti.

| (3) | Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325 bi bilo zato treba ustrezno popraviti.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Popravek Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325

V Prilogi II k Uredbi (EU) 2021/2325 se v točki 3 vnosa za „IMOCERT Latinoamérica Ltda“ črta vrstica za Kostariko.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 150, 14.6.2018, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2325 z dne 16. decembra 2021 o določitvi seznama tretjih držav ter seznama nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih v skladu s členom 33(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo, v skladu z Uredbo (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 465, 29.12.2021, str. 8).

2

---

SKLEPI

| 16.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/91 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/91

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/2469

z dne 12. decembra 2022

o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Odboru za carino, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur, glede spremembe Protokola 1 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2019/1875 (1) in je začel veljati 21. novembra 2019. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2019/1875 (1) in je začel veljati 21. novembra 2019.

| (2) | Na podlagi člena 34 Protokola 1 k Sporazumu lahko Odbor za carino sprejme sklepe o spremembi določb navedenega protokola. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 34 Protokola 1 k Sporazumu lahko Odbor za carino sprejme sklepe o spremembi določb navedenega protokola.

| (3) | Odbor za carino naj bi na svojem prvem sestanku sprejel sklep o spremembi Protokola 1 in njegovih prilog (v nadaljnjem besedilu: sklep). |
| --- | --- |

(3)

Odbor za carino naj bi na svojem prvem sestanku sprejel sklep o spremembi Protokola 1 in njegovih prilog (v nadaljnjem besedilu: sklep).

| (4) | Primerno je določiti stališče, ki naj se v imenu Unije sprejme v Odboru za carino, saj bo sklep za Unijo zavezujoč. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti stališče, ki naj se v imenu Unije sprejme v Odboru za carino, saj bo sklep za Unijo zavezujoč.

| (5) | V zvezi z nomenklaturo, ki jo ureja Mednarodna konvencija o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljnjem besedilu: HS), so bile 1. januarja 2012, 1. januarja 2017 in 1. januarja 2022 uvedene spremembe k Protokolu. Sklep je potreben za posodobitev Protokola 1 in njegovih prilog, da bodo odražali najnovejšo različico HS. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi z nomenklaturo, ki jo ureja Mednarodna konvencija o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljnjem besedilu: HS), so bile 1. januarja 2012, 1. januarja 2017 in 1. januarja 2022 uvedene spremembe k Protokolu. Sklep je potreben za posodobitev Protokola 1 in njegovih prilog, da bodo odražali najnovejšo različico HS.

| (6) | Obseg letnih kvot, določenih v Prilogi B(a) k Protokolu 1 za obrok iz mesa v konzervi, ribje kroglice, kuhane v curryju, in kroglice iz sip, bi bilo treba razširiti, da se singapurskim izvoznikom omogoči njihova uporaba. |
| --- | --- |

(6)

Obseg letnih kvot, določenih v Prilogi B(a) k Protokolu 1 za obrok iz mesa v konzervi, ribje kroglice, kuhane v curryju, in kroglice iz sip, bi bilo treba razširiti, da se singapurskim izvoznikom omogoči njihova uporaba.

| (7) | Za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov v obeh pogodbenicah, kar zadeva potrjevanje porekla, bi bilo treba Protokol 1 spremeniti tako, da se lahko vsaka pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi odloči, kateri izvoznik lahko samopotrjuje poreklo svojega blaga s poreklom. V Uniji bo to omogočilo, da poreklo blaga potrdijo registrirani izvozniki namesto pooblaščenih izvoznikov, podobno kot v sistemu, ki ga v okviru Sporazuma uporablja Singapur – |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov v obeh pogodbenicah, kar zadeva potrjevanje porekla, bi bilo treba Protokol 1 spremeniti tako, da se lahko vsaka pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi odloči, kateri izvoznik lahko samopotrjuje poreklo svojega blaga s poreklom. V Uniji bo to omogočilo, da poreklo blaga potrdijo registrirani izvozniki namesto pooblaščenih izvoznikov, podobno kot v sistemu, ki ga v okviru Sporazuma uporablja Singapur –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije sprejme na prvem sestanku Odbora za carino, temelji na osnutku sklepa Odbora za carino, ki je priložen temu sklepu.

Predstavniki Unije v Odboru za carino se lahko dogovorijo o manjših tehničnih spremembah osnutka sklepa.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 12. decembra 2022

Za Svet

predsednik

Z. NEKULA

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2019/1875 z dne 8. novembra 2019 o sklenitvi Sporazuma, v imenu Evropske unije, o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (UL L 294, 14.11.2019, str. 1).

1

---

OSNUTEK

SKLEP št. 2022/01 ODBORA ZA CARINO IZ SPORAZUMA O PROSTI TRGOVINI MED EVROPSKO UNIJO IN REPUBLIKO SINGAPUR

z dne ...

o spremembi nekaterih elementov Protokola 1 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja ter njegovih prilog

ODBOR ZA CARINO JE –

ob upoštevanju Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 34 Protokola 1 in člena 16.2 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 34 (Spremembe tega protokola) Protokola 1 k Sporazumu določa, da lahko pogodbenici s sklepom Odbora za carino, ki je bil ustanovljen na podlagi člena 16.2 (Specializirani odbori) Sporazuma, spremenita določbe Protokola 1 k Sporazumu. |
| --- | --- |

(1)

Člen 34 (Spremembe tega protokola) Protokola 1 k Sporazumu določa, da lahko pogodbenici s sklepom Odbora za carino, ki je bil ustanovljen na podlagi člena 16.2 (Specializirani odbori) Sporazuma, spremenita določbe Protokola 1 k Sporazumu.

| (2) | V zvezi z nomenklaturo, ki jo ureja Konvencija o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljnjem besedilu: HS), so bile 1. januarja 2012, 1. januarja 2017 in 1. januarja 2022 uvedene spremembe. Pogodbenici sta se dogovorili, da bosta Protokol 1 posodobili tako, da bo odražal najnovejšo različico HS. |
| --- | --- |

(2)

V zvezi z nomenklaturo, ki jo ureja Konvencija o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljnjem besedilu: HS), so bile 1. januarja 2012, 1. januarja 2017 in 1. januarja 2022 uvedene spremembe. Pogodbenici sta se dogovorili, da bosta Protokol 1 posodobili tako, da bo odražal najnovejšo različico HS.

| (3) | Pogodbenici sta se dogovorili, da bosta spremenili obseg letnih kvot, določenih v Prilogi B(a) k Protokolu 1 za obrok iz mesa v konzervi, ribje kroglice, kuhane v curryju, in kroglice iz sip. |
| --- | --- |

(3)

Pogodbenici sta se dogovorili, da bosta spremenili obseg letnih kvot, določenih v Prilogi B(a) k Protokolu 1 za obrok iz mesa v konzervi, ribje kroglice, kuhane v curryju, in kroglice iz sip.

| (4) | Člen 17 (Pogoji za izjavo o poreklu) Protokola 1 določa, da lahko izjavo o poreklu v Evropski uniji med drugim sestavi izvoznik, ki je pooblaščeni izvoznik, v Singapurju pa med drugim registrirani izvoznik. Za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov iz obeh pogodbenic bi se Protokol 1 moral spremeniti tako, da se lahko vsaka pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi odloči, kateri izvoznik lahko sestavi izjavo o poreklu. V ta namen bi bila zato potrebna opredelitev pojma „izvoznik“. |
| --- | --- |

(4)

Člen 17 (Pogoji za izjavo o poreklu) Protokola 1 določa, da lahko izjavo o poreklu v Evropski uniji med drugim sestavi izvoznik, ki je pooblaščeni izvoznik, v Singapurju pa med drugim registrirani izvoznik. Za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov iz obeh pogodbenic bi se Protokol 1 moral spremeniti tako, da se lahko vsaka pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi odloči, kateri izvoznik lahko sestavi izjavo o poreklu. V ta namen bi bila zato potrebna opredelitev pojma „izvoznik“.

| (5) | Glede na novo opredelitev pojma „izvoznik“ je treba izraz „izvoznik“ v opredelitvi pojma „pošiljka“, v točki (d) člena 1(1), členu 13 (Nespreminjanje) in členu 14 (Razstave) Protokola 1 nadomestiti z izrazom „pošiljatelj“. |
| --- | --- |

(5)

Glede na novo opredelitev pojma „izvoznik“ je treba izraz „izvoznik“ v opredelitvi pojma „pošiljka“, v točki (d) člena 1(1), členu 13 (Nespreminjanje) in členu 14 (Razstave) Protokola 1 nadomestiti z izrazom „pošiljatelj“.

| (6) | Odstavek 5 člena 17 (Pogoji za izjavo o poreklu) določa, da mora izjava o poreklu vsebovati izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Pogodbenici sta se dogovorili, da bosta opustili to zahtevo, da bi olajšali trgovino in zmanjšali upravno breme, povezano s koriščenjem tarifnih preferencialov iz Sporazuma. |
| --- | --- |

(6)

Odstavek 5 člena 17 (Pogoji za izjavo o poreklu) določa, da mora izjava o poreklu vsebovati izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Pogodbenici sta se dogovorili, da bosta opustili to zahtevo, da bi olajšali trgovino in zmanjšali upravno breme, povezano s koriščenjem tarifnih preferencialov iz Sporazuma.

| (7) | V opredelitvi pojma „cena franko tovarna“ v točki (f) člena 1(1) je treba pojasniti, kako je treba razumeti izraz „proizvajalec“, kadar se zadnja obdelava ali predelava odda v podizvajanje. |
| --- | --- |

(7)

V opredelitvi pojma „cena franko tovarna“ v točki (f) člena 1(1) je treba pojasniti, kako je treba razumeti izraz „proizvajalec“, kadar se zadnja obdelava ali predelava odda v podizvajanje.

| (8) | Glede na to, da obe pogodbenici uporabljata sistem registriranih izvoznikov, bi bilo treba dokument o poreklu, sestavljen v pogodbenicah, preimenovati iz „izjava o poreklu“ v „navedba o poreklu“. |
| --- | --- |

(8)

Glede na to, da obe pogodbenici uporabljata sistem registriranih izvoznikov, bi bilo treba dokument o poreklu, sestavljen v pogodbenicah, preimenovati iz „izjava o poreklu“ v „navedba o poreklu“.

| (9) | Kot prehodni ukrep bi bilo treba določiti, da bo Singapur v obdobju treh mesecev od datuma začetka veljavnosti tega sklepa sprejemal izjave o poreklu, sestavljene v skladu s členom 17 (Pogoji za izjavo o poreklu) in členom 18 (Pooblaščeni izvoznik) Protokola 1 k Sporazumu, ki je veljal pred datumom začetka veljavnosti tega sklepa. |
| --- | --- |

(9)

Kot prehodni ukrep bi bilo treba določiti, da bo Singapur v obdobju treh mesecev od datuma začetka veljavnosti tega sklepa sprejemal izjave o poreklu, sestavljene v skladu s členom 17 (Pogoji za izjavo o poreklu) in členom 18 (Pooblaščeni izvoznik) Protokola 1 k Sporazumu, ki je veljal pred datumom začetka veljavnosti tega sklepa.

| (10) | Protokol 1 k Sporazumu in več njegovih prilog bi bilo zato treba spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Protokol 1 k Sporazumu in več njegovih prilog bi bilo zato treba spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol 1 k Sporazumu se spremeni:

| (1) | kazalo vsebine Protokola 1 se nadomesti z naslednjim:

  „KAZALO VSEBINE
  ODDELEK 1
  SPLOŠNE DOLOČBE







  ČLEN 1 | Opredelitev pojmov |
| --- | --- | --- |

(1)

kazalo vsebine Protokola 1 se nadomesti z naslednjim:

„KAZALO VSEBINE

ODDELEK 1

SPLOŠNE DOLOČBE

ČLEN 1

ODDELEK 2

OPREDELITEV POJMA ‚IZDELKI S POREKLOM‘

| ČLEN 2 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

ČLEN 2

| ČLEN 3 | Kumulacija porekla |
| --- | --- |

ČLEN 3

| ČLEN 4 | V celoti pridobljeni izdelki |
| --- | --- |

ČLEN 4

| ČLEN 5 | Zadosti obdelani ali predelani izdelki |
| --- | --- |

ČLEN 5

| ČLEN 6 | Nezadostni postopki obdelave ali predelave |
| --- | --- |

ČLEN 6

| ČLEN 7 | Enota kvalifikacije |
| --- | --- |

ČLEN 7

| ČLEN 8 | Dodatki, nadomestni deli in orodje |
| --- | --- |

ČLEN 8

| ČLEN 9 | Garniture |
| --- | --- |

ČLEN 9

| ČLEN 10 | Nevtralne sestavine |
| --- | --- |

ČLEN 10

| ČLEN 11 | Ločeno knjigovodsko izkazovanje |
| --- | --- |

ČLEN 11

ODDELEK 3

ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

| ČLEN 12 | Načelo teritorialnosti |
| --- | --- |

ČLEN 12

| ČLEN 13 | Nespreminjanje |
| --- | --- |

ČLEN 13

| ČLEN 14 | Razstave |
| --- | --- |

ČLEN 14

ODDELEK 4

POVRAČILO ALI IZVZETJE

| ČLEN 15 | Prepoved povračila ali izvzetja od carin |
| --- | --- |

ČLEN 15

ODDELEK 5

NAVEDBA O POREKLU

| ČLEN 16 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

ČLEN 16

| ČLEN 17 | Pogoji za navedbo o poreklu |
| --- | --- |

ČLEN 17

| ČLEN 19 | Veljavnost navedbe o poreklu |
| --- | --- |

ČLEN 19

| ČLEN 20 | Predložitev navedbe o poreklu |
| --- | --- |

ČLEN 20

| ČLEN 21 | Uvoz po delih |
| --- | --- |

ČLEN 21

| ČLEN 22 | Izjeme pri navedbi o poreklu |
| --- | --- |

ČLEN 22

| ČLEN 23 | Dokazilne listine |
| --- | --- |

ČLEN 23

| ČLEN 24 | Shranjevanje navedb o poreklu in dokazilnih listin |
| --- | --- |

ČLEN 24

| ČLEN 25 | Odstopanja in oblikovne napake |
| --- | --- |

ČLEN 25

| ČLEN 26 | Zneski, izraženi v eurih |
| --- | --- |

ČLEN 26

ODDELEK 6

NAČINI UPRAVNEGA SODELOVANJA

| ČLEN 27 | Sodelovanje med pristojnimi organi |
| --- | --- |

ČLEN 27

| ČLEN 28 | Preverjanje navedb o poreklu |
| --- | --- |

ČLEN 28

| ČLEN 29 | Upravne poizvedbe |
| --- | --- |

ČLEN 29

| ČLEN 30 | Reševanje sporov |
| --- | --- |

ČLEN 30

| ČLEN 31 | Kazni |
| --- | --- |

ČLEN 31

ODDELEK 7

CEUTA IN MELILLA

| ČLEN 32 | Uporaba tega protokola |
| --- | --- |

ČLEN 32

| ČLEN 33 | Posebni pogoji |
| --- | --- |

ČLEN 33

ODDELEK 8

KONČNE DOLOČBE

| ČLEN 34 | Spremembe tega protokola |
| --- | --- |

ČLEN 34

| ČLEN 35 | Prehodne določbe za blago na poti ali v skladiščenju |
| --- | --- |

ČLEN 35

Seznam dodatkov

| PRILOGA A: | UVODNE OPOMBE K SEZNAMU V PRILOGI B |
| --- | --- |

PRILOGA A:

| PRILOGA B: | SEZNAM OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA BI LAHKO IZDELAN IZDELEK PRIDOBIL STATUS BLAGA S POREKLOM |
| --- | --- |

PRILOGA B:

| PRILOGA B(a): | DODATEK K PRILOGI B |
| --- | --- |

PRILOGA B(a):

| PRILOGA C: | MATERIALI, KI SO IZKLJUČENI IZ KUMULACIJE NA PODLAGI ČLENA 3(2) |
| --- | --- |

PRILOGA C:

| PRILOGA D: | IZDELKI IZ ČLENA 3(9), KATERIH MATERIALI S POREKLOM IZ DRŽAVE ASEAN SE ŠTEJEJO ZA MATERIALE S POREKLOM IZ POGODBENICE |
| --- | --- |

PRILOGA D:

| PRILOGA E: | BESEDILO NAVEDBE O POREKLU |
| --- | --- |

PRILOGA E:

Skupne izjave

SKUPNA IZJAVA O KNEŽEVINI ANDORA

SKUPNA IZJAVA O REPUBLIKI SAN MARINO

SKUPNA IZJAVA O PREGLEDU PRAVIL O POREKLU IZ PROTOKOLA 1“;

| (2) | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „ČLEN 1
  Opredelitev pojmov

  1.   V tem protokolu:






  (a) | ‚država ASEAN‘ pomeni državo članico Zveze držav jugovzhodne Azije, ki ni pogodbenica tega sporazuma; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„ČLEN 1

Opredelitev pojmov

1.   V tem protokolu:

(a)

‚država ASEAN‘ pomeni državo članico Zveze držav jugovzhodne Azije, ki ni pogodbenica tega sporazuma;

| (b) | ‚poglavja‘, ‚tarifne številke‘ in ‚tarifne podštevilke‘ pomenijo poglavja, tarifne številke (štirištevilčne oznake) in tarifne podštevilke (šestštevilčne oznake), ki se uporabljajo v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki se v tem protokolu navaja kot ‚harmonizirani sistem‘ ali ‚HS‘; |
| --- | --- |

(b)

‚poglavja‘, ‚tarifne številke‘ in ‚tarifne podštevilke‘ pomenijo poglavja, tarifne številke (štirištevilčne oznake) in tarifne podštevilke (šestštevilčne oznake), ki se uporabljajo v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki se v tem protokolu navaja kot ‚harmonizirani sistem‘ ali ‚HS‘;

| (c) | ‚uvrščen‘ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala v določeno poglavje, tarifno številko ali tarifno podštevilko harmoniziranega sistema; |
| --- | --- |

(c)

‚uvrščen‘ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala v določeno poglavje, tarifno številko ali tarifno podštevilko harmoniziranega sistema;

| (d) | ‚pošiljka‘ pomeni izdelke, ki jih pošiljatelj pošilja enemu prejemniku bodisi skupaj bodisi so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim pošiljatelj te izdelke dobavlja prejemniku, ali če takega dokumenta ni, izdelke, ki so zajeti na enem računu; |
| --- | --- |

(d)

‚pošiljka‘ pomeni izdelke, ki jih pošiljatelj pošilja enemu prejemniku bodisi skupaj bodisi so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim pošiljatelj te izdelke dobavlja prejemniku, ali če takega dokumenta ni, izdelke, ki so zajeti na enem računu;

| (e) | ‚carinska vrednost‘ pomeni vrednost, določeno v skladu s Sporazumom o carinskem vrednotenju; |
| --- | --- |

(e)

‚carinska vrednost‘ pomeni vrednost, določeno v skladu s Sporazumom o carinskem vrednotenju;

| (f) | ‚cena franko tovarna‘ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov in vse druge stroške v zvezi z izdelavo, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se povrnejo ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka.
  Kadar dejanska plačana cena ne odraža vseh stroškov v zvezi z izdelavo izdelka, ki so dejansko nastali v Uniji ali v Singapurju, cena franko tovarna pomeni vsoto vseh navedenih stroškov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se povrnejo ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka.
  Kadar je zadnja obdelava ali predelava oddana proizvajalcu kot podizvajalcu, se izraz ‚proizvajalec‘ lahko nanaša na podjetje, ki je podizvajalca zaposlilo; |
| --- | --- |

(f)

‚cena franko tovarna‘ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov in vse druge stroške v zvezi z izdelavo, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se povrnejo ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka.

Kadar dejanska plačana cena ne odraža vseh stroškov v zvezi z izdelavo izdelka, ki so dejansko nastali v Uniji ali v Singapurju, cena franko tovarna pomeni vsoto vseh navedenih stroškov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se povrnejo ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka.

Kadar je zadnja obdelava ali predelava oddana proizvajalcu kot podizvajalcu, se izraz ‚proizvajalec‘ lahko nanaša na podjetje, ki je podizvajalca zaposlilo;

| (g) | ‚izvoznik‘ pomeni osebo, ki se nahaja v pogodbenici in ki v skladu z zahtevami iz zakonov in drugih predpisov pogodbenice izvaža ali izdeluje izdelek s poreklom in lahko sestavi navedbo o poreklu; |
| --- | --- |

(g)

‚izvoznik‘ pomeni osebo, ki se nahaja v pogodbenici in ki v skladu z zahtevami iz zakonov in drugih predpisov pogodbenice izvaža ali izdeluje izdelek s poreklom in lahko sestavi navedbo o poreklu;

| (h) | ‚zamenljivi materiali‘ pomeni materiale, ki so enake vrste in tržne kakovosti z enakimi tehničnimi in fizičnimi lastnostmi in ki jih med seboj ni mogoče ločiti, potem ko so vključeni v končni izdelek; |
| --- | --- |

(h)

‚zamenljivi materiali‘ pomeni materiale, ki so enake vrste in tržne kakovosti z enakimi tehničnimi in fizičnimi lastnostmi in ki jih med seboj ni mogoče ločiti, potem ko so vključeni v končni izdelek;

| (i) | ‚blago‘ pomeni materiale in izdelke; |
| --- | --- |

(i)

‚blago‘ pomeni materiale in izdelke;

| (j) | ‚pravna oseba‘ pomeni vsak pravni subjekt, pravilno ustanovljen ali kako drugače organiziran po veljavnem pravu kot izvajalec pridobitnih ali nepridobitnih dejavnosti ter v zasebni ali državni lasti, vključno z delniškimi družbami, trusti, solastniškimi podjetji, skupnimi podjetji, samostojnimi podjetniki posamezniki ali združenji; |
| --- | --- |

(j)

‚pravna oseba‘ pomeni vsak pravni subjekt, pravilno ustanovljen ali kako drugače organiziran po veljavnem pravu kot izvajalec pridobitnih ali nepridobitnih dejavnosti ter v zasebni ali državni lasti, vključno z delniškimi družbami, trusti, solastniškimi podjetji, skupnimi podjetji, samostojnimi podjetniki posamezniki ali združenji;

| (k) | ‚izdelava‘ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem; |
| --- | --- |

(k)

‚izdelava‘ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem;

| (l) | ‚material‘ pomeni katero koli sestavino, surovino, sestavni del ali del itn., ki se uporablja pri izdelavi izdelka; |
| --- | --- |

(l)

‚material‘ pomeni katero koli sestavino, surovino, sestavni del ali del itn., ki se uporablja pri izdelavi izdelka;

| (m) | ‚oseba‘ pomeni fizično ali pravno osebo; |
| --- | --- |

(m)

‚oseba‘ pomeni fizično ali pravno osebo;

| (n) | ‚izdelek‘ pomeni izdelek, ki se izdeluje, tudi če je namenjen poznejši uporabi pri drugem postopku izdelave; |
| --- | --- |

(n)

‚izdelek‘ pomeni izdelek, ki se izdeluje, tudi če je namenjen poznejši uporabi pri drugem postopku izdelave;

| (o) | ‚vrednost materialov‘ pomeni carinsko vrednost pri uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se je ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v Uniji ali Singapurju.“; |
| --- | --- |

(o)

‚vrednost materialov‘ pomeni carinsko vrednost pri uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se je ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v Uniji ali Singapurju.“;

| (3) | člen 13(3) se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Brez poseganja v oddelek 5 je pošiljke možno razdeliti, kadar to opravi pošiljatelj ali se to opravi pod njegovo odgovornostjo, če v državi(-ah) tranzita ostanejo pod carinskim nadzorom.“; |
| --- | --- |

(3)

člen 13(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Brez poseganja v oddelek 5 je pošiljke možno razdeliti, kadar to opravi pošiljatelj ali se to opravi pod njegovo odgovornostjo, če v državi(-ah) tranzita ostanejo pod carinskim nadzorom.“;

| (4) | točki (a) in (b) člena 14(1) se nadomestita z naslednjim:






  „(a) | je pošiljatelj poslal te izdelke iz pogodbenice v državo razstave in jih tam razstavil; |
| --- | --- | --- |

(4)

točki (a) in (b) člena 14(1) se nadomestita z naslednjim:

„(a)

je pošiljatelj poslal te izdelke iz pogodbenice v državo razstave in jih tam razstavil;

| (b) | je ta pošiljatelj izdelke prodal ali jih kako drugače dal na razpolago osebi v pogodbenici;“; |
| --- | --- |

(b)

je ta pošiljatelj izdelke prodal ali jih kako drugače dal na razpolago osebi v pogodbenici;“;

| (5) | člen 17 se nadomesti z naslednjim:

  „ČLEN 17
  Pogoji za navedbo o poreklu

  1.   Navedbo o poreklu iz člena 16 (Splošne zahteve) lahko sestavi izvoznik.


  2.   Navedba o poreklu se lahko sestavi, če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Unije ali Singapurja in izpolnjujejo druge zahteve iz tega protokola.


  3.   Izvoznik, ki sestavi navedbo o poreklu, mora na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente iz člena 23 (Dokazilne listine), ki potrjujejo poreklo zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz tega protokola.


  4.   Izvoznik navedbo o poreklu sestavi tako, da na račun, dobavnico ali drug trgovinski dokument natipka, odtisne ali natisne izjavo, katere besedilo je navedeno v Prilogi E k temu protokolu, v skladu z določbami domačega prava pogodbenice izvoznice. Če je navedba napisana z roko, se napiše s črnilom in velikimi tiskanimi črkami. Za izvoz iz Singapurja se navedba o poreklu sestavi na podlagi angleške različice, za izvoz iz Unije pa se lahko sestavi na podlagi katere koli jezikovne različice iz Priloge E k temu protokolu.


  5.   Z odstopanjem od odstavka 1 se navedba o poreklu lahko sestavi po izvozu (‚naknadna navedba‘), pod pogojem, da se ta navedba pogodbenici uvoznici v primeru Unije predloži najpozneje v dveh letih, v primeru Singapurja pa v enem letu po vnosu blaga na ozemlje.“; |
| --- | --- |

(5)

člen 17 se nadomesti z naslednjim:

„ČLEN 17

Pogoji za navedbo o poreklu

1.   Navedbo o poreklu iz člena 16 (Splošne zahteve) lahko sestavi izvoznik.

2.   Navedba o poreklu se lahko sestavi, če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Unije ali Singapurja in izpolnjujejo druge zahteve iz tega protokola.

3.   Izvoznik, ki sestavi navedbo o poreklu, mora na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente iz člena 23 (Dokazilne listine), ki potrjujejo poreklo zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz tega protokola.

4.   Izvoznik navedbo o poreklu sestavi tako, da na račun, dobavnico ali drug trgovinski dokument natipka, odtisne ali natisne izjavo, katere besedilo je navedeno v Prilogi E k temu protokolu, v skladu z določbami domačega prava pogodbenice izvoznice. Če je navedba napisana z roko, se napiše s črnilom in velikimi tiskanimi črkami. Za izvoz iz Singapurja se navedba o poreklu sestavi na podlagi angleške različice, za izvoz iz Unije pa se lahko sestavi na podlagi katere koli jezikovne različice iz Priloge E k temu protokolu.

5.   Z odstopanjem od odstavka 1 se navedba o poreklu lahko sestavi po izvozu (‚naknadna navedba‘), pod pogojem, da se ta navedba pogodbenici uvoznici v primeru Unije predloži najpozneje v dveh letih, v primeru Singapurja pa v enem letu po vnosu blaga na ozemlje.“;

| (6) | v kazalu vsebine in v členu 3(6), členu 3(13), členu 11(5), členu 14(2), členu 15(1), členu 15(3), naslovu oddelka 5, členu 16(1), členu 16(2), naslovu člena 19, členu 19(1), členu 19(2), členu 19(3), naslovu člena 20, členu 20, členu 21, naslovu člena 22, členu 22(1), členu 23, naslovu člena 24, členu 24(1), členu 24(2), členu 25(1), členu 25(2), členu 27(1), členu 27(2), naslovu člena 28, členu 28(1), členu 28(2), členu 30(1), členu 33(3) in členu 35 se izraz „izjava o poreklu“ v danem sklonu nadomesti z izrazom „navedba o poreklu“ v ustreznem sklonu; |
| --- | --- |

(6)

v kazalu vsebine in v členu 3(6), členu 3(13), členu 11(5), členu 14(2), členu 15(1), členu 15(3), naslovu oddelka 5, členu 16(1), členu 16(2), naslovu člena 19, členu 19(1), členu 19(2), členu 19(3), naslovu člena 20, členu 20, členu 21, naslovu člena 22, členu 22(1), členu 23, naslovu člena 24, členu 24(1), členu 24(2), členu 25(1), členu 25(2), členu 27(1), členu 27(2), naslovu člena 28, členu 28(1), členu 28(2), členu 30(1), členu 33(3) in členu 35 se izraz „izjava o poreklu“ v danem sklonu nadomesti z izrazom „navedba o poreklu“ v ustreznem sklonu;

| (7) | člen 18 se črta; |
| --- | --- |

(7)

člen 18 se črta;

| (8) | člen 26 se nadomesti z naslednjim:

  „ČLEN 26
  Zneski, izraženi v eurih

  1.   Za uporabo določb odstavka 3 člena 22 (Izjeme pri navedbi o poreklu) v primerih, kadar so izdelki fakturirani v drugi valuti kot v eurih, zneske v nacionalnih valutah držav članic Unije, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih, vsaka od teh držav določi letno.


  2.   Za pošiljko se lahko uveljavljajo določbe odstavka 3 člena 22 (Izjeme pri navedbi o poreklu) s sklicevanjem na valuto, v kateri je izdan račun, glede na znesek, ki ga je določila zadevna pogodbenica.


  3.   Zneski, ki jih je treba uporabiti v kateri koli dani nacionalni valuti, so protivrednosti v navedeni nacionalni valuti zneskov, izraženih v eurih, po tečaju na prvi delovni dan oktobra. Zneski se sporočijo Evropski komisiji do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Evropska komisija o zadevnih zneskih uradno obvesti vse zadevne države.


  4.   Država članica Unije lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki ga dobi pri preračunavanju zneska, izraženega v eurih, v svojo nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, ki se dobi pri preračunu, ne sme razlikovati za več kot pet odstotkov. Država članica Unije lahko protivrednost v nacionalni valuti zneska, izraženega v eurih, ohrani nespremenjeno, če je v času letne prilagoditve iz odstavka 3 preračun navedenega zneska pred kakršno koli zaokrožitvijo večji za manj kot petnajst odstotkov protivrednosti v nacionalni valuti. Protivrednost v nacionalni valuti lahko ostane nespremenjena, če bi se navedena protivrednost s preračunom zmanjšala.


  5.   Zneske, izražene v eurih, na zahtevo Unije ali Singapurja pregledata pogodbenici v Odboru za carino, ki je bil ustanovljen na podlagi člena 16.2 (Specializirani odbori). Pogodbenici pri tem pregledu upoštevata zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostnih omejitev. Za te namene lahko pogodbenici s sklepom v Odboru za carino spremenita zneske, izražene v eurih.“; |
| --- | --- |

(8)

člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„ČLEN 26

Zneski, izraženi v eurih

1.   Za uporabo določb odstavka 3 člena 22 (Izjeme pri navedbi o poreklu) v primerih, kadar so izdelki fakturirani v drugi valuti kot v eurih, zneske v nacionalnih valutah držav članic Unije, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih, vsaka od teh držav določi letno.

2.   Za pošiljko se lahko uveljavljajo določbe odstavka 3 člena 22 (Izjeme pri navedbi o poreklu) s sklicevanjem na valuto, v kateri je izdan račun, glede na znesek, ki ga je določila zadevna pogodbenica.

3.   Zneski, ki jih je treba uporabiti v kateri koli dani nacionalni valuti, so protivrednosti v navedeni nacionalni valuti zneskov, izraženih v eurih, po tečaju na prvi delovni dan oktobra. Zneski se sporočijo Evropski komisiji do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Evropska komisija o zadevnih zneskih uradno obvesti vse zadevne države.

4.   Država članica Unije lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki ga dobi pri preračunavanju zneska, izraženega v eurih, v svojo nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, ki se dobi pri preračunu, ne sme razlikovati za več kot pet odstotkov. Država članica Unije lahko protivrednost v nacionalni valuti zneska, izraženega v eurih, ohrani nespremenjeno, če je v času letne prilagoditve iz odstavka 3 preračun navedenega zneska pred kakršno koli zaokrožitvijo večji za manj kot petnajst odstotkov protivrednosti v nacionalni valuti. Protivrednost v nacionalni valuti lahko ostane nespremenjena, če bi se navedena protivrednost s preračunom zmanjšala.

5.   Zneske, izražene v eurih, na zahtevo Unije ali Singapurja pregledata pogodbenici v Odboru za carino, ki je bil ustanovljen na podlagi člena 16.2 (Specializirani odbori). Pogodbenici pri tem pregledu upoštevata zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostnih omejitev. Za te namene lahko pogodbenici s sklepom v Odboru za carino spremenita zneske, izražene v eurih.“;

| (9) | Priloga B se spremeni, kakor je določeno v Prilogi 1 k temu sklepu; |
| --- | --- |

(9)

Priloga B se spremeni, kakor je določeno v Prilogi 1 k temu sklepu;

| (10) | Priloga B(a) se spremeni, kakor je določeno v Prilogi 2 k temu sklepu; |
| --- | --- |

(10)

Priloga B(a) se spremeni, kakor je določeno v Prilogi 2 k temu sklepu;

| (11) | Priloga D se spremeni, kakor je določeno v Prilogi 3 k temu sklepu; |
| --- | --- |

(11)

Priloga D se spremeni, kakor je določeno v Prilogi 3 k temu sklepu;

| (12) | Priloga E se spremeni, kakor je določeno v Prilogi 4 k temu sklepu. |
| --- | --- |

(12)

Priloga E se spremeni, kakor je določeno v Prilogi 4 k temu sklepu.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati [1. januarja 2023].

V ..., dne ...

Za Odbor EU-Singapur za carino

V imenu Evropske unije

V imenu Republike Singapur

---

PRILOGA 1

Priloga B k Protokolu 1 se spremeni:

| (1) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „0305“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom dimljenja“; |
| --- | --- |

(1)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „0305“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom dimljenja“;

| (2) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 0306“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Raki v oklepu ali brez oklepa, sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni raki v oklepu ali brez oklepa, termično obdelani ali ne pred ali med procesom dimljenja; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici“; |
| --- | --- |

(2)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 0306“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Raki v oklepu ali brez oklepa, sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni raki v oklepu ali brez oklepa, termično obdelani ali ne pred ali med procesom dimljenja; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici“;

| (3) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 0307“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Mehkužci v lupini ali brez lupine, sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni mehkužci v lupini ali brez lupine, termično obdelani ali ne pred ali med procesom dimljenja“; |
| --- | --- |

(3)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 0307“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Mehkužci v lupini ali brez lupine, sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni mehkužci v lupini ali brez lupine, termično obdelani ali ne pred ali med procesom dimljenja“;

| (4) | med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 0307“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „Poglavje 4“, se vstavita naslednji vrstici:







  „ex 0308 | Vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, termično obdelani ali ne pred ali med procesom dimljenja | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni |
| --- | --- | --- | --- |
| 0309 | Moka, zdrob in peleti iz rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, primerni za človeško prehrano | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni“; |

(4)

med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 0307“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „Poglavje 4“, se vstavita naslednji vrstici:

„ex 0308

Vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, termično obdelani ali ne pred ali med procesom dimljenja

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni

0309

Moka, zdrob in peleti iz rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, primerni za človeško prehrano

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni“;

| (5) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 15“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Masti in olja živalskega, rastlinskega ali mikrobnega izvora in proizvodi njihove razgradnje; pripravljene užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora; razen:“; |
| --- | --- |

(5)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 15“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Masti in olja živalskega, rastlinskega ali mikrobnega izvora in proizvodi njihove razgradnje; pripravljene užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora; razen:“;

| (6) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „1509 in 1510“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Oljčno olje in njegove frakcije, druga olja in njihove frakcije, dobljena izključno iz oljk“; |
| --- | --- |

(6)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „1509 in 1510“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Oljčno olje in njegove frakcije, druga olja in njihove frakcije, dobljena izključno iz oljk“;

| (7) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „1516 in 1517“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Masti in olja živalskega, rastlinskega ali mikrobnega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, rafinirani ali ne, toda nadalje nepredelani;
  Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega, rastlinskega ali mikrobnega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tarifne številke 15.16“; |
| --- | --- |

(7)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „1516 in 1517“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Masti in olja živalskega, rastlinskega ali mikrobnega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, rafinirani ali ne, toda nadalje nepredelani;

Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega, rastlinskega ali mikrobnega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tarifne številke 15.16“;

| (8) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko „Poglavje 16“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z:

  „Izdelki iz mesa, rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev ali žuželk“; |
| --- | --- |

(8)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko „Poglavje 16“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z:

„Izdelki iz mesa, rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev ali žuželk“;

| (9) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 24“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Tobak in izdelani tobačni nadomestki; izdelki, ki vsebujejo nikotin ali ne, namenjeni za vdihavanje brez zgorevanja; drugi izdelki, ki vsebujejo nikotin, namenjeni vnosu nikotina v človeško telo; razen:“; |
| --- | --- |

(9)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 24“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Tobak in izdelani tobačni nadomestki; izdelki, ki vsebujejo nikotin ali ne, namenjeni za vdihavanje brez zgorevanja; drugi izdelki, ki vsebujejo nikotin, namenjeni vnosu nikotina v človeško telo; razen:“;

| (10) | med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 2402“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 25“, se vstavijo naslednje vrstice:







  „2404 12 | Izdelki, namenjeni za vdihavanje brez zgorevanja, ki ne vsebujejo tobaka ali rekonstituiranega tobaka in vsebujejo nikotin | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna,
  ali
  izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 2404 19 | Kartuše in vložki, napolnjeni, za elektronske cigarete | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna,
  ali
  izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| 2404 91 | Drugi proizvodi, razen proizvodov, namenjenih za vdihavanje brez zgorevanja, za oralno uporabo | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri:






  — | individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 20 % mase končnega izdelka in |

(10)

med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 2402“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 25“, se vstavijo naslednje vrstice:

„2404 12

Izdelki, namenjeni za vdihavanje brez zgorevanja, ki ne vsebujejo tobaka ali rekonstituiranega tobaka in vsebujejo nikotin

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna,

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2404 19

Kartuše in vložki, napolnjeni, za elektronske cigarete

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna,

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

2404 91

Drugi proizvodi, razen proizvodov, namenjenih za vdihavanje brez zgorevanja, za oralno uporabo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri:

—

individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 20 % mase končnega izdelka in

| — | skupna sestavljena masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka. |
| --- | --- |

—

skupna sestavljena masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka.

2404 92 ,

2404 99

Drugi proizvodi, razen proizvodov, namenjenih za vdihavanje brez zgorevanja, za transdermalno uporabo in za drugo uporabo, razen za oralno uporabo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna,

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.“;

| (11) | med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 38“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „3823“, se vstavita naslednji vrstici:







  „ex 3816 | Dolomitne nabijalne mešanice | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka
  ali
  izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 3822 | Kompleti diagnostičnih testov za malarijo
  Nepomešani imunološki proizvodi, ki niso pripravljeni v odmerjenih dozah ali v oblikah ali pakiranjih za prodajo na drobno
  Pomešani imunološki proizvodi, ki niso pripravljeni v odmerjenih dozah ali v oblikah ali pakiranjih za prodajo na drobno
  Imunološki proizvodi, ki so pripravljeni v odmerjenih dozah ali v oblikah ali pakiranjih za prodajo na drobno
  Reagenti za določanje krvnih skupin | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke.“; |

(11)

med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 38“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „3823“, se vstavita naslednji vrstici:

„ex 3816

Dolomitne nabijalne mešanice

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3822

Kompleti diagnostičnih testov za malarijo

Nepomešani imunološki proizvodi, ki niso pripravljeni v odmerjenih dozah ali v oblikah ali pakiranjih za prodajo na drobno

Pomešani imunološki proizvodi, ki niso pripravljeni v odmerjenih dozah ali v oblikah ali pakiranjih za prodajo na drobno

Imunološki proizvodi, ki so pripravljeni v odmerjenih dozah ali v oblikah ali pakiranjih za prodajo na drobno

Reagenti za določanje krvnih skupin

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke.“;

| (12) | v prvi vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „6306“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Ponjave, platnene strehe in zunanje platnene navojnice (tende); šotori (vključno baldahini in podobni izdelki); jadra (za plovila, jadralne deske ali kopenska plovila); izdelki za taborjenje“; |
| --- | --- |

(12)

v prvi vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „6306“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Ponjave, platnene strehe in zunanje platnene navojnice (tende); šotori (vključno baldahini in podobni izdelki); jadra (za plovila, jadralne deske ali kopenska plovila); izdelki za taborjenje“;

| (13) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „8522“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Deli in pribor, uporabni samo ali zlasti z aparati iz tarifnih številk 8519 ali 8521
  “; |
| --- | --- |

(13)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „8522“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Deli in pribor, uporabni samo ali zlasti z aparati iz tarifnih številk 8519 ali 8521
  “;

| (14) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „8529“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Deli, ki so samo ali zlasti namenjeni za uporabo z aparati iz tarifnih številk 8524 do 8528
  “; |
| --- | --- |

(14)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „8529“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Deli, ki so samo ali zlasti namenjeni za uporabo z aparati iz tarifnih številk 8524 do 8528
  “;

| (15) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „8548“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Električni deli strojev ali aparatov, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu v tem poglavju“; |
| --- | --- |

(15)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „8548“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Električni deli strojev ali aparatov, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu v tem poglavju“;

| (16) | med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „8548“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 86“, se vstavi naslednja vrstica:







  „8549 | Električni in elektronski odpadki in ostanki. | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka
  ali
  izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „8548“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 86“, se vstavi naslednja vrstica:

„8549

Električni in elektronski odpadki in ostanki.

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.“;

| (17) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 86“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Poglavje 86“ in „Železniške in tramvajske lokomotive, tirna vozila in njihovi deli; železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor ter njihovi deli; mehanična (vključno elektromehanska) signalna oprema za promet vseh vrst“; |
| --- | --- |

(17)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex poglavje 86“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Poglavje 86“ in „Železniške in tramvajske lokomotive, tirna vozila in njihovi deli; železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor ter njihovi deli; mehanična (vključno elektromehanska) signalna oprema za promet vseh vrst“;

| (18) | med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 8804“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „poglavje 89“, se vstavi naslednja vrstica:







  „ex 8806 | Droni
  Televizijske kamere, digitalni fotoaparati in video snemalne kamere | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka in tarifne številke 8529
  ali
  izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 8804“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „poglavje 89“, se vstavi naslednja vrstica:

„ex 8806

Droni

Televizijske kamere, digitalni fotoaparati in video snemalne kamere

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka in tarifne številke 8529

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.“;

| (19) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „9013“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Laserji, razen laserskih diod; druge optične naprave in instrumenti, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu v tem poglavju“; |
| --- | --- |

(19)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „9013“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Laserji, razen laserskih diod; druge optične naprave in instrumenti, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu v tem poglavju“;

| (20) | med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „9016“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „9025“, se vstavi naslednja vrstica:







  „ex 9021 | Materiali za ortopedske pripomočke ali pripomočke za zlome in za zobne proteze:






  — | Žičniki, žeblji, risalni žebljički, spiralno zaviti žeblji, prešivne spojke (razen tistih iz tarifne številke 8305 ) in podobni predmeti, iz železa in jekla, z glavo iz drugega materiala ali brez nje, razen takih izdelkov z bakreno glavo |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

med vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „9016“, in vrstico, ki se nanaša na tarifno številko HS „9025“, se vstavi naslednja vrstica:

„ex 9021

Materiali za ortopedske pripomočke ali pripomočke za zlome in za zobne proteze:

—

Žičniki, žeblji, risalni žebljički, spiralno zaviti žeblji, prešivne spojke (razen tistih iz tarifne številke 8305 ) in podobni predmeti, iz železa in jekla, z glavo iz drugega materiala ali brez nje, razen takih izdelkov z bakreno glavo

| — | Izdelki z navojem in izdelki brez navoja, iz železa ali jekla, razen tirnih vijakov (tirfonov), lesnih vijakov, vijakov s kavljem in vijakov z obročem, vzmetnih podložk in drugih varnostnih podložk, kovic |
| --- | --- |

—

Izdelki z navojem in izdelki brez navoja, iz železa ali jekla, razen tirnih vijakov (tirfonov), lesnih vijakov, vijakov s kavljem in vijakov z obročem, vzmetnih podložk in drugih varnostnih podložk, kovic

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka

ali

izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Titan in titanovi izdelki, vključno z odpadki in ostanki |
| --- | --- |

—

Titan in titanovi izdelki, vključno z odpadki in ostanki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke.“;

| (21) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko „Poglavje 94“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z:

  „Pohištvo; posteljnina, žimnice, nosilci za žimnice, blazine in podobni polnjeni izdelki; svetilke in pribor zanje, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; osvetljeni znaki, osvetljeni znaki z imeni in podobno; montažne zgradbe“. |
| --- | --- |

(21)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko „Poglavje 94“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z:

„Pohištvo; posteljnina, žimnice, nosilci za žimnice, blazine in podobni polnjeni izdelki; svetilke in pribor zanje, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; osvetljeni znaki, osvetljeni znaki z imeni in podobno; montažne zgradbe“.

---

PRILOGA 2

Priloga B(a) k Protokolu 1 se spremeni:

| (1) | odstavek 3 skupnih določb se črta; |
| --- | --- |

(1)

odstavek 3 skupnih določb se črta;

| (2) | odstavek 4 skupnih določb se preštevilči v odstavek 3; |
| --- | --- |

(2)

odstavek 4 skupnih določb se preštevilči v odstavek 3;

| (3) | odstavek 5 skupnih določb se preštevilči v odstavek 4; |
| --- | --- |

(3)

odstavek 5 skupnih določb se preštevilči v odstavek 4;

| (4) | v vrstici, ki se nanaša na tarifne številke HS

  „
  ex 1602 32


  ex 1602 41


  ex 1602 49


  ex 1602 50
  “,
  se besedilo „Obrok iz svinjine, piščanca in govedine v konzervi (午餐肉)“ v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Obrok ali mesna štruca iz svinjine v konzervi (ki vsebuje več kot 40 mas. % svinjskega mesa ali klavničnih proizvodov), obrok ali mesna štruca iz piščančjega mesa v konzervi (ki vsebuje več kot 20 mas. % piščančjega mesa ali klavničnih proizvodov), obrok ali mesna štruca iz govejega mesa v konzervi (ki vsebuje več kot 20 mas. % govejega mesa ali klavničnih proizvodov)“; |
| --- | --- |

(4)

v vrstici, ki se nanaša na tarifne številke HS

„
  ex 1602 32

ex 1602 41

ex 1602 49

ex 1602 50
  “,

se besedilo „Obrok iz svinjine, piščanca in govedine v konzervi (午餐肉)“ v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Obrok ali mesna štruca iz svinjine v konzervi (ki vsebuje več kot 40 mas. % svinjskega mesa ali klavničnih proizvodov), obrok ali mesna štruca iz piščančjega mesa v konzervi (ki vsebuje več kot 20 mas. % piščančjega mesa ali klavničnih proizvodov), obrok ali mesna štruca iz govejega mesa v konzervi (ki vsebuje več kot 20 mas. % govejega mesa ali klavničnih proizvodov)“;

| (5) | v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 1604 20“, se v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ besedilo „Ribje kroglice, kuhane v curryju, iz ribjega mesa, curryja, pšeničnega škroba, soli, sladkorja in mešanice začimb“ nadomesti z naslednjim:

  „Ribje kroglice in ribje pogače iz ribjega mesa (razen iz tuna in skuše), škroba, soli, sladkorja in mešanice začimb“; |
| --- | --- |

(5)

v vrstici, ki se nanaša na tarifno številko HS „ex 1604 20“, se v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ besedilo „Ribje kroglice, kuhane v curryju, iz ribjega mesa, curryja, pšeničnega škroba, soli, sladkorja in mešanice začimb“ nadomesti z naslednjim:

„Ribje kroglice in ribje pogače iz ribjega mesa (razen iz tuna in skuše), škroba, soli, sladkorja in mešanice začimb“;

| (6) | vrstica, ki se nanaša na tarifne številke HS

  „
  ex 1605 10


  ex 1605 90


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 30
  “

  se nadomesti z naslednjim:







  „ex 1605 10 | Kroglice iz rakov, narejene iz pšeničnega škroba, soli, sladkorja, mešanice začimb, mesa rakov in polnila | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka. |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 1605 54 | Kroglice iz sip, narejene iz ribjega mesa, polnila iz sip, škroba, soli, sladkorja in mešanice začimb | |
| ex 1605 21 | Cmoki iz rakov, narejeni iz kozic, pšeničnega škroba, tapioke, vode, mlade čebule, ingverja, sladkorja in soli | |
| ex 1605 29 | Cmoki (shaomai), narejeni pretežno iz kozic, piščanca, koruznega škroba, rastlinskega olja, črnega popra, sezamovega olja in vode | |
| ex 1902 20 | Cvrti wonton iz kozic, narejen iz kozic, soli, olja, sladkorja, ingverja, popra, jajca, kisa in sojine omake | |
| ex 1605 54 | Kroglice z okusom jastoga: meso sip, ribje meso in meso rakov“. | |

(6)

vrstica, ki se nanaša na tarifne številke HS

„
  ex 1605 10

ex 1605 90

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 30
  “

se nadomesti z naslednjim:

„ex 1605 10

Kroglice iz rakov, narejene iz pšeničnega škroba, soli, sladkorja, mešanice začimb, mesa rakov in polnila

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka.

ex 1605 54

Kroglice iz sip, narejene iz ribjega mesa, polnila iz sip, škroba, soli, sladkorja in mešanice začimb

ex 1605 21

Cmoki iz rakov, narejeni iz kozic, pšeničnega škroba, tapioke, vode, mlade čebule, ingverja, sladkorja in soli

ex 1605 29

Cmoki (shaomai), narejeni pretežno iz kozic, piščanca, koruznega škroba, rastlinskega olja, črnega popra, sezamovega olja in vode

ex 1902 20

Cvrti wonton iz kozic, narejen iz kozic, soli, olja, sladkorja, ingverja, popra, jajca, kisa in sojine omake

ex 1605 54

Kroglice z okusom jastoga: meso sip, ribje meso in meso rakov“.

---

PRILOGA 3

Priloga D k Protokolu 1 se spremeni:

| (1) | v vrstici, ki se nanaša na oznako HS „2909“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Etri, eter-alkoholi, eter-fenoli, eter-alkohol-fenoli, peroksidi alkoholov, peroksidi etrov, acetalov in hemiacetalov, peroksidi ketonov (kemično opredeljeni ali neopredeljeni) in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati“; |
| --- | --- |

(1)

v vrstici, ki se nanaša na oznako HS „2909“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Etri, eter-alkoholi, eter-fenoli, eter-alkohol-fenoli, peroksidi alkoholov, peroksidi etrov, acetalov in hemiacetalov, peroksidi ketonov (kemično opredeljeni ali neopredeljeni) in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati“;

| (2) | v vrstici, ki se nanaša na oznako HS „9013“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

  „Laserji, razen laserskih diod; druge optične naprave in instrumenti, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu v tem poglavju“. |
| --- | --- |

(2)

v vrstici, ki se nanaša na oznako HS „9013“, se besedilo v stolpcu „Poimenovanje izdelka“ nadomesti z naslednjim:

„Laserji, razen laserskih diod; druge optične naprave in instrumenti, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu v tem poglavju“.

---

PRILOGA 4

Priloga E k Protokolu 1 se spremeni:

| (1) | v naslovu Priloge E se izraz „izjave o poreklu“ nadomesti z izrazom „navedbe o poreklu“; |
| --- | --- |

(1)

v naslovu Priloge E se izraz „izjave o poreklu“ nadomesti z izrazom „navedbe o poreklu“;

| (2) | prvi odstavek Priloge E se nadomesti z naslednjim:

  „Navedba o poreklu, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu z opombami. Vendar opomb ni treba navajati.“; |
| --- | --- |

(2)

prvi odstavek Priloge E se nadomesti z naslednjim:

„Navedba o poreklu, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu z opombami. Vendar opomb ni treba navajati.“;

| (3) | opomba (1) se nadomesti z naslednjim:

  „Navedite referenčno številko, s katero je izvoznik identificiran. Za izvoznika iz Unije je to številka, dodeljena v skladu z zakoni in drugimi predpisi Unije. Za Singapur je to številka, dodeljena v skladu z zakoni in drugimi predpisi Singapurja. Kadar izvozniku ni bila dodeljena številka, se to polje lahko pusti prazno.“; |
| --- | --- |

(3)

opomba (1) se nadomesti z naslednjim:

„Navedite referenčno številko, s katero je izvoznik identificiran. Za izvoznika iz Unije je to številka, dodeljena v skladu z zakoni in drugimi predpisi Unije. Za Singapur je to številka, dodeljena v skladu z zakoni in drugimi predpisi Singapurja. Kadar izvozniku ni bila dodeljena številka, se to polje lahko pusti prazno.“;

| (4) | zadnji stavek pred opombami se nadomesti z naslednjim:
  („Ime izvoznika)“; |
| --- | --- |

(4)

zadnji stavek pred opombami se nadomesti z naslednjim:

(„Ime izvoznika)“;

| (5) | opomba (4) se črta. |
| --- | --- |

(5)

opomba (4) se črta.

---

SKUPNA IZJAVA O PREHODNIH UKREPIH PO DATUMU ZAČETKA VELJAVNOSTI SKLEPA

Z odstopanjem od člena 17 (Pogoji za navedbo o poreklu) Protokola 1 k Sporazumu, kakor je spremenjen s tem sklepom, Singapur še naprej zagotavlja preferencialno tarifno obravnavo na podlagi tega sporazuma za blago s poreklom iz Unije in izvoženo iz Unije, ob predložitvi izjave o poreklu, sestavljene v skladu s členom 17 (Pogoji za izjavo o poreklu) in členom 18 (Pooblaščeni izvoznik) Protokola 1 k Sporazumu, ki je veljal pred datumom začetka veljavnosti tega sklepa. Ta prehodni ukrep se uporablja tri mesece od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.

---

| 16.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/107 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/107

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/2470

z dne 14. decembra 2022

o določitvi ukrepov, potrebnih za tehnični razvoj in izvajanje centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/816 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN) z namenom dopolnitve evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc ter o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726 (1), in zlasti člena 10, odstavek 1, točke (a), (b), (c) (e) do (i), (k) ter (l) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (EU) 2019/816 je bil vzpostavljen centraliziran sistem za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN), kot sistem, s katerim lahko osrednji organ države članice ali drug pristojni organ hitro in učinkovito ugotovi, katere države članice hranijo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države. Osrednji organi lahko nato prek obstoječega okvira sistema ECRIS od zadevnih držav članic zahtevajo informacije iz kazenskih evidenc v skladu z Okvirnim sklepom 2009/315/PNZ (2). Drugi pristojni organi lahko v ta namen uporabijo svoje komunikacijske kanale. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) 2019/816 je bil vzpostavljen centraliziran sistem za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN), kot sistem, s katerim lahko osrednji organ države članice ali drug pristojni organ hitro in učinkovito ugotovi, katere države članice hranijo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države. Osrednji organi lahko nato prek obstoječega okvira sistema ECRIS od zadevnih držav članic zahtevajo informacije iz kazenskih evidenc v skladu z Okvirnim sklepom 2009/315/PNZ (2). Drugi pristojni organi lahko v ta namen uporabijo svoje komunikacijske kanale.

| (2) | Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), ki je bila ustanovljena z Uredbo (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je odgovorna za razvoj sistema ECRIS-TCN, vključno s pripravo in izvajanjem tehničnih specifikacij, preskušanjem in operativnim upravljanjem sistema. |
| --- | --- |

(2)

Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), ki je bila ustanovljena z Uredbo (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je odgovorna za razvoj sistema ECRIS-TCN, vključno s pripravo in izvajanjem tehničnih specifikacij, preskušanjem in operativnim upravljanjem sistema.

| (3) | Da se agenciji eu-LISA omogočijo zasnova fizične arhitekture sistema ECRIS-TCN, določitev tehničnih specifikacij sistema in razvoj sistema ECRIS-TCN, bi bilo treba določiti potrebne tehnične specifikacije za obdelavo alfanumeričnih podatkov in podatkov o prstnih odtisih, kakovost podatkov, vnos podatkov, dostop do sistema ECRIS-TCN in poizvedovanje v njem, vodenje dnevnikov in dostop do njih, zagotavljanje statističnih podatkov ter zahteve glede uspešnosti in razpoložljivosti sistema ECRIS-TCN. Agencija eu-LISA bi morala po zaključku preskušanja iz člena 11(1) Uredbe (EU) 2019/816 pripraviti podrobne tehnične specifikacije. |
| --- | --- |

(3)

Da se agenciji eu-LISA omogočijo zasnova fizične arhitekture sistema ECRIS-TCN, določitev tehničnih specifikacij sistema in razvoj sistema ECRIS-TCN, bi bilo treba določiti potrebne tehnične specifikacije za obdelavo alfanumeričnih podatkov in podatkov o prstnih odtisih, kakovost podatkov, vnos podatkov, dostop do sistema ECRIS-TCN in poizvedovanje v njem, vodenje dnevnikov in dostop do njih, zagotavljanje statističnih podatkov ter zahteve glede uspešnosti in razpoložljivosti sistema ECRIS-TCN. Agencija eu-LISA bi morala po zaključku preskušanja iz člena 11(1) Uredbe (EU) 2019/816 pripraviti podrobne tehnične specifikacije.

| (4) | Arhitektura sistema ECRIS-TCN bi morala biti skladna z evropskim okvirom interoperabilnosti, kot je določen v uredbah (EU) 2019/817 (4) in (EU) 2019/818 (5) Evropskega parlamenta in Sveta. Da bi se javne storitve na evropski ravni zagotavljale na interoperabilen način, bi morala programska in strojna oprema sistema ECRIS-TCN ustrezati opredeljenim standardom, ki spodbujajo interoperabilnost podatkov, aplikacij in tehnologije. |
| --- | --- |

(4)

Arhitektura sistema ECRIS-TCN bi morala biti skladna z evropskim okvirom interoperabilnosti, kot je določen v uredbah (EU) 2019/817 (4) in (EU) 2019/818 (5) Evropskega parlamenta in Sveta. Da bi se javne storitve na evropski ravni zagotavljale na interoperabilen način, bi morala programska in strojna oprema sistema ECRIS-TCN ustrezati opredeljenim standardom, ki spodbujajo interoperabilnost podatkov, aplikacij in tehnologije.

| (5) | Kar zadeva izvajanje interoperabilnosti med sistemom ECRIS-TCN na eni ter Vizumskim informacijskim sistemom (VIS) in Evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) na drugi strani, so bile z uredbama (EU) 2021/1133 (6) oziroma (EU) 2021/1151 (7) Evropskega parlamenta in Sveta sprejete za to potrebne spremembe. |
| --- | --- |

(5)

Kar zadeva izvajanje interoperabilnosti med sistemom ECRIS-TCN na eni ter Vizumskim informacijskim sistemom (VIS) in Evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) na drugi strani, so bile z uredbama (EU) 2021/1133 (6) oziroma (EU) 2021/1151 (7) Evropskega parlamenta in Sveta sprejete za to potrebne spremembe.

| (6) | Da bi se podprl cilj sistemov VIS in ETIAS, ki je prispevati k visoki stopnji varnosti z zagotavljanjem temeljite ocene tveganja za varnost pri prosilcih, ki prehajajo zunanje meje Unije, bi morala imeti sistema VIS in ETIAS možnost preverjanja ujemanja med podatki iz dosjejev prosilcev v VIS in ETIAS in podatki iz ECRIS-TCN glede tega, katere države članice imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav zaradi terorističnega kaznivega dejanja v preteklih 25 letih ali katerega koli drugega kaznivega dejanja iz Priloge k Uredbi (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta (8) v preteklih 15 letih, če se to kaznivo dejanje po nacionalnem pravu kaznuje z zaporno kaznijo ali odvzemom prostosti z najvišjo zagroženo kaznijo najmanj treh let. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se podprl cilj sistemov VIS in ETIAS, ki je prispevati k visoki stopnji varnosti z zagotavljanjem temeljite ocene tveganja za varnost pri prosilcih, ki prehajajo zunanje meje Unije, bi morala imeti sistema VIS in ETIAS možnost preverjanja ujemanja med podatki iz dosjejev prosilcev v VIS in ETIAS in podatki iz ECRIS-TCN glede tega, katere države članice imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav zaradi terorističnega kaznivega dejanja v preteklih 25 letih ali katerega koli drugega kaznivega dejanja iz Priloge k Uredbi (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta (8) v preteklih 15 letih, če se to kaznivo dejanje po nacionalnem pravu kaznuje z zaporno kaznijo ali odvzemom prostosti z najvišjo zagroženo kaznijo najmanj treh let.

| (7) | V ta namen bi moral osrednji organ države članice izreka obsodbe pri ustvarjanju podatkovnega zapisa v sistemu ECRIS-TCN dodati zaznamek za namene uredb (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (9) in (EU) 2018/1240, da je bil zadevni državljan tretje države obsojen zaradi terorističnega kaznivega dejanja v preteklih 25 letih ali katerega koli drugega kaznivega dejanja iz Priloge k Uredbi (EU) 2018/1240 v preteklih 15 letih, če se po nacionalnem pravu kaznuje z zaporno kaznijo ali ukrepom odvzema prostosti z najvišjo zagroženo kaznijo najmanj treh let, skupaj z oznako države članice izreka obsodbe. |
| --- | --- |

(7)

V ta namen bi moral osrednji organ države članice izreka obsodbe pri ustvarjanju podatkovnega zapisa v sistemu ECRIS-TCN dodati zaznamek za namene uredb (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (9) in (EU) 2018/1240, da je bil zadevni državljan tretje države obsojen zaradi terorističnega kaznivega dejanja v preteklih 25 letih ali katerega koli drugega kaznivega dejanja iz Priloge k Uredbi (EU) 2018/1240 v preteklih 15 letih, če se po nacionalnem pravu kaznuje z zaporno kaznijo ali ukrepom odvzema prostosti z najvišjo zagroženo kaznijo najmanj treh let, skupaj z oznako države članice izreka obsodbe.

| (8) | Evropski iskalni portal, vzpostavljen z uredbama (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818, bi moral omogočati poizvedovanje po podatkih, shranjenih v sistemu ECRIS-TCN. Evropski iskalni portal bi moral, kadar je to ustrezno v okviru interoperabilnosti, omogočati tudi poizvedovanje po podatkih ECRIS-TCN vzporedno s podatki, shranjenimi v drugih zadevnih informacijskih sistemih EU. |
| --- | --- |

(8)

Evropski iskalni portal, vzpostavljen z uredbama (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818, bi moral omogočati poizvedovanje po podatkih, shranjenih v sistemu ECRIS-TCN. Evropski iskalni portal bi moral, kadar je to ustrezno v okviru interoperabilnosti, omogočati tudi poizvedovanje po podatkih ECRIS-TCN vzporedno s podatki, shranjenimi v drugih zadevnih informacijskih sistemih EU.

| (9) | Skupna storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, vzpostavljena z uredbama (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818, je namenjena shranjevanju predlog prstnih odtisov in bi morala omogočati poizvedovanje po podatkih o prstnih odtisih, shranjenih v sistemu ECRIS-TCN. |
| --- | --- |

(9)

Skupna storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, vzpostavljena z uredbama (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818, je namenjena shranjevanju predlog prstnih odtisov in bi morala omogočati poizvedovanje po podatkih o prstnih odtisih, shranjenih v sistemu ECRIS-TCN.

| (10) | Ker identifikacija prstnih odtisov ni nujno vedno izvedljiva, bi moral imeti sistem ECRIS-TCN možnost identificirati osebo tudi samo z alfanumeričnimi podatki. Glede državljanov tretjih držav je glavni tehnični izziv ta, da alfanumerični podatki niso vedno točni. Med primeri takih netočnosti so dvoumnost glede imena in priimka, razlike pri črkovanju in prečrkovanju imen ali netočen datum rojstva. Zato je pomembno, da lahko sistem ECRIS-TCN prepozna ujemanje alfanumeričnih podatkov tudi takrat, ko vsi elementi identifikacije niso enaki, kar se imenuje nenatančno iskanje. Identifikacijo državljana tretje države bi bilo treba obravnavati s kombinacijo preverjanja kakovosti podatkov in nenatančnega iskanja oziroma katerega koli drugega načina, ki ga zagotavlja osnovni iskalnik in je primeren za namene sistema. Zato bi bilo treba vzpostaviti nadzor nad številom zapisov, prikazanih na podlagi poizvedbe, v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. Brez tega bi ogrozili pravice posameznikov ter uspešnost in razpoložljivost sistema. |
| --- | --- |

(10)

Ker identifikacija prstnih odtisov ni nujno vedno izvedljiva, bi moral imeti sistem ECRIS-TCN možnost identificirati osebo tudi samo z alfanumeričnimi podatki. Glede državljanov tretjih držav je glavni tehnični izziv ta, da alfanumerični podatki niso vedno točni. Med primeri takih netočnosti so dvoumnost glede imena in priimka, razlike pri črkovanju in prečrkovanju imen ali netočen datum rojstva. Zato je pomembno, da lahko sistem ECRIS-TCN prepozna ujemanje alfanumeričnih podatkov tudi takrat, ko vsi elementi identifikacije niso enaki, kar se imenuje nenatančno iskanje. Identifikacijo državljana tretje države bi bilo treba obravnavati s kombinacijo preverjanja kakovosti podatkov in nenatančnega iskanja oziroma katerega koli drugega načina, ki ga zagotavlja osnovni iskalnik in je primeren za namene sistema. Zato bi bilo treba vzpostaviti nadzor nad številom zapisov, prikazanih na podlagi poizvedbe, v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. Brez tega bi ogrozili pravice posameznikov ter uspešnost in razpoložljivost sistema.

| (11) | Iskalnik, ki opravlja nenatančno iskanje, bi moral imeti možnost omejiti rezultate z določitvijo praga stopnje ujemanja in največje velikosti seznama prikazanih zapisov. Stopnjo, pri kateri se rezultat iskanja šteje za ujemanje, in seznam podatkovnih polj, ki se lahko uporabijo za nenatančno iskanje, bi bilo treba določiti po preskušanju, opravljenem v fazi izvajanja. |
| --- | --- |

(11)

Iskalnik, ki opravlja nenatančno iskanje, bi moral imeti možnost omejiti rezultate z določitvijo praga stopnje ujemanja in največje velikosti seznama prikazanih zapisov. Stopnjo, pri kateri se rezultat iskanja šteje za ujemanje, in seznam podatkovnih polj, ki se lahko uporabijo za nenatančno iskanje, bi bilo treba določiti po preskušanju, opravljenem v fazi izvajanja.

| (12) | Vsak dnevnik postopkov obdelave podatkov iz sistema ECRIS-TCN bi moral zagotavljati jasno revizijsko sled, tj. zagotoviti dokumentarna dokazila in omogočiti sledenje vsem postopkom obdelave, izvedenim v sistemu ECRIS-TCN. |
| --- | --- |

(12)

Vsak dnevnik postopkov obdelave podatkov iz sistema ECRIS-TCN bi moral zagotavljati jasno revizijsko sled, tj. zagotoviti dokumentarna dokazila in omogočiti sledenje vsem postopkom obdelave, izvedenim v sistemu ECRIS-TCN.

| (13) | Statistični podatki sistema ECRIS-TCN bi morali omogočati spremljanje evidentiranja, shranjevanja in izmenjave informacij iz kazenskih evidenc prek sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme za izvajanje sistema ECRIS. Ti statistični podatki bi morali izvirati iz naslednjih virov: centralnega registra za poročanje in statistične podatke, ki ga vzpostavi in izvaja agencija eu-LISA v skladu s členom 39(2) Uredbe (EU) 2019/818, referenčne programske opreme za izvajanje sistema ECRIS ali nacionalne programske opreme za izvajanje sistema ECRIS ter kazenskih evidenc držav članic glede števila obsojenih državljanov tretjih držav in števila njihovih obsodb. |
| --- | --- |

(13)

Statistični podatki sistema ECRIS-TCN bi morali omogočati spremljanje evidentiranja, shranjevanja in izmenjave informacij iz kazenskih evidenc prek sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme za izvajanje sistema ECRIS. Ti statistični podatki bi morali izvirati iz naslednjih virov: centralnega registra za poročanje in statistične podatke, ki ga vzpostavi in izvaja agencija eu-LISA v skladu s členom 39(2) Uredbe (EU) 2019/818, referenčne programske opreme za izvajanje sistema ECRIS ali nacionalne programske opreme za izvajanje sistema ECRIS ter kazenskih evidenc držav članic glede števila obsojenih državljanov tretjih držav in števila njihovih obsodb.

| (14) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ni sodelovala pri sprejetju Uredbe (EU) 2019/816, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Danska zato ni zavezana k izvajanju tega sklepa. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ni sodelovala pri sprejetju Uredbe (EU) 2019/816, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Danska zato ni zavezana k izvajanju tega sklepa.

| (15) | V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ni sodelovala pri sprejetju Uredbe (EU) 2019/816, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Irska zato ni zavezana k izvajanju tega sklepa. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ni sodelovala pri sprejetju Uredbe (EU) 2019/816, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Irska zato ni zavezana k izvajanju tega sklepa.

| (16) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za evropski informacijski sistem kazenskih evidenc – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za evropski informacijski sistem kazenskih evidenc –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vnos podatkov v sistem ECRIS-TCN

Pri vnosu podatkov v sistem ECRIS-TCN v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2019/816 osrednji organ države članice izreka obsodbe uporabi podatkovni model iz oddelka I Priloge k temu sklepu.

Tehnične specifikacije za podatkovne elemente, vključene v podatkovni model, so skladne s podatkovnim modelom za referenčno programsko opremo za izvajanje sistema ECRIS iz člena 4(3) navedene uredbe.

Člen 2

Obdelava podatkov

1.   Kadar so v podatkovni zapis, ustvarjen v sistemu ECRIS-TCN v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2019/816, vključeni tako alfanumerični podatki osebe kot podatki o njenih prstnih odtisih, se alfanumerični podatki povežejo z ustreznimi podatki o prstnih odtisih.

2.   Kompresijski algoritem za kompresiranje podob prstnih odtisov, ki se uporabi, upošteva priporočila ameriškega nacionalnega inštituta za standarde in tehnologijo (National Institute of Standards and Technology – NIST).

Podatki o prstnih odtisih z ločljivostjo 500 ppi se kompresirajo z uporabo algoritma WSQ (ISO/IEC 19794-5:2005).

Podatki o prstnih odtisih z ločljivostjo 1 000 ppi se kompresirajo z uporabo standarda kompresije podobe in sistema označevanja JPEG 2000 (ISO/IEC 15444-1).

Ciljno kompresijsko razmerje je 15:1.

3.   Pred nadomestitvijo ali posodobitvijo podatkov o prstnih odtisih iz člena 4(7) v sistemu ECRIS-TCN mora osrednji organ države članice izreka obsodbe uspešno preveriti identiteto. Tehnične specifikacije za navedeno nadomestitev ali posodobitev se določijo v skladu z načeli iz zasnove fizične arhitekture sistema ECRIS-TCN iz člena 11(3) Uredbe (EU) 2019/816.

Člen 3

Kakovost alfanumeričnih podatkov

1.   Pri vnosu alfanumeričnih podatkov v sistem ECRIS-TCN ali njihovem spreminjanju v njem osrednji organ države članice izreka obsodbe uporabi mehanizem za preverjanje kakovosti podatkov, ki je vključen v referenčno programsko opremo za izvajanje sistema ECRIS.

2.   Države članice, ki uporabljajo svojo nacionalno programsko opremo za izvajanje sistema ECRIS, kot je določeno v členu 4(4) do (7) Uredbe (EU) 2019/816, zagotovijo, da njihova nacionalna programska oprema za izvajanje sistema ECRIS omogoča enako preverjanje kakovosti alfanumeričnih podatkov kot mehanizem iz odstavka 1.

3.   Postopek preverjanja kakovosti podatkov se uporablja za vnos ali spreminjanje vseh alfanumeričnih podatkov in zagotavlja, da so izpolnjeni vsaj naslednji pogoji:

| (a) | vsa obvezna polja so izpolnjena ali imajo vrednost „neznano“; |
| --- | --- |

(a)

vsa obvezna polja so izpolnjena ali imajo vrednost „neznano“;

| (b) | če ime vsebuje vrednost „neznano“, priimek nima vrednosti „neznano“, in obratno, razen če so na voljo psevdonim, ime ali priimek vzdevka ali prstni odtisi iste osebe; |
| --- | --- |

(b)

če ime vsebuje vrednost „neznano“, priimek nima vrednosti „neznano“, in obratno, razen če so na voljo psevdonim, ime ali priimek vzdevka ali prstni odtisi iste osebe;

| (c) | podatkovni element „državljanstvo ali državljanstva“ v vhodnem sporočilu države članice izreka obsodbe se preveri po vnaprej določenem seznamu držav, vendar lahko vsebuje vrednosti „neznano“ ali „brez državljanstva“. |
| --- | --- |

(c)

podatkovni element „državljanstvo ali državljanstva“ v vhodnem sporočilu države članice izreka obsodbe se preveri po vnaprej določenem seznamu držav, vendar lahko vsebuje vrednosti „neznano“ ali „brez državljanstva“.

4.   Nov podatkovni zapis se ne ustvari, če je ista država članica v sistemu ECRIS-TCN že ustvarila zapis z identičnimi alfanumeričnimi podatki, zlasti če že obstaja ista referenčna oznaka države članice iz iste države članice.

Pri primerjavi identičnosti podatkovnih zapisov se upoštevajo samo alfanumerični podatkovni elementi, ki so v podatkovnem modelu iz oddelka I Priloge označeni kot relevantni za tako primerjavo.

Prazni alfanumerični podatkovni elementi v katerem koli primerjanem podatkovnem zapisu se za namene te primerjave ne upoštevajo.

5.   Kadar zapis vsebuje katere koli alfanumerične podatke, ki ne izpolnjujejo standardov iz odstavkov 3 in 4, ga sistem ECRIS-TCN v celoti zavrne in se ne hrani ali obdeluje.

Člen 4

Kakovost podatkov o prstnih odtisih

1.   Pri vnosu podatkov o prstnih odtisih v sistem ECRIS-TCN ali njihovem spreminjanju v njem osrednji organ države članice izreka obsodbe uporabi mehanizem za preverjanje kakovosti podatkov, ki je vključen v referenčno programsko opremo za izvajanje sistema ECRIS ali ga kot programsko aplikacijo daje na voljo agencija eu-Lisa. V skladu z odgovornostmi agencije eu-LISA v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2019/816 je agencija eu-LISA odgovorna tudi za razvoj, vzdrževanje in posodabljanje tega mehanizma za preverjanje kakovosti podatkov.

2.   V osrednjem sistemu ECRIS-TCN se vzpostavi, vzdržuje in posodablja mehanizem za preverjanje kakovosti podatkov, ki je enak mehanizmu iz odstavka 1.

3.   Države članice, ki uporabljajo svojo nacionalno programsko opremo za izvajanje sistema ECRIS, kot je določeno v členu 4(4) do (7) Uredbe (EU) 2019/816, zagotovijo, da če ne uporabljajo mehanizma za preverjanje kakovosti podatkov iz odstavka 1 tega člena, njihova nacionalna programska oprema za izvajanje sistema ECRIS zagotavlja enake standarde in metriko za preverjanje kakovosti podatkov o prstnih odtisih kot mehanizem iz odstavka 1.

4.   Za preverjanje kakovosti iz tega člena se uporabi vsaj različica 2.0 metrike kakovosti podobe prstnih odtisov (NFIQ), kakor jo opredeljuje NIST.

5.   Postopek preverjanja kakovosti podatkov se uporablja za vse podatke o prstnih odtisih, vnesene v sistem ECRIS-TCN ali spremenjene v njem, in zagotavlja, da so izpolnjeni vsaj naslednji pogoji:

| (a) | podatki o prstnih odtisih zajemajo do deset posameznih prstnih odtisov: in sicer povaljane ali ploske prstne odtise ali oboje; |
| --- | --- |

(a)

podatki o prstnih odtisih zajemajo do deset posameznih prstnih odtisov: in sicer povaljane ali ploske prstne odtise ali oboje;

| (b) | vsi prstni odtisi so označeni; |
| --- | --- |

(b)

vsi prstni odtisi so označeni;

| (c) | podatki o prstnih odtisih so pridobljeni z elektronskim skeniranjem v živo ali s črnilom na papirju, če so bili prstni odtisi, pridobljeni s črnilom na papirju, skenirani v zahtevani ločljivosti in enake kakovosti; |
| --- | --- |

(c)

podatki o prstnih odtisih so pridobljeni z elektronskim skeniranjem v živo ali s črnilom na papirju, če so bili prstni odtisi, pridobljeni s črnilom na papirju, skenirani v zahtevani ločljivosti in enake kakovosti;

| (d) | podatki o prstnih odtisih se zagotovijo v eni datoteki, ki vsebuje digitalne podobe prstnih odtisov (datoteka NIST), in se predložijo v skladu s standardom ANSI/NIST-ITL 1-2011, posodobljenim leta 2015 (ali novejšo različico); |
| --- | --- |

(d)

podatki o prstnih odtisih se zagotovijo v eni datoteki, ki vsebuje digitalne podobe prstnih odtisov (datoteka NIST), in se predložijo v skladu s standardom ANSI/NIST-ITL 1-2011, posodobljenim leta 2015 (ali novejšo različico);

| (e) | datoteka NIST omogoča vključitev dopolnilnih informacij, kot so pogoji evidentiranja prstnih odtisov, metoda pridobitve posameznih podob prstnih odtisov, in vrednost kakovosti, ki jo izračunajo države članice med postopkom preverjanja kakovosti podatkov; |
| --- | --- |

(e)

datoteka NIST omogoča vključitev dopolnilnih informacij, kot so pogoji evidentiranja prstnih odtisov, metoda pridobitve posameznih podob prstnih odtisov, in vrednost kakovosti, ki jo izračunajo države članice med postopkom preverjanja kakovosti podatkov;

| (f) | podatki o prstnih odtisih imajo nominalno ločljivost 500 ali 1000 ppi (ob sprejemljivem odstopanju +/– 10 ppi) z 256 ravnmi sivine; |
| --- | --- |

(f)

podatki o prstnih odtisih imajo nominalno ločljivost 500 ali 1000 ppi (ob sprejemljivem odstopanju +/– 10 ppi) z 256 ravnmi sivine;

| (g) | podatki o prstnih odtisih dosegajo pragove kakovosti, ki se določijo po opravljenem ustreznem preskušanju iz člena 11(1) Uredbe (EU) 2019/816 v fazi izvajanja. |
| --- | --- |

(g)

podatki o prstnih odtisih dosegajo pragove kakovosti, ki se določijo po opravljenem ustreznem preskušanju iz člena 11(1) Uredbe (EU) 2019/816 v fazi izvajanja.

6.   Pristojni organi pri poizvedovanju v sistemu ECRIS-TCN na podlagi podatkov o prstnih odtisih za določitev držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države, v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2019/816, kadar je mogoče, uporabijo podatke o prstnih odtisih, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 5, točki (d) in (f), tega člena.

7.   Podatke o prstnih odtisih, razen podatkov o prstnih odtisih iz odstavka 8, vnesenih v sistem ECRIS-TCN ali spremenjenih v njem, ki ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 5, sistem ECRIS-TCN v celoti zavrne in se ne shranjujejo ali obdelujejo.

8.   Pri podatkovnih zapisih iz člena 5(5) Uredbe (EU) 2019/816 se vsi podatki o prstnih odtisih, ki ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 5 tega člena, hranijo v sistemu ECRIS-TCN, vendar jih lahko pristojni organi uporabljajo samo za potrditev identitete državljana tretje države, ki je bil identificiran na podlagi alfanumerične poizvedbe. Pri vnosu takih podatkovnih zapisov v sistem ECRIS-TCN osrednji organ države članice izreka obsodbe zagotovi, da se ti podatkovni zapisi jasno razlikujejo od drugih podatkovnih zapisov.

Člen 5

Dostop do sistema ECRIS-TCN in poizvedovanje v njem

1.   Pristojni organi pri poizvedovanju v sistemu ECRIS-TCN za določitev držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države, v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2019/816 uporabijo podatkovni model iz oddelka II Priloge k temu sklepu.

2.   Pristojni organi pri poizvedovanju iz odstavka 1 vnesejo vse podatkovne elemente za identificikacijo zadevnega državljana tretje države, ki so na voljo. Razen če poizvedba vsebuje digitalne podobe prstnih odtisov (datoteka NIST), se med podatkovnimi elementi, ki so v ta namen označeni v podatkovnem modelu iz oddelka II Priloge, izberejo najmanj trije taki podatkovni elementi.

3.   Po preskušanju iz člena 11(1) Uredbe (EU) 2019/816, opravljenem v fazi izvajanja, se določijo naslednje tehnične specifikacije:

| (a) | seznam podatkovnih polj v zvezi s podatki, ki se lahko uporabijo za nenatančno iskanje; |
| --- | --- |

(a)

seznam podatkovnih polj v zvezi s podatki, ki se lahko uporabijo za nenatančno iskanje;

| (b) | pogoji, pod katerimi se rezultat iskanja šteje za ujemanje, pri čemer se upoštevajo zahteve glede uspešnosti osrednjega sistema ECRIS-TCN iz oddelka III Priloge ter sprejemljive stopnje napačno pozitivnih in napačno negativnih rezultatov. |
| --- | --- |

(b)

pogoji, pod katerimi se rezultat iskanja šteje za ujemanje, pri čemer se upoštevajo zahteve glede uspešnosti osrednjega sistema ECRIS-TCN iz oddelka III Priloge ter sprejemljive stopnje napačno pozitivnih in napačno negativnih rezultatov.

4.   Število zapisov, prikazanih na podlagi poizvedbe, ne presega deset na državo članico. Po potrebi se lahko uvedejo dodatne omejitve glede števila prikazanih zapisov.

5.   Če v Uredbi (EU) 2019/816 ni določeno drugače, imajo osrednji organi vedno dostop do vseh podatkov, ki so jih sami vnesli v sistem ECRIS-TCN, vključno s hkratnim dostopom do več podatkovnih zapisov.

6.   Agenciji eu-LISA se predložijo seznami profilov osebja, pooblaščenega za dostop do sistema ECRIS-TCN, ki jih pristojni organi pripravijo v skladu s členom 12(1)(d) in členom 15 Uredbe (EU) 2019/816, ter posodobitve teh seznamov.

Člen 6

Vodenje dnevnikov in dostop do njih

1.   Agencija eu-LISA in pristojni organi so odgovorni za zagotavljanje potrebne infrastrukture in orodij za beleženje postopkov obdelave podatkov v sistemu ECRIS-TCN v dnevnike v skladu s členom 31 Uredbe (EU) 2019/816 ter zlasti orodij za združevanje dnevnikov in iskanje po njih.

Agencija eu-LISA v posvetovanju s svetovalno skupino za sistem ECRIS-TCN iz člena 39 Uredbe (EU) 2019/816 (v nadaljnjem besedilu: svetovalna skupina ECRIS-TCN) ter pristojni organi so odgovorni tudi za določitev svojih standardov, praks in postopkov za beleženje v dnevnike, vključno s posebnim formatom evidenc beleženja v dnevnike in postopkom za izmenjavo zapisov v dnevnikih.

2.   Agencija eu-LISA in pristojni organi so odgovorni za izvajanje svojih standardov in postopkov iz odstavka 1. To izvajanje vključuje:

| (a) | pregled dnevnikov v odziv na incidente in po možnosti proaktivno; |
| --- | --- |

(a)

pregled dnevnikov v odziv na incidente in po možnosti proaktivno;

| (b) | naloge upravljanja dnevnikov, kot so arhiviranje, varno shranjevanje, visoka razpoložljivost in zaščita pred nepooblaščenim dostopom v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2019/816. |
| --- | --- |

(b)

naloge upravljanja dnevnikov, kot so arhiviranje, varno shranjevanje, visoka razpoložljivost in zaščita pred nepooblaščenim dostopom v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2019/816.

3.   Agencija eu-LISA je odgovorna za dajanje dnevnikov na voljo pristojnim organom na zahtevo po postopku, določenem v skladu z odstavkom 1, drugi pododstavek.

4.   Pristojni organi so odgovorni za vodenje svojih dnevnikov iz člena 31 Uredbe (EU) 2019/816, njihovo upravljanje in njihovo predložitev agenciji eu-LISA na zahtevo po postopku, določenem v skladu z odstavkom 1, drugi pododstavek.

5.   Vsak dnevnik postopkov obdelave podatkov iz sistema ECRIS-TCN vsebuje vsaj kronološki zapis, ki zagotavlja dokumentarna dokazila o zaporedju dejavnosti, ki so kadar koli vplivale na določeno operacijo, postopek ali dogodek.

6.   Tako agencija eu-LISA kot pristojni organi opredelijo seznam osebja, pooblaščenega za dostop do dnevnikov postopkov obdelave podatkov iz sistema ECRIS-TCN, in njihove profile v skladu s členom 31 Uredbe (EU) 2019/816.

Člen 7

Statistični podatki

1.   Centralni register za poročanje in statistične podatke, ki ga vzpostavi in izvaja agencija eu-LISA v skladu s členom 39(2) Uredbe (EU) 2019/818, in referenčna programska oprema za izvajanje sistema ECRIS pripravljata statistične podatke v zvezi z evidentiranjem, shranjevanjem in izmenjavo informacij iz kazenskih evidenc prek sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme za izvajanje sistema ECRIS iz člena 32 Uredbe (EU) 2019/816.

2.   Statistični podatki iz odstavka 1 vključujejo zlasti naslednje statistične podatke o delovanju:

| (a) | kar zadeva kazalnike uporabe sistema:






  (i) | število ustvarjenih podatkovnih zapisov za državljane tretjih držav (TCN) in državljane z dvojnim državljanstvom (TCN/EU); |
| --- | --- | --- |

(a)

kar zadeva kazalnike uporabe sistema:

(i)

število ustvarjenih podatkovnih zapisov za državljane tretjih držav (TCN) in državljane z dvojnim državljanstvom (TCN/EU);

| (ii) | število spremenjenih podatkovnih zapisov za državljane tretjih držav (TCN) in državljane z dvojnim državljanstvom (TCN/EU); |
| --- | --- |

(ii)

število spremenjenih podatkovnih zapisov za državljane tretjih držav (TCN) in državljane z dvojnim državljanstvom (TCN/EU);

| (iii) | število izbrisanih podatkovnih zapisov za državljane tretjih držav (TCN) in državljane z dvojnim državljanstvom (TCN/EU); |
| --- | --- |

(iii)

število izbrisanih podatkovnih zapisov za državljane tretjih držav (TCN) in državljane z dvojnim državljanstvom (TCN/EU);

| (iv) | število ogledov lastnih podatkovnih zapisov s strani osrednjih organov v skladu s členom 5(5); |
| --- | --- |

(iv)

število ogledov lastnih podatkovnih zapisov s strani osrednjih organov v skladu s členom 5(5);

| (v) | število poizvedb v zvezi z državljani tretjih držav (TCN) in državljani z dvojnim državljanstvom (TCN/EU); |
| --- | --- |

(v)

število poizvedb v zvezi z državljani tretjih držav (TCN) in državljani z dvojnim državljanstvom (TCN/EU);

| (b) | kar zadeva podatkovne kazalnike:






  (i) | število zapisov v podatkovni zbirki; |
| --- | --- | --- |

(b)

kar zadeva podatkovne kazalnike:

(i)

število zapisov v podatkovni zbirki;

| (ii) | število zapisov, ki vsebujejo prstne odtise; |
| --- | --- |

(ii)

število zapisov, ki vsebujejo prstne odtise;

| (iii) | število zapisov, ki vsebujejo zaznamke, določene v skladu s členom 5(1), točka (c), Uredbe (EU) 2019/816, ločeno za obsodbe za teroristično kaznivo dejanje in za katero koli drugo kaznivo dejanje iz Priloge k Uredbi (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(iii)

število zapisov, ki vsebujejo zaznamke, določene v skladu s členom 5(1), točka (c), Uredbe (EU) 2019/816, ločeno za obsodbe za teroristično kaznivo dejanje in za katero koli drugo kaznivo dejanje iz Priloge k Uredbi (EU) 2018/1240;

| (iv) | poročilo o prisotnosti alfanumeričnih podatkov; |
| --- | --- |

(iv)

poročilo o prisotnosti alfanumeričnih podatkov;

| (v) | poročilo o točnosti datuma rojstva; |
| --- | --- |

(v)

poročilo o točnosti datuma rojstva;

| (vi) | število zapisov, ki niso bili sprejeti za vključitev; |
| --- | --- |

(vi)

število zapisov, ki niso bili sprejeti za vključitev;

| (vii) | število podatkov o prstnih odtisih, ki niso bili sprejeti za vključitev v skladu s členom 4(7) tega sklepa; |
| --- | --- |

(vii)

število podatkov o prstnih odtisih, ki niso bili sprejeti za vključitev v skladu s členom 4(7) tega sklepa;

| (c) | kar zadeva kazalnike učinkovitosti ujemanja:






  (i) | število prikazanih zapisov pri natančnem iskanju držav članic izreka obsodbe; |
| --- | --- | --- |

(c)

kar zadeva kazalnike učinkovitosti ujemanja:

(i)

število prikazanih zapisov pri natančnem iskanju držav članic izreka obsodbe;

| (ii) | število prikazanih zapisov pri nenatančnem iskanju držav članic izreka obsodbe; |
| --- | --- |

(ii)

število prikazanih zapisov pri nenatančnem iskanju držav članic izreka obsodbe;

| (iii) | število natančnih iskanj z uporabo alfanumeričnih podatkov ali prstnih odtisov ali obojega; |
| --- | --- |

(iii)

število natančnih iskanj z uporabo alfanumeričnih podatkov ali prstnih odtisov ali obojega;

| (iv) | število nenatančnih iskanj z uporabo alfanumeričnih podatkov ali prstnih odtisov ali obojega; |
| --- | --- |

(iv)

število nenatančnih iskanj z uporabo alfanumeričnih podatkov ali prstnih odtisov ali obojega;

| (v) | število zadetkov pri natančnem iskanju na podlagi naknadnih zahtevkov ECRIS; |
| --- | --- |

(v)

število zadetkov pri natančnem iskanju na podlagi naknadnih zahtevkov ECRIS;

| (vi) | število zadetkov pri nenatančnem iskanju na podlagi naknadnih zahtevkov ECRIS; |
| --- | --- |

(vi)

število zadetkov pri nenatančnem iskanju na podlagi naknadnih zahtevkov ECRIS;

| (d) | druge kazalnike:






  (i) | kateri pristojni organ je opravil poizvedbo; |
| --- | --- | --- |

(d)

druge kazalnike:

(i)

kateri pristojni organ je opravil poizvedbo;

| (ii) | namen iskanja v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2019/816, naveden po pristojnem organu, ki je opravil iskanje. |
| --- | --- |

(ii)

namen iskanja v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2019/816, naveden po pristojnem organu, ki je opravil iskanje.

3.   Kadar je ustrezno, se statistični podatki iz odstavka 2 pripravijo ločeno za vsak pristojni organ.

4.   Statistični podatki iz odstavka 1 vključujejo zlasti naslednje tehnične statistične podatke, kar zadeva kazalnike kakovosti storitve:

| (a) | razmerje med uspešnostjo in neuspešnostjo zahtevkov; |
| --- | --- |

(a)

razmerje med uspešnostjo in neuspešnostjo zahtevkov;

| (b) | razpoložljivost sistema; |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivost sistema;

| (c) | statistične podatke o odzivnem času za vsak primer uporabe, ki ga podpira sistem. |
| --- | --- |

(c)

statistične podatke o odzivnem času za vsak primer uporabe, ki ga podpira sistem.

5.   Statistični podatki iz odstavkov 1 do 4 se pripravljajo dnevno.

6.   Države članice, ki uporabljajo svojo nacionalno programsko opremo za izvajanje sistema ECRIS, kot je določeno v členu 4(4) do (7) Uredbe (EU) 2019/816, zagotovijo, da njihova nacionalna programska oprema za izvajanje sistema ECRIS omogoča pripravo enakih statističnih podatkov kot programska oprema za izvajanje sistema ECRIS.

Člen 8

Zahteve glede delovanja sistema ECRIS-TCN

1.   Zahteve glede delovanja osrednjega sistema ECRIS-TCN za ustvarjanje, spreminjanje, brisanje in ogled podatkovnih zapisov ter za iskanje države članice izreka obsodbe so določene v oddelku III Priloge.

2.   Agencija eu-LISA spremlja zanesljivost glede točnosti podatkov o prstnih odtisih v sistemu ECRIS-TCN, ki so jih države članice vnesle v sistem ECRIS-TCN, centralno in na podlagi reprezentativnega vzorca primerov.

3.   Spremljanje iz odstavka 2 se izvaja redno in vsaj enkrat mesečno. Agencija eu-LISA državam članicam posreduje poročila o tem spremljanju.

4.   Postopek merjenja točnosti podatkov o prstnih odtisih je v največji možni meri avtomatiziran in ne omogoča identifikacije posameznika. Ta postopek se določi po opravljenem ustreznem preskušanju iz člena 11(1) Uredbe (EU) 2019/816 v fazi izvajanja.

5.   V postopku spremljanja točnosti podatkov o prstnih odtisih se za delež evidentiranj nezadostne kakovosti uporabi kazalnik točnosti „stopnja neuspelih vpisov“.

Cilj glede točnosti pri navedenem kazalniku se določi po opravljenem ustreznem preskušanju iz člena 11(1) Uredbe (EU) 2019/816 v fazi izvajanja.

Člen 9

Zahteve glede razpoložljivosti in možnosti obnove sistema ECRIS-TCN

1.   V osrednjem sistemu ECRIS-TCN je stopnja razpoložljivosti vsaj 97,6 %, izračunano za eno leto. Načrtovano vzdrževanje poteka zunaj uradnih ur agencije eu-LISA in osrednjih organov.

2.   Delovanje sistema ECRIS-TCN se v primeru morebitnega motečega dogodka ali neugodnih razmer vzdržuje v skladu z vrednostmi za ciljni čas ponovne vzpostavitve delovanja, ki jih odobrijo agencija eu-LISA in države članice po postopku analize vpliva na delovanje, ki se izvaja vsako leto.

3.   Agencija eu-LISA zagotovi, da se lahko podatki iz sistema ECRIS-TCN v primeru morebitnega motečega dogodka ali neugodnih razmer obnovijo v skladu z vrednostmi za ciljno točko obnovitve podatkov, ki jih odobrijo agencija eu-LISA in države članice, kakor je določeno v postopku analize vpliva na delovanje, ki se izvaja vsako leto.

Člen 10

Komunikacijska infrastruktura za sistem ECRIS-TCN

1.   Komunikacijska infrastruktura iz člena 4(1)(d) je omrežje EuroDomain čezevropskih telematskih storitev med upravami (TESTA), ki ga sestavljata dostopna točka do omrežja TESTA EuroDomain (TAP) in evropsko hrbtenično omrežje TESTA. Vsak nadaljnji razvoj tega omrežja ali katerega koli alternativnega varnega omrežja zagotavlja, da vzpostavljena komunikacijska infrastruktura še naprej izpolnjuje potrebne varnostne zahteve, določene v skladu z načeli iz zasnove fizične arhitekture sistema ECRIS-TCN iz člena 11(3) Uredbe (EU) 2019/816 in iz same uredbe o sistemu ECRIS-TCN.

2.   V skladu z odstavkom 1 tega člena ter členom 3(15) in členom 4(1)(d) uredbe o sistemu ECRIS-TCN se, dokler je komunikacijska infrastruktura za sistem ECRIS-TCN omrežje TESTA EuroDomain, nacionalna osrednja točka dostopa za sistem ECRIS-TCN razume kot dostopna točka do omrežja TESTA EuroDomain (TAP).

Člen 11

Vmesniška programska oprema

Tehnične specifikacije za vmesniško programsko opremo se določijo v skladu z načeli iz zasnove fizične arhitekture sistema ECRIS-TCN iz člena 11(3) Uredbe (EU) 2019/816.

Člen 12

Razvoj tehničnih specifikacij

Agencija eu-LISA je v posvetovanju s svetovalno skupino za sistem ECRIS-TCN odgovorna za razvoj podrobnih tehničnih specifikacij sistema ECRIS-TCN iz člena 1, člena 2(3), člena 4(5)(g), člena 5(3) in (4), člena 8(4) in (5) ter člena 11 v skladu z zahtevami iz tega sklepa.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 14. decembra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 135, 22.5.2019, str. 85.

1

(2)  Okvirni sklep Sveta 2009/315/PNZ z dne 26. februarja 2009 o organizaciji in vsebini izmenjave informacij iz kazenske evidence med državami članicami (UL L 93, 7.4.2009, str. 23), kakor je bil spremenjen z Direktivo (EU) 2019/884 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi z izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (sistem ECRIS) ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ (UL L 151, 7.6.2019, str. 143).

2

(3)  Uredba (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 295, 21.11.2018, str. 99).

3

(4)  Uredba (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 in (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (UL L 135, 22.5.2019, str. 27).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (UL L 135, 22.5.2019, str. 85).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/1133 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Vizumskega informacijskega sistema (UL L 248, 13.7.2021, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/1151 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o spremembi uredb (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 glede določitve pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (UL L 249, 14.7.2021, str. 7).

7

(8)  Uredba (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (UL L 236, 19.9.2018, str. 1).

8

(9)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

9

---

PRILOGA

I.   Vnos podatkov v podatkovni model sistema ECRIS-TCN za sporočilo „Pošlji podatke“

Osrednji organ države članice izreka obsodbe pri vnosu podatkov v sistem ECRIS-TCN ali njihovem spreminjanju v njem v skladu z Uredbo (EU) 2019/816 uporabi podatkovni model iz preglednice spodaj. Po potrebi se lahko vključijo tudi dodatni tehnični elementi.

| Podatkovni element | Vrsta podatka | Možna vrednost „neznano“ |
| --- | --- | --- |
| [Država članica izreka obsodbe]: Država članica | Obvezno | n. r. (1) |
| [Država članica izreka obsodbe]: Osrednji organi držav članic | Obvezno | n. r. |
| [Kontaktna oseba]: Ime oziroma imena | Neobvezno | n. r. |
| [Kontaktna oseba]: Priimek | Neobvezno | n. r. |
| [Kontaktna oseba]: Drugi priimek | Neobvezno | n. r. |
| [Kontaktna oseba]: Telefon | Neobvezno | n. r. |
| [Kontaktna oseba]: Telefaks | Neobvezno | n. r. |
| [Kontaktna oseba]: E-naslov | Obvezno | n. r. |
| Uporabniško ime uradnika | Obvezno | n. r. |
| Referenčna oznaka države članice (*1) | Obvezno | Ne |
| Edinstveni identifikator  (2) | Obvezno | Ne |
| Časovni žig pošiljanja podatkovnega zapisa iz referenčne programske opreme za izvajanje sistema ECRIS ali nacionalne programske opreme za izvajanje v osrednji sistem ECRIS-TCN | Obvezno | n. r. |
| Priimek/priimki (*1) | Obvezno | Da |
| Ime/imena (*1) | Obvezno | Da |
| Polno ime (*1) | Neobvezno | Ne |
| Datum rojstva (*1) | Obvezno | Da |
| Kraj rojstva: [Kraj]: Država (*1) | Obvezno | Da |
| Kraj rojstva: [Kraj]: Ime mesta (*1) | Obvezno | Da |
| Kraj rojstva: [Kraj]: Upravna razdelitev države (*1) | Neobvezno | Ne |
| Kraj rojstva: [Kraj]: Oznaka mesta (*1) | Neobvezno | Ne |
| Državljanstvo ali državljanstva (*1) | Obvezno | Da |
| Spol (*1) | Obvezno | Da |
| Prejšnji priimek/priimki (*1) | Obvezno, če je ustrezno (3) | Da |
| Prejšnje ime/imena (*1) | Obvezno, če je ustrezno (4) | Da |
| Priimek/priimki matere (*1) | Neobvezno | Ne |
| Ime/imena matere (*1) | Neobvezno | Ne |
| Priimek/priimki očeta (*1) | Neobvezno | Ne |
| Ime/imena očeta (*1) | Neobvezno | Ne |
| Identifikacijska številka (*1) | Neobvezno | Ne |
| [Identifikacijski dokument]: Identifikacijska kategorija (*1) | Neobvezno | Ne |
| [Identifikacijski dokument]: Številka identifikacijskega dokumenta (*1) | Neobvezno | Ne |
| [Identifikacijski dokument]: Vrsta identifikacijskega dokumenta (*1) | Neobvezno | Ne |
| [Identifikacijski dokument]: Ime organa, ki je izdal identifikacijski dokument | Neobvezno | Ne |
| [Identifikacijski dokument]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice (*1) | Neobvezno | Ne |
| [Potna listina]  (5): Številka potne listine (*1) | Neobvezno | Ne |
| [Potna listina]: Vrsta potne listine (*1) | Neobvezno | Ne |
| [Potna listina]: Ime organa, ki je izdal potno listino (*1) | Neobvezno | Ne |
| [Potna listina]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice (*1) | Neobvezno | Ne |
| Psevdonim | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzeto polno ime | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet spol | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: Država | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: Ime mesta | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: Upravna razdelitev države | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: Oznaka mesta | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Datum rojstva | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzeto državljanstvo ali privzeta državljanstva | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena matere | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki matere | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena očeta | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki očeta | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Številka identifikacijskega dokumenta | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Vrsta identifikacijskega dokumenta | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Ime organa, ki je izdal identifikacijski dokument | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Številka potne listine | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Vrsta potne listine | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Ime organa, ki je izdal potno listino | Neobvezno | Ne |
| [Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice | Neobvezno | Ne |
| Digitalne podobe prstnih odtisov (datoteka NIST) | Neobvezno | Ne |
| Referenčna številka digitalne podobe prstnih odtisov | Obvezno, če so na voljo digitalne podobe prstnih odtisov | Ne |
| Parameter, ki označuje podatkovni zapis, ustvarjen v skladu s členom 5(5) Uredbe (EU) 2019/816 (parameter starejših podatkov) | Obvezno, če so na voljo digitalne podobe prstnih odtisov | Ne |
| Zaznamek, določen v skladu s členom 5(1), točka (c), Uredbe (EU) 2019/816 | Neobvezno | Ne |

Podatkovni element

Vrsta podatka

Možna vrednost „neznano“

[Država članica izreka obsodbe]: Država članica

Obvezno

n. r. (1)

[Država članica izreka obsodbe]: Osrednji organi držav članic

Obvezno

n. r.

[Kontaktna oseba]: Ime oziroma imena

Neobvezno

n. r.

[Kontaktna oseba]: Priimek

Neobvezno

n. r.

[Kontaktna oseba]: Drugi priimek

Neobvezno

n. r.

[Kontaktna oseba]: Telefon

Neobvezno

n. r.

[Kontaktna oseba]: Telefaks

Neobvezno

n. r.

[Kontaktna oseba]: E-naslov

Obvezno

n. r.

Uporabniško ime uradnika

Obvezno

n. r.

Referenčna oznaka države članice (*1)

Obvezno

Ne

Edinstveni identifikator  (2)

Obvezno

Ne

Časovni žig pošiljanja podatkovnega zapisa iz referenčne programske opreme za izvajanje sistema ECRIS ali nacionalne programske opreme za izvajanje v osrednji sistem ECRIS-TCN

Obvezno

n. r.

Priimek/priimki (*1)

Obvezno

Da

Ime/imena (*1)

Obvezno

Da

Polno ime (*1)

Neobvezno

Ne

Datum rojstva (*1)

Obvezno

Da

Kraj rojstva: [Kraj]: Država (*1)

Obvezno

Da

Kraj rojstva: [Kraj]: Ime mesta (*1)

Obvezno

Da

Kraj rojstva: [Kraj]: Upravna razdelitev države (*1)

Neobvezno

Ne

Kraj rojstva: [Kraj]: Oznaka mesta (*1)

Neobvezno

Ne

Državljanstvo ali državljanstva (*1)

Obvezno

Da

Spol (*1)

Obvezno

Da

Prejšnji priimek/priimki (*1)

Obvezno, če je ustrezno (3)

Da

Prejšnje ime/imena (*1)

Obvezno, če je ustrezno (4)

Da

Priimek/priimki matere (*1)

Neobvezno

Ne

Ime/imena matere (*1)

Neobvezno

Ne

Priimek/priimki očeta (*1)

Neobvezno

Ne

Ime/imena očeta (*1)

Neobvezno

Ne

Identifikacijska številka (*1)

Neobvezno

Ne

[Identifikacijski dokument]: Identifikacijska kategorija (*1)

Neobvezno

Ne

[Identifikacijski dokument]: Številka identifikacijskega dokumenta (*1)

Neobvezno

Ne

[Identifikacijski dokument]: Vrsta identifikacijskega dokumenta (*1)

Neobvezno

Ne

[Identifikacijski dokument]: Ime organa, ki je izdal identifikacijski dokument

Neobvezno

Ne

[Identifikacijski dokument]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice (*1)

Neobvezno

Ne

[Potna listina]  (5): Številka potne listine (*1)

Neobvezno

Ne

[Potna listina]: Vrsta potne listine (*1)

Neobvezno

Ne

[Potna listina]: Ime organa, ki je izdal potno listino (*1)

Neobvezno

Ne

[Potna listina]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice (*1)

Neobvezno

Ne

Psevdonim

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzeto polno ime

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet spol

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: Država

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: Ime mesta

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: Upravna razdelitev države

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: Oznaka mesta

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Datum rojstva

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzeto državljanstvo ali privzeta državljanstva

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena matere

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki matere

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena očeta

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki očeta

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Številka identifikacijskega dokumenta

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Vrsta identifikacijskega dokumenta

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Ime organa, ki je izdal identifikacijski dokument

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Številka potne listine

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Vrsta potne listine

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Ime organa, ki je izdal potno listino

Neobvezno

Ne

[Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice

Neobvezno

Ne

Digitalne podobe prstnih odtisov (datoteka NIST)

Neobvezno

Ne

Referenčna številka digitalne podobe prstnih odtisov

Obvezno, če so na voljo digitalne podobe prstnih odtisov

Ne

Parameter, ki označuje podatkovni zapis, ustvarjen v skladu s členom 5(5) Uredbe (EU) 2019/816 (parameter starejših podatkov)

Obvezno, če so na voljo digitalne podobe prstnih odtisov

Ne

Zaznamek, določen v skladu s členom 5(1), točka (c), Uredbe (EU) 2019/816

Neobvezno

Ne

II.   Dostop do sistema ECRIS-TCN in poizvedovanje po njem – podatkovni model za sporočilo „Išči državo članico izreka obsodbe“

Pristojni organi pri uporabi sistema ECRIS-TCN za določitev držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države, v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2019/816 uporabijo podatkovni model iz preglednice spodaj.

| Podatkovni element | Vrsta podatka |
| --- | --- |
| Pristojni organ, ki vlaga zahtevo | Obvezno |
| Uporabniško ime uradnika | Obvezno |
| Namen iskalnega sporočila | Obvezno |
| Referenčna oznaka države članice | Neobvezno |
| Časovni žig pošiljanja iskalnih podatkov iz referenčne programske opreme za izvajanje sistema ECRIS ali nacionalne programske opreme za izvajanje v osrednji sistem ECRIS-TCN | Obvezno |
| Natančno iskanje / nenatančno iskanje | Obvezno |
| Priimek/priimki (*2) | Neobvezno |
| Ime/imena (*2) | Neobvezno |
| Polno ime | Neobvezno |
| Datum rojstva (*2) | Neobvezno |
| Kraj rojstva: [Kraj]: država (*2) | Neobvezno |
| Kraj rojstva: [Kraj]: ime mesta | Neobvezno |
| Kraj rojstva: [Kraj]: Upravna razdelitev države | Neobvezno |
| Kraj rojstva: [Kraj]: Oznaka mesta | Neobvezno |
| Državljanstvo ali državljanstva (*2) | Neobvezno |
| Spol | Neobvezno |
| Prejšnji priimek/priimki (*2) | Neobvezno |
| Prejšnje ime/imena (*2) | Neobvezno |
| Priimek/priimki matere | Neobvezno |
| Ime/imena matere | Neobvezno |
| Priimek/priimki očeta | Neobvezno |
| Ime/imena očeta | Neobvezno |
| Identifikacijska številka (*2) | Neobvezno |
| [Identifikacijski dokument]: Identifikacijska kategorija | Neobvezno |
| [Identifikacijski dokument]: Številka identifikacijskega dokumenta | Neobvezno |
| [Identifikacijski dokument]: Vrsta identifikacijskega dokumenta | Neobvezno |
| [Identifikacijski dokument]: Ime organa, ki je izdal identifikacijski dokument | Neobvezno |
| [Identifikacijski dokument]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice | Neobvezno |
| [Potna listina]: Številka potne listine | Neobvezno |
| [Potna listina]: Vrsta potne listine | Neobvezno |
| [Potna listina]: Ime organa, ki je izdal potno listino | Neobvezno |
| [Potna listina]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice | Neobvezno |
| Psevdonim | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena (*2) | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki (*2) | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzeto polno ime | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet spol | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: država | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: ime mesta | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: upravna razdelitev države | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: Oznaka mesta | Neobvezno |
| [Privzeto]: Datum rojstva | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzeto državljanstvo ali privzeta državljanstva | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena matere | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki matere | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena očeta | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki očeta | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Številka identifikacijskega dokumenta | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Vrsta identifikacijskega dokumenta | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Ime organa, ki je izdal identifikacijski dokument | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Številka potne listine | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Vrsta potne listine | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Ime organa, ki je izdal potno listino | Neobvezno |
| [Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice | Neobvezno |
| Digitalne podobe prstnih odtisov (datoteka NIST) | Neobvezno |

Podatkovni element

Vrsta podatka

Pristojni organ, ki vlaga zahtevo

Obvezno

Uporabniško ime uradnika

Obvezno

Namen iskalnega sporočila

Obvezno

Referenčna oznaka države članice

Neobvezno

Časovni žig pošiljanja iskalnih podatkov iz referenčne programske opreme za izvajanje sistema ECRIS ali nacionalne programske opreme za izvajanje v osrednji sistem ECRIS-TCN

Obvezno

Natančno iskanje / nenatančno iskanje

Obvezno

Priimek/priimki (*2)

Neobvezno

Ime/imena (*2)

Neobvezno

Polno ime

Neobvezno

Datum rojstva (*2)

Neobvezno

Kraj rojstva: [Kraj]: država (*2)

Neobvezno

Kraj rojstva: [Kraj]: ime mesta

Neobvezno

Kraj rojstva: [Kraj]: Upravna razdelitev države

Neobvezno

Kraj rojstva: [Kraj]: Oznaka mesta

Neobvezno

Državljanstvo ali državljanstva (*2)

Neobvezno

Spol

Neobvezno

Prejšnji priimek/priimki (*2)

Neobvezno

Prejšnje ime/imena (*2)

Neobvezno

Priimek/priimki matere

Neobvezno

Ime/imena matere

Neobvezno

Priimek/priimki očeta

Neobvezno

Ime/imena očeta

Neobvezno

Identifikacijska številka (*2)

Neobvezno

[Identifikacijski dokument]: Identifikacijska kategorija

Neobvezno

[Identifikacijski dokument]: Številka identifikacijskega dokumenta

Neobvezno

[Identifikacijski dokument]: Vrsta identifikacijskega dokumenta

Neobvezno

[Identifikacijski dokument]: Ime organa, ki je izdal identifikacijski dokument

Neobvezno

[Identifikacijski dokument]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice

Neobvezno

[Potna listina]: Številka potne listine

Neobvezno

[Potna listina]: Vrsta potne listine

Neobvezno

[Potna listina]: Ime organa, ki je izdal potno listino

Neobvezno

[Potna listina]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice

Neobvezno

Psevdonim

Neobvezno

[Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena (*2)

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki (*2)

Neobvezno

[Privzeto]: Privzeto polno ime

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet spol

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: država

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: ime mesta

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: upravna razdelitev države

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet kraj rojstva: [Kraj]: Oznaka mesta

Neobvezno

[Privzeto]: Datum rojstva

Neobvezno

[Privzeto]: Privzeto državljanstvo ali privzeta državljanstva

Neobvezno

[Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena matere

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki matere

Neobvezno

[Privzeto]: Privzeto ime / privzeta imena očeta

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet priimek / privzeti priimki očeta

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Številka identifikacijskega dokumenta

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Vrsta identifikacijskega dokumenta

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Ime organa, ki je izdal identifikacijski dokument

Neobvezno

[Privzeto]: Privzet [Identifikacijski dokument]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice

Neobvezno

[Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Številka potne listine

Neobvezno

[Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Vrsta potne listine

Neobvezno

[Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Ime organa, ki je izdal potno listino

Neobvezno

[Privzeto]: Privzeta [Potna listina]: Kjer je ustrezno, tričrkovna oznaka države izdajateljice

Neobvezno

Digitalne podobe prstnih odtisov (datoteka NIST)

Neobvezno

III.   Zahteve glede delovanja sistema ECRIS-TCN

Zahteve glede delovanja sistema ECRIS-TCN bi morale biti višje ali enake vrednostim iz preglednice spodaj.

| Primer rabe | Odzivni čas na podlagi atomarnih operacij za 95 % zahtev | Najdaljši odzivni čas na podlagi atomarnih operacij |
| --- | --- | --- |
| Ustvari/spremeni podatkovni zapis o državljanu tretje države (TCN) (brez prstnih odtisov) | 30 sek | 60 sek |
| Ustvari/spremeni podatkovni zapis o državljanu tretje države (TCN) (s prstnimi odtisi) | Potrditev prejema: 30 sek
  Dokončanje: 5 min | Potrditev prejema: 60 sek
  Dokončanje: 10 min |
| Izbris podatkovnega zapisa o državljanu tretje države (s prstnimi odtisi ali brez njih) | 30 sek | 60 sek |
| Ogled podatkovnega zapisa, ki ga je ustvarila ista država članica (s prstnimi odtisi ali brez njih) | 15 sek | 30 sek |
| Iskanje države članice izreka obsodbe (natančno iskanje; brez prstnih odtisov) | 15 sek | 30 sek |
| Iskanje države članice izreka obsodbe (s prstnimi odtisi) | 30 sek | 60 sek |
| Iskanje države članice izreka obsodbe (nenatančno iskanje; s prstnimi odtisi ali brez njih) | 30 sek | 60 sek |
| Preverjanje kakovosti podatkov o prstnih odtisih | 10 sek | 20 sek |

Primer rabe

Odzivni čas na podlagi atomarnih operacij za 95 % zahtev

Najdaljši odzivni čas na podlagi atomarnih operacij

Ustvari/spremeni podatkovni zapis o državljanu tretje države (TCN) (brez prstnih odtisov)

30 sek

60 sek

Ustvari/spremeni podatkovni zapis o državljanu tretje države (TCN) (s prstnimi odtisi)

Potrditev prejema: 30 sek

Dokončanje: 5 min

Potrditev prejema: 60 sek

Dokončanje: 10 min

Izbris podatkovnega zapisa o državljanu tretje države (s prstnimi odtisi ali brez njih)

30 sek

60 sek

Ogled podatkovnega zapisa, ki ga je ustvarila ista država članica (s prstnimi odtisi ali brez njih)

15 sek

30 sek

Iskanje države članice izreka obsodbe (natančno iskanje; brez prstnih odtisov)

15 sek

30 sek

Iskanje države članice izreka obsodbe (s prstnimi odtisi)

30 sek

60 sek

Iskanje države članice izreka obsodbe (nenatančno iskanje; s prstnimi odtisi ali brez njih)

30 sek

60 sek

Preverjanje kakovosti podatkov o prstnih odtisih

10 sek

20 sek

---

(1)  
  „n. r.“ pomeni „ni relevantno“.

(2)  Kombinacija referenčne oznake države članice in oznake ISO za državo članico izreka obsodbe.

(3)  Zadeva samo primere, ko oseba ima prejšnja imena ali priimke, npr. dekliški priimek.

(4)  Glej prejšnjo opombo.

(5)  Potna listina pomeni potni list ali drug ustrezen dokument, na podlagi katerega je imetnik upravičen do prehoda zunanjih meja in v katerega se lahko pritrdi vizum, kakor so navedeni v seznamu iz Sklepa št. 1105/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama (UL L 287, 4.11.2011, str. 9).

(*1)  Alfanumerični podatkovni element obstoječega podatkovnega zapisa, ki se primerja z ustreznim podatkovnim elementom podatkovnega zapisa, ki se ustvari v skladu s členom 3(4).

(*2)  Podatkovni element, ki se lahko v skladu s členom 5(2) izbere kot eden od minimalno treh podatkovnih elementov za poizvedovanje v sistemu ECRIS-TCN.

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 16.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 322/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 322/122

---

SKLEP št. 1/2022 SKUPNEGA ODBORA EVROPSKE UNIJE IN ŠVICE ZA ZRAČNI PROMET, USTANOVLJENEGA NA PODLAGI SPORAZUMA MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ŠVICARSKO KONFEDERACIJO O ZRAČNEM PROMETU,

z dne 24. novembra 2022

o nadomestitvi Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu [2022/2471]

ODBOR EVROPSKE UNIJE IN ŠVICE ZA ZRAČNI PROMET JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti člena 23(4) Sporazuma –

SKLENIL:

Edini člen

Priloga k Sporazumu se s 1. januarjem 2023 nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

V Bernu in Bruslju, 24. novembra 2022

Za Skupni odbor

vodja delegacije Evropske unije

Filip CORNELIS

Vodja švicarske delegacije

Christian HEGNER

---

PRILOGA

V tem sporazumu:

| — | na podlagi Lizbonske pogodbe, ki je začela veljati 1. decembra 2009, Evropska unija nadomesti in nasledi Evropsko skupnost, |
| --- | --- |

—

na podlagi Lizbonske pogodbe, ki je začela veljati 1. decembra 2009, Evropska unija nadomesti in nasledi Evropsko skupnost,

| — | kadar akti iz te priloge vsebujejo sklicevanje na države članice Evropske skupnosti, ki je bila nadomeščena z Evropsko unijo, ali zahtevo po povezavi s slednjo, se za namen Sporazuma razume, da se sklicevanja enako nanašajo na Švico ali na zahtevo po povezavi s Švico, |
| --- | --- |

—

kadar akti iz te priloge vsebujejo sklicevanje na države članice Evropske skupnosti, ki je bila nadomeščena z Evropsko unijo, ali zahtevo po povezavi s slednjo, se za namen Sporazuma razume, da se sklicevanja enako nanašajo na Švico ali na zahtevo po povezavi s Švico,

| — | sklicevanja na uredbi Sveta (EGS) št. 2407/92 in št. 2408/92 v členih 4, 15, 18, 27 in 35 Sporazuma se razumejo kot sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

sklicevanja na uredbi Sveta (EGS) št. 2407/92 in št. 2408/92 v členih 4, 15, 18, 27 in 35 Sporazuma se razumejo kot sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | brez poseganja v člen 15 tega sporazuma zajema izraz „letalski prevoznik Skupnosti“ v naslednjih direktivah in uredbah Skupnosti tudi letalskega prevoznika z licenco in glavno poslovno enoto ter registriranim sedežem, če ga ima, v Švici v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1008/2008. Vsa sklicevanja na Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 se razumejo kot sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

brez poseganja v člen 15 tega sporazuma zajema izraz „letalski prevoznik Skupnosti“ v naslednjih direktivah in uredbah Skupnosti tudi letalskega prevoznika z licenco in glavno poslovno enoto ter registriranim sedežem, če ga ima, v Švici v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1008/2008. Vsa sklicevanja na Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 se razumejo kot sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1008/2008,

| — | vsa sklicevanja v naslednjih besedilih na člena 81 in 82 Pogodbe ali na člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije se razumejo kot sklicevanja na člena 8 in 9 tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vsa sklicevanja v naslednjih besedilih na člena 81 in 82 Pogodbe ali na člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije se razumejo kot sklicevanja na člena 8 in 9 tega sporazuma.

1.   Liberalizacija letalstva in drugi predpisi civilnega letalstva

Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (UL L 293, 31.10.2008, str. 3), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1),

| — | Uredbo (EU) 2020/696 (UL L 165, 27.5.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2020/696 (UL L 165, 27.5.2020, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2114 (UL L 426, 17.12.2020, str. 1); Uredba (EU) 2020/2114 se uporablja v Švici v celoti od 18. 12. 2020, |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2114 (UL L 426, 17.12.2020, str. 1); Uredba (EU) 2020/2114 se uporablja v Švici v celoti od 18. 12. 2020,

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2115 (UL L 426, 17.12.2020, str. 4); Uredba (EU) 2020/2115 se uporablja v Švici v celoti od 18. 12. 2020. |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2115 (UL L 426, 17.12.2020, str. 4); Uredba (EU) 2020/2115 se uporablja v Švici v celoti od 18. 12. 2020.

Direktiva Sveta 2000/79/ES z dne 27. novembra 2000 o Evropskem sporazumu o razporejanju delovnega časa mobilnih delavcev v civilnem letalstvu, ki so ga sklenili AEA (Združenje evropskih letalskih prevoznikov), ETF (Evropska federacija delavcev v prometu), ECA (Evropsko združenje pilotov), ERA (Evropsko združenje regionalnih letalskih prevoznikov) in IACA (Mednarodno združenje letalskih prevoznikov) (Besedilo velja za EGP) (UL L 302, 1.12.2000, str. 57).

Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (UL L 299, 18.11.2003, str. 9).

Uredba (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte (UL L 66, 11.3.2003, str. 1), spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1358/2003, UL L 49, 17.2.2007, str. 9. |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1358/2003, UL L 49, 17.2.2007, str. 9.

Uredba Komisije (ES) št. 1358/2003 z dne 31. julija 2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte ter o spremembi Prilog I in II k Uredbi (UL L 194, 1.8.2003, str. 9), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 158/2007 (UL L 49, 17.2.2007, str. 9). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 158/2007 (UL L 49, 17.2.2007, str. 9).

Uredba (ES) št. 785/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje (UL L 138, 30.4.2004, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 285/2010 (UL L 87, 7.4.2010, str. 19), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 285/2010 (UL L 87, 7.4.2010, str. 19),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1118 (UL L 243, 29.7.2020, str. 1). |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1118 (UL L 243, 29.7.2020, str. 1).

Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL L 14, 22.1.1993, str. 1) (členi 1–12), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 793/2004 (UL L 138, 30.4.2004, str. 50), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 793/2004 (UL L 138, 30.4.2004, str. 50),

| — | Uredbo (EU) 2020/459 (UL L 99, 31.3.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2020/459 (UL L 99, 31.3.2020, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1477 (UL L 338, 15.10.2020, str. 4), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1477 (UL L 338, 15.10.2020, str. 4),

| — | Uredbo (EU) 2021/250 (UL L 58, 19.2.2021, str. 1); odstavka 1 in 4 člena 10a Uredbe (EGS) št. 95/93, kakor sta bila spremenjena z odstavkom 6 člena 1 Uredbe (EU) 2021/250, se uporabljata v Švici od 20.2.2021, |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2021/250 (UL L 58, 19.2.2021, str. 1); odstavka 1 in 4 člena 10a Uredbe (EGS) št. 95/93, kakor sta bila spremenjena z odstavkom 6 člena 1 Uredbe (EU) 2021/250, se uporabljata v Švici od 20.2.2021,

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1889 (UL L 384, 29.10.2021, str. 20), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1889 (UL L 384, 29.10.2021, str. 20),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/255 (UL L 42, 23.2.2022, str. 1). |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/255 (UL L 42, 23.2.2022, str. 1).

Direktiva 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah (Besedilo velja za EGP) (UL L 70, 14.3.2009, str. 11).

Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (UL L 272, 25.10.1996, str. 36) (členi 1–9, 11–23 in 25).

Uredba (ES) št. 80/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2299/89 (Besedilo velja za EGP) (UL L 35, 4.2.2009, str. 47).

2.   Predpisi o konkurenci

Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (Besedilo velja za EGP) (UL L 1, 4.1.2003, str. 1) (členi 1–13 in členi 15–45)

(V obsegu, v katerem je ta uredba relevantna za uporabo tega sporazuma. Vstavitev te uredbe ne vpliva na razdelitev nalog v skladu s tem sporazumom.).

Uredba Komisije (ES) št. 773/2004 z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Besedilo velja za EGP) (UL L 123, 27.4.2004, str. 18), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 622/2008 (UL L 171, 1.7.2008, str. 3). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 622/2008 (UL L 171, 1.7.2008, str. 3).

Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (Besedilo velja za EGP) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1) (členi 1–18, člen 19(1) in (2) ter členi 20–23).

V skladu s členom 4(5) Uredbe o združitvah se med Evropsko skupnostjo in Švico uporablja naslednje:

| (1) | Pri koncentraciji, kakor je opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 139/2004 in ki nima razsežnosti Skupnosti v smislu člena 1 navedene uredbe ter ki se lahko preveri po nacionalnem pravu o konkurenci vsaj treh držav članic ES in Švicarske konfederacije, lahko osebe ali podjetja iz člena 4(2) navedene uredbe pred vsako priglasitvijo pristojnim organom z utemeljeno vlogo obvestijo Komisijo ES, da bi morala koncentracijo pregledati Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Pri koncentraciji, kakor je opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 139/2004 in ki nima razsežnosti Skupnosti v smislu člena 1 navedene uredbe ter ki se lahko preveri po nacionalnem pravu o konkurenci vsaj treh držav članic ES in Švicarske konfederacije, lahko osebe ali podjetja iz člena 4(2) navedene uredbe pred vsako priglasitvijo pristojnim organom z utemeljeno vlogo obvestijo Komisijo ES, da bi morala koncentracijo pregledati Komisija.

| (2) | Evropska komisija v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 139/2004 in prejšnjim odstavkom vse vloge nemudoma pošlje Švicarski konfederaciji. |
| --- | --- |

(2)

Evropska komisija v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 139/2004 in prejšnjim odstavkom vse vloge nemudoma pošlje Švicarski konfederaciji.

| (3) | Če Švicarska konfederacija izrazi nesoglasje v zvezi z zahtevo po predložitvi zadeve, pristojni švicarski urad za konkurenco ohrani svojo pristojnost in Švicarska konfederacija v skladu s tem odstavkom zadeve ne predloži naprej. |
| --- | --- |

(3)

Če Švicarska konfederacija izrazi nesoglasje v zvezi z zahtevo po predložitvi zadeve, pristojni švicarski urad za konkurenco ohrani svojo pristojnost in Švicarska konfederacija v skladu s tem odstavkom zadeve ne predloži naprej.

Ob upoštevanju rokov iz členov 4(4) in (5), 9(2) in (6) ter 22(2) Uredbe o združitvah:

| (1) | Evropska komisija v skladu s členom 4(4) in (5), členom 9(2) in (6) ter členom 22(2) vse zadevne dokumente nemudoma pošlje pristojnemu švicarskemu uradu za konkurenco. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija v skladu s členom 4(4) in (5), členom 9(2) in (6) ter členom 22(2) vse zadevne dokumente nemudoma pošlje pristojnemu švicarskemu uradu za konkurenco.

| (2) | Roki iz člena 4(4) in (5), člena 9(2) in (6) ter člena 22(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 za Švicarsko konfederacijo začnejo teči, ko pristojni švicarski urad za konkurenco prejme zadevne dokumente. |
| --- | --- |

(2)

Roki iz člena 4(4) in (5), člena 9(2) in (6) ter člena 22(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 za Švicarsko konfederacijo začnejo teči, ko pristojni švicarski urad za konkurenco prejme zadevne dokumente.

Uredba Komisije (ES) št. 802/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Besedilo velja za EGP) (UL L 133, 30.4.2004, str. 1) (členi 1–24), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006 (UL L 362, 20.12.2006, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006 (UL L 362, 20.12.2006, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1033/2008 (UL L 279, 22.10.2008, str. 3), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1033/2008 (UL L 279, 22.10.2008, str. 3),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1269/2013 (UL L 336, 14.12.2013, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1269/2013 (UL L 336, 14.12.2013, str. 1).

Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (Kodificirana različica) (Besedilo velja za EGP) (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

Uredba Sveta (ES) št. 487/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere kategorije sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju zračnega prevoza (Kodificirana različica) (Besedilo velja za EGP) (UL L 148, 11.6.2009, str. 1).

3.   Varnost v letalstvu

Uredba (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu ter spremembi uredb (ES) št. 2111/2005, (ES) št. 1008/2008, (EU) št. 996/2010, (EU) št. 376/2014 ter direktiv 2014/30/EU in 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 552/2004 in (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1087 (UL L 236, 5.7.2021, str. 1). |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1087 (UL L 236, 5.7.2021, str. 1).

Agencija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu z določbami Uredbe.

Komisija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena na podlagi člena 2(6) in (7), člena 41(6), člena 62(5), člena 67(2) in (3), člena 70(4), člena 71(2), člena 76(4), člena 84(1), člena 85(9), člena 104(3)(i), člena 105(1) ter člena 106(1) in (6).

Ne glede na horizontalno prilagoditev, predvideno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ iz določb Uredbe (EU) št. 182/2011, navedenih v členu 127 Uredbe (EU) 2018/1139, ne nanašajo na Švico.

Nobena določba v tej uredbi se ne sme razlagati tako, da bi se na Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA) prenesla pooblastila za ukrepanje v imenu Švice v skladu z mednarodnimi sporazumi za kateri koli drug namen kot za pomoč pri izvajanju njenih obveznosti v skladu z navedenimi sporazumi.

Za namene tega sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:

| (a) | člen 68 se spremeni:






  (i) | v odstavku 1(a) se za besedo „Unijo“ vstavita besedi „ali Švico“; |
| --- | --- | --- |

(a)

člen 68 se spremeni:

(i)

v odstavku 1(a) se za besedo „Unijo“ vstavita besedi „ali Švico“;

| (ii) | doda se naslednji odstavek:






  „4. | Kadar koli se Unija pogaja s tretjo državo o sklenitvi sporazuma, v skladu s katerim lahko država članica ali Agencija izda certifikate na podlagi certifikatov, ki so jih izdali letalski organi te tretje države, si prizadeva za Švico pridobiti ponudbo za podoben sporazum z zadevno tretjo državo. Švica pa si po drugi strani prizadeva s tretjimi državami skleniti sporazume, ki ustrezajo sporazumom Unije.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

doda se naslednji odstavek:

„4.

| (b) | v členu 95 se doda naslednji odstavek:






  „3. | Z odstopanjem od člena 12(2)(a) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije lahko izvršni direktor Agencije pogodbeno zaposli švicarske državljane, ki imajo vse državljanske pravice.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v členu 95 se doda naslednji odstavek:

„3.

| (c) | v členu 96 se doda naslednji odstavek:

  „Švica za Agencijo uporabi Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije iz Priloge A k tej prilogi v skladu z Dodatkom k Prilogi A.“; |
| --- | --- |

(c)

v členu 96 se doda naslednji odstavek:

„Švica za Agencijo uporabi Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije iz Priloge A k tej prilogi v skladu z Dodatkom k Prilogi A.“;

| (d) | v členu 102 se doda naslednji odstavek:






  „5. | Švica v celoti sodeluje v upravnem odboru ter ima v njem enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, razen glasovalne pravice.“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v členu 102 se doda naslednji odstavek:

„5.

| (e) | v členu 120 se doda naslednji odstavek:






  „13. | Švica sodeluje pri finančnem prispevku iz odstavka 1(b) po naslednji formuli:
  S (0,2/100) + S [1 – (a+b) 0,2/100] c/C
  pri čemer:







  S | = | del proračuna Agencije, ki ni krit s taksami in dajatvami iz odstavka 1(c) in (d), |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | = | število pridruženih držav, |
| b | = | število držav članic EU, |
| c | = | prispevek Švice v proračun ICAO, |
| C | = | skupni prispevek držav članic EU in pridruženih držav v proračun ICAO.“; |

(e)

v členu 120 se doda naslednji odstavek:

„13.

S (0,2/100) + S [1 – (a+b) 0,2/100] c/C

pri čemer:

S

=

del proračuna Agencije, ki ni krit s taksami in dajatvami iz odstavka 1(c) in (d),

a

=

število pridruženih držav,

b

=

število držav članic EU,

c

=

prispevek Švice v proračun ICAO,

C

=

skupni prispevek držav članic EU in pridruženih držav v proračun ICAO.“;

| (f) | v členu 122 se doda naslednji odstavek:






  „6. | Določbe, ki se nanašajo na finančni nadzor s strani Unije v Švici v zvezi z udeleženci v dejavnostih Agencije, so določene v Prilogi B k tej prilogi.“. |
| --- | --- | --- |

(f)

v členu 122 se doda naslednji odstavek:

„6.

| (g) | Priloga I k Uredbi se razširi, tako da se vanjo vključijo naslednji zrakoplovi kot proizvodi, ki sodijo v člen 3(1)(a) Uredbe Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (1): | A/c – [HB-JES] – tip Gulfstream G-V, |
| --- | --- | --- |

(g)

Priloga I k Uredbi se razširi, tako da se vanjo vključijo naslednji zrakoplovi kot proizvodi, ki sodijo v člen 3(1)(a) Uredbe Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (1):

A/c – [HB-JES] – tip Gulfstream G-V,

| | A/c – [HB-ZDF] – tip MD900. |
| --- | --- |

A/c – [HB-ZDF] – tip MD900.

| (h) | V členu 132(1) se sklicevanje na Uredbo (EU) 2016/679 v zvezi s Švico razume kot sklicevanje na ustrezno nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(h)

V členu 132(1) se sklicevanje na Uredbo (EU) 2016/679 v zvezi s Švico razume kot sklicevanje na ustrezno nacionalno zakonodajo.

| (i) | Člen 140(6) se ne uporablja za Švico. |
| --- | --- |

(i)

Člen 140(6) se ne uporablja za Švico.

Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 311, 25.11.2011, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 290/2012 (UL L 100, 5.4.2012, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 290/2012 (UL L 100, 5.4.2012, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 70/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 25), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 70/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 25),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 245/2014 (UL L 74, 14.3.2014, str. 33), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 245/2014 (UL L 74, 14.3.2014, str. 33),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/445 (UL L 74, 18.3.2015, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/445 (UL L 74, 18.3.2015, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/539 (UL L 91, 7.4.2016, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/539 (UL L 91, 7.4.2016, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/1065 (UL L 192, 30.7.2018, str. 21), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/1065 (UL L 192, 30.7.2018, str. 21),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/1119 (UL L 204, 13.8.2018, str. 13), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/1119 (UL L 204, 13.8.2018, str. 13),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/1974 (UL L 326, 20.12.2018, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/1974 (UL L 326, 20.12.2018, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2019/27 (UL L 8, 10.1.2019, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2019/27 (UL L 8, 10.1.2019, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/430 (UL L 75, 19.3.2019, str. 66), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/430 (UL L 75, 19.3.2019, str. 66),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1747 (UL L 268, 22.10.2019, str. 23), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1747 (UL L 268, 22.10.2019, str. 23),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/359 (UL L 67, 5.3.2020, str. 82), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/359 (UL L 67, 5.3.2020, str. 82),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/723 (UL L 170, 2.6.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/723 (UL L 170, 2.6.2020, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/2193 (UL L 434, 23.12.2020, str. 13), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/2193 (UL L 434, 23.12.2020, str. 13),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1310 (UL L 284, 9.8.2021, str. 15), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1310 (UL L 284, 9.8.2021, str. 15),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2227 (UL L 448, 15.12.2021, str. 39), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2227 (UL L 448, 15.12.2021, str. 39),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/844 (UL L 148, 31.5.2022, str. 24). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/844 (UL L 148, 31.5.2022, str. 24).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/723 z dne 4. marca 2020 o določitvi podrobnih pravil v zvezi s priznavanjem certifikatov pilotov, izdanih v tretjih državah, in o spremembi Uredbe (EU) št. 1178/2011 (UL L 170, 2.6.2020, str. 1).

Uredba Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (UL L 373, 31.12.1991, str. 4) (členi 1–3, člen 4(2), členi 5–11 in člen 13)), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 1899/2006 (UL L 377, 27.12.2006, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1899/2006 (UL L 377, 27.12.2006, str. 1),

| — | Uredbo (ES) št. 1900/2006 (UL L 377, 27.12.2006, str. 176), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1900/2006 (UL L 377, 27.12.2006, str. 176),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 8/2008 (UL L 10, 12.1.2008, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 8/2008 (UL L 10, 12.1.2008, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 859/2008 (UL L 254, 20.9.2008, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 859/2008 (UL L 254, 20.9.2008, str. 1).

V skladu s členom 139 Uredbe (EU) 2018/1139 se Uredba (EGS) št. 3922/91 razveljavi od datuma začetka uporabe podrobnih pravil, sprejetih v skladu s točko (a) člena 32(1) Uredbe (EU) 2018/1139, o omejitvah časa letenja in delovnega časa ter zahtevah glede počitka, kar zadeva vožnjo po tleh, nujno medicinsko pomoč ter operacije komercialnega zračnega prevoza z enim pilotom.

Uredba (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 295, 12.11.2010, str. 35), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (EU) št. 376/2014 (UL L 122, 24.4.2014, str. 18), |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) št. 376/2014 (UL L 122, 24.4.2014, str. 18),

| — | Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1).

Uredba Komisije (ES) št. 104/2004 z dne 22. januarja 2004 o predpisih glede organizacije in sestave Odbora za pritožbe Evropske agencije za varnost v letalstvu (UL L 16, 23.1.2004, str. 20).

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 344, 27.12.2005, str. 15), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1).

Uredba Komisije (ES) št. 473/2006 z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (Besedilo velja za EGP) (UL L 84, 23.3.2006, str. 8).

Uredba Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (UL L 84, 23.3.2006, str. 14), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/862 (UL L 151, 2.6.2022, str. 45). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/862 (UL L 151, 2.6.2022, str. 45).

Uredba Komisije (EU) št. 1332/2011 z dne 16. decembra 2011 o določitvi pogojev uporabe skupnega zračnega prostora in operativnih postopkov za izogibanje trčenj v zraku (Besedilo velja za EGP) (UL L 336, 20.12.2011, str. 20), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/583 (UL L 101, 16.4.2016, str. 7). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/583 (UL L 101, 16.4.2016, str. 7).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 646/2012 z dne 16. julija 2012 o določitvi podrobnih pravil o globah in periodičnih denarnih kaznih na podlagi Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP) (UL L 187, 17.7.2012, str. 29).

Uredba Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (UL L 224, 21.8.2012, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 7/2013 (UL L 4, 9.1.2013, str. 36), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 7/2013 (UL L 4, 9.1.2013, str. 36),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 69/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 12), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 69/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 12),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/1039 (UL L 167, 1.7.2015, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/1039 (UL L 167, 1.7.2015, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/5 (UL L 3, 6.1.2016, str. 3), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/5 (UL L 3, 6.1.2016, str. 3),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/897 (UL L 144, 3.6.2019, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/897 (UL L 144, 3.6.2019, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/570 (UL L 132, 27.4.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/570 (UL L 132, 27.4.2020, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/699 (UL L 145, 28.4.2021, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/699 (UL L 145, 28.4.2021, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1088 (UL L 236, 5.7.2021, str. 3), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1088 (UL L 236, 5.7.2021, str. 3),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/201 (UL L 33, 15.2.2022, str. 7), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/201 (UL L 33, 15.2.2022, str. 7),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/203 (UL L 33, 15.2.2022, str. 46). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/203 (UL L 33, 15.2.2022, str. 46).

Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 296, 25.10.2012, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 800/2013 (UL L 227, 24.8.2013, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 800/2013 (UL L 227, 24.8.2013, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 71/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 27), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 71/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 27),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 83/2014 (UL L 28, 31.1.2014, str. 17), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 83/2014 (UL L 28, 31.1.2014, str. 17),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 379/2014 (UL L 123, 24.4.2014, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 379/2014 (UL L 123, 24.4.2014, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/140 (UL L 24, 30.1.2015, str. 5), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/140 (UL L 24, 30.1.2015, str. 5),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/1329 (UL L 206, 1.8.2015, str. 21), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/1329 (UL L 206, 1.8.2015, str. 21),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/640 (UL L 106, 24.4.2015, str. 18), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/640 (UL L 106, 24.4.2015, str. 18),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/2338 (UL L 330, 16.12.2015, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/2338 (UL L 330, 16.12.2015, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/1199 (UL L 198, 23.7.2016, str. 13), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/1199 (UL L 198, 23.7.2016, str. 13),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2017/363 (UL L 55, 2.3.2017, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2017/363 (UL L 55, 2.3.2017, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/394 (UL L 71, 14.3.2018, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/394 (UL L 71, 14.3.2018, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/1042 (UL L 188, 25.7.2018, str. 3), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/745 (UL L 176, 5.6.2020, str. 11), |
| --- | --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/1042 (UL L 188, 25.7.2018, str. 3), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/745 (UL L 176, 5.6.2020, str. 11),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1975 (UL L 326, 20.12.2018, str. 53), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1975 (UL L 326, 20.12.2018, str. 53),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1387 (UL L 229, 5.9.2019, str. 1), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1176 (UL L 259, 10.8.2020, str. 10), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1387 (UL L 229, 5.9.2019, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1176 (UL L 259, 10.8.2020, str. 10),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1384 (UL L 228, 4.9.2019, str. 106), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1384 (UL L 228, 4.9.2019, str. 106),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/2036 (UL L 416, 11.12.2020, str. 24); odstavki 4 do 6 Priloge k Uredbi (EU) 2020/2036 se uporabljajo v Švici od 31.12.2020, |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/2036 (UL L 416, 11.12.2020, str. 24); odstavki 4 do 6 Priloge k Uredbi (EU) 2020/2036 se uporabljajo v Švici od 31.12.2020,

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1062 (UL L 229, 29.6.2021, str. 3), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1062 (UL L 229, 29.6.2021, str. 3),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1296 (UL L 282, 5.8.2021, str. 5), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1296 (UL L 282, 5.8.2021, str. 5),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2237 (UL L 450, 16.12.2021, str. 21), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2237 (UL L 450, 16.12.2021, str. 21),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/414 (UL L 85, 14.3.2022, str. 4), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/414 (UL L 85, 14.3.2022, str. 4),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/790 (UL L 141, 20.5.2022, str. 13). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/790 (UL L 141, 20.5.2022, str. 13).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 628/2013 z dne 28. junija 2013 o načinu dela Evropske agencije za varnost v letalstvu pri izvajanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja in spremljanju uporabe predpisov Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 736/2006 (Besedilo velja za EGP) (UL L 179, 29.6.2013, str. 46).

Uredba Komisije (EU) št. 139/2014 z dne 12. februarja 2014 o določitvi zahtev in upravnih postopkov v zvezi z aerodromi v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP) (UL L 44, 14.2.2014, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) 2017/161 (UL L 27, 1.2.2017, str. 99), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2017/161 (UL L 27, 1.2.2017, str. 99),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/401 (UL L 72, 15.3.2018, str. 17), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/401 (UL L 72, 15.3.2018, str. 17),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1234 (UL L 282, 31.8.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1234 (UL L 282, 31.8.2020, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2148 (UL L 428, 18.12.2020, str. 10), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2148 (UL L 428, 18.12.2020, str. 10),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/208 (UL L 35, 17.2.2022, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/208 (UL L 35, 17.2.2022, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/697 (UL L 130, 4.5.2022, str. 1). |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/697 (UL L 130, 4.5.2022, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2153 z dne 16. decembra 2019 o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 319/2014 (UL L 327, 17.12.2019, str. 36).

Uredba (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o poročanju, analizi in spremljanju dogodkov v civilnem letalstvu, spremembi Uredbe (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta in uredb Komisije (ES) št. 1321/2007 in (ES) št. 1330/2007 (Besedilo velja za EGP) (UL L 122, 24.4.2014, str. 18), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2082 z dne 26. novembra 2021 o določitvi ureditev za izvajanje Uredbe (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupnega evropskega sistema za klasifikacijo tveganj (UL L 426, 29.11.2021, str. 32).

Uredba Komisije (EU) št. 452/2014 z dne 29. aprila 2014 o določitvi tehničnih zahtev in upravnih postopkov v zvezi z zračnimi operacijami operatorjev iz tretjih držav v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP)(UL L 133, 6.5.2014, str. 12), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/1158 (UL L 192, 16.7.2016, str. 21). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/1158 (UL L 192, 16.7.2016, str. 21).

Uredba Komisije (EU) št. 1321/2014 z dne 26. novembra 2014 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih izdelkov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (Besedilo velja za EGP) (UL L 362, 17.12.2014, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/1088 (UL L 176, 7.7.2015, str. 4), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/1088 (UL L 176, 7.7.2015, str. 4),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/1536 (UL L 241, 17.9.2015, str. 16), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/1536 (UL L 241, 17.9.2015, str. 16),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2017/334 (UL L 50, 28.2.2017, str. 13), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2017/334 (UL L 50, 28.2.2017, str. 13),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/750 (UL L 126, 23.5.2018, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/750 (UL L 126, 23.5.2018, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/1142 (UL L 207, 16.8.2018, str. 2), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/1142 (UL L 207, 16.8.2018, str. 2),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1383 (UL L 228, 4.9.2019, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1383 (UL L 228, 4.9.2019, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1384 (UL L 228, 4.9.2019, str. 106), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1384 (UL L 228, 4.9.2019, str. 106),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/270 (UL L 56, 27.2.2020, str. 20), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/270 (UL L 56, 27.2.2020, str. 20),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1159 (UL L 257, 6.8.2020, str. 14), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1159 (UL L 257, 6.8.2020, str. 14),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/685 (UL L 143, 27.4.2021, str. 6), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/685 (UL L 143, 27.4.2021, str. 6),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/700 (UL L 145, 28.4.2021, str. 20); točka (1) člena 1 ter točke (5), (6) in (8) Priloge I k Uredbi (EU) 2021/700 se uporabljajo v Švici od 18.5.2021, |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/700 (UL L 145, 28.4.2021, str. 20); točka (1) člena 1 ter točke (5), (6) in (8) Priloge I k Uredbi (EU) 2021/700 se uporabljajo v Švici od 18.5.2021,

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1963 (UL L 400, 12.11.2021, str. 18), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1963 (UL L 400, 12.11.2021, str. 18),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/410 (UL L 84, 11.3.2022, str. 20). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/410 (UL L 84, 11.3.2022, str. 20).

Uredba Komisije (EU) 2015/340 z dne 20. februarja 2015 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za licence in certifikate kontrolorjev zračnega prometa v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 923/2012 ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 805/2011 (Besedilo velja za EGP) (UL L 63, 6.3.2015, str. 1).

Uredba Komisije (EU) 2015/640 z dne 23. aprila 2015 o dodatnih plovnostnih specifikacijah za posamezno vrsto operacij in o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 (UL L 106, 24.4.2015, str. 18), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/133 (UL L 25, 29.1.2019, str. 14), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/133 (UL L 25, 29.1.2019, str. 14),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1159 (UL L 257, 6.8.2020, str. 14), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1159 (UL L 257, 6.8.2020, str. 14),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/97 (UL L 31, 29.1.2021, str. 208); člen 1 Uredbe (EU) 2021/97 se uporablja v Švici od 26.2.2021, z izjemo točke 1 Priloge I, ki se uporablja v Švici od 16.2.2021. |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/97 (UL L 31, 29.1.2021, str. 208); člen 1 Uredbe (EU) 2021/97 se uporablja v Švici od 26.2.2021, z izjemo točke 1 Priloge I, ki se uporablja v Švici od 16.2.2021.

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1018 z dne 29. junija 2015 o določitvi seznama za razvrščanje dogodkov v civilnem letalstvu, o katerih je treba poročati v skladu z Uredbo (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP) (UL L 163, 30.6.2015, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/3 (UL L 1, 5.1.2022, str. 3). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/3 (UL L 1, 5.1.2022, str. 3).

Sklep Komisije (EU) 2016/2357 z dne 19. decembra 2016 o neučinkovitem izvajanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta in njenih izvedbenih predpisov glede potrdil, ki jih je izdala grška akademija za usposabljanje na področju letalstva (Hellenic Aviation Training Academy — HATA), in licenc po Delu 66, izdanih na podlagi teh potrdil (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8645) (UL L 348, 21.12.2016, str. 72).

Uredba Komisije (EU) 2018/395 z dne 13. marca 2018 o podrobnih pravilih za operacije z baloni in licenciranje letalske posadke za balone v skladu z Uredbo (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 71, 14.3.2018, str. 10), kakor je bila spremenjena z;

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/357 (UL L 67, 5.3.2020, str. 34), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/357 (UL L 67, 5.3.2020, str. 34),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1874 (UL L 378, 26.10.2021, str. 4). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1874 (UL L 378, 26.10.2021, str. 4).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1976 z dne 14. decembra 2018 o podrobnih pravilih za operacije z jadralnimi letali in licenciranje letalske posadke v skladu z Uredbo (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 326, 20.12.2018, str. 64), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/358 (UL L 67, 5.3.2020, str. 57), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/358 (UL L 67, 5.3.2020, str. 57),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1874 (UL L 378, 26.10.2021, str. 4). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1874 (UL L 378, 26.10.2021, str. 4).

Uredba (EU) 2019/494 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2019 o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (Besedilo velja za EGP) (UL L 85 I, 27.3.2019, str. 11).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/945 z dne 12. marca 2019 o sistemih brezpilotnega zrakoplova in operatorjih sistemov brezpilotnega zrakoplova iz tretjih držav (UL L 152, 11.6.2019, str. 1), kakor je bila spremenjena z.

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1058 z dne 27. aprila 2020 (UL L 232, 20.7.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1058 z dne 27. aprila 2020 (UL L 232, 20.7.2020, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/851 z dne 22. marca 2022 (UL L 150, 1.6.2022, str. 21). |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/851 z dne 22. marca 2022 (UL L 150, 1.6.2022, str. 21).

Kar zadeva proizvode iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2019/945, Švica uporablja akte iz navedene uredbe, saj so vključeni v to prilogo, tudi kot je navedeno v nadaljevanju, pri čemer se razume, da se druga alinea Priloge uporablja tudi za te akte:

| — | Uredbo (ES) št. 765/2008 (2) iz člena 3, točka 9, člena 15, člena 19(2) in člena 39(1)(a) Uredbe (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 765/2008 (2) iz člena 3, točka 9, člena 15, člena 19(2) in člena 39(1)(a) Uredbe (EU) 2019/945,

| — | Uredbo (EU) št. 1025/2012 (3), kakor je navedena v členu 3, točka 20, in členu 37(3) Uredbe (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) št. 1025/2012 (3), kakor je navedena v členu 3, točka 20, in členu 37(3) Uredbe (EU) 2019/945,

| — | Direktivo 2009/48/ES (4), kakor je navedena v členu 4(2) in členu 13(2)(c) ter točki 10 dela 1 Priloge k Uredbi (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Direktivo 2009/48/ES (4), kakor je navedena v členu 4(2) in členu 13(2)(c) ter točki 10 dela 1 Priloge k Uredbi (EU) 2019/945,

| — | Direktivo 2006/42/ES (5), kakor je navedena v členu 4(2) Uredbe (EU) 2019/945, vključno z:






  — | Direktivo 73/23/EGS (6) iz člena 1(2)(k) Direktive 2006/42/ES in odstavka 1.5.1 Priloge I k Direktivi, ob upoštevanju, da je bila Direktiva 73/23/EGS razveljavljena, sklicevanja nanjo pa se štejejo kot sklicevanja na ustrezne določbe Direktive 2014/35/EU (7), |
| --- | --- | --- |

—

Direktivo 2006/42/ES (5), kakor je navedena v členu 4(2) Uredbe (EU) 2019/945, vključno z:

—

Direktivo 73/23/EGS (6) iz člena 1(2)(k) Direktive 2006/42/ES in odstavka 1.5.1 Priloge I k Direktivi, ob upoštevanju, da je bila Direktiva 73/23/EGS razveljavljena, sklicevanja nanjo pa se štejejo kot sklicevanja na ustrezne določbe Direktive 2014/35/EU (7),

| — | Uredbo (EU) 2019/1020 (8), vključno s sklici nanjo v členu 5(3) Uredbe (EU) 2019/945 ter členih 35 in 36(1) navedene uredbe, ob upoštevanju, da se sklicevanja na črtane določbe Uredbe (ES) št. 765/2008 štejejo za sklicevanja na ustrezne določbe Uredbe (EU) 2019/1020 (9), in vključujejo tudi:






  — | Uredbo (EU) 2019/515 (10), kakor je navedena v členu 8(2) Uredbe (EU) 2019/1020, kar zadeva kontaktne točke za proizvode, |
| --- | --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2019/1020 (8), vključno s sklici nanjo v členu 5(3) Uredbe (EU) 2019/945 ter členih 35 in 36(1) navedene uredbe, ob upoštevanju, da se sklicevanja na črtane določbe Uredbe (ES) št. 765/2008 štejejo za sklicevanja na ustrezne določbe Uredbe (EU) 2019/1020 (9), in vključujejo tudi:

—

Uredbo (EU) 2019/515 (10), kakor je navedena v členu 8(2) Uredbe (EU) 2019/1020, kar zadeva kontaktne točke za proizvode,

| — | Uredbo (ES) št. 765/2008, kakor je navedena v členu11(5) Uredbe (EU) 2019/1020, |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 765/2008, kakor je navedena v členu11(5) Uredbe (EU) 2019/1020,

| — | Direktivo 2001/95/ES (11), kakor je navedena v členu 20(4) in členu 34(4) Uredbe (EU) 2019/1020. |
| --- | --- |

—

Direktivo 2001/95/ES (11), kakor je navedena v členu 20(4) in členu 34(4) Uredbe (EU) 2019/1020.

Sklicevanja na „Unijo“ v členu 1(1) (zadnji del stavka), členu 3 točka (1), členu 3, točka (2), členu 3 točka (9), členu 3 točka (12) (prvi del stavka), členu 3 točka (21), členu 4(1) (zadnji del stavka), členu 4(2)(a), členu 4(2)(b), členu 4(2)(d), členu 5(2), členu 6, členu 21(1) (zadnji del stavka), členu 29(2), členu 31(2)(p) Uredbe (EU) 2019/1020 se razumejo, kot da se enako uporabljajo za Švico.

Sklicevanja na pravo Unije v členu 14(2) in členu 17 Uredbe (EU) 2019/1020 se v zvezi s Švico razumejo kot sklicevanja na njeno ustrezno nacionalno zakonodajo.

Sklicevanja na „Unijo“ v členu 1(2), členu 2(3), členu 3 točka (14), členu 3 točka (15), členu 3 točka (18), členu 3 točka (19), členu 6(1), členu 7(2)(a), členu 8(1), členu 8(2), členu 9(1), členu 35(1), členu 36(3), členu 38(2), členu 41(3) in v prvem sklicu v naslovu oddelka 5 Uredbe (EU) 2019/945 se razumejo, kot da se enako uporabljajo za Švico.

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/947 z dne 24. maja 2019 o pravilih in postopkih za upravljanje brezpilotnih zrakoplovov (UL L 152, 11.6.2019, str. 45), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/639 z dne 12. maja 2020 (UL L 150, 13.5.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/639 z dne 12. maja 2020 (UL L 150, 13.5.2020, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/746 z dne 4. junija 2020 (UL L 176, 5.6.2020, str. 13), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/746 z dne 4. junija 2020 (UL L 176, 5.6.2020, str. 13),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1166 z dne 15. julija 2021 (UL L 253, 16.7.2021, str. 49), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1166 z dne 15. julija 2021 (UL L 253, 16.7.2021, str. 49),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/425 z dne 14. marca 2022 (UL L 87, 15.3.2022, str. 20), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/425 z dne 14. marca 2022 (UL L 87, 15.3.2022, str. 20),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/525 z dne 1. aprila 2022 (UL L 105, 4.4.2022, str. 3). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/525 z dne 1. aprila 2022 (UL L 105, 4.4.2022, str. 3).

Kar zadeva sisteme brezpilotnega zrakoplova, Švica uporablja akte iz Uredbe (EU) 2019/947, saj so vključeni v to prilogo, tudi kot je navedeno v nadaljevanju, pri čemer se razume, da se druga alinea Priloge uporablja tudi za te akte:

| — | Direktivo 2009/48/ES (12), kakor je navedena v členu 9(2)(a) in členu 14(5)(a)(ii) Uredbe (EU) 2019/947. |
| --- | --- |

—

Direktivo 2009/48/ES (12), kakor je navedena v členu 9(2)(a) in členu 14(5)(a)(ii) Uredbe (EU) 2019/947.

Sklicevanje na Uredbo (EU) 2016/679 (13) pri UAS.SPEC.050 v točki (1)(a)(iv) dela B Priloge k Uredbi (EU) 2019/947 se v zvezi s Švico razume kot sklicevanje na njeno ustrezno nacionalno zakonodajo.

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1128 z dne 1. julija 2019 o pravicah dostopa do varnostnih priporočil in odgovorov, ki se hranijo v evropski centralni podatkovni bazi, ter o razveljavitvi Sklepa 2012/780/EU (Besedilo velja za EGP) (UL L 177, 2.7.2019, str. 112).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2034 z dne 6. oktobra 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupnega evropskega sistema za klasifikacijo tveganj (Besedilo velja za EGP) (UL L 416, 11.12.2020, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/664 z dne 22. aprila 2021 o regulativnem okviru za U-space (UL L 139, 23.4.2021, str. 161).

4.   Varovanje v letalstvu

Uredba (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002 (Besedilo velja za EGP) (UL L 97, 9.4.2008, str. 72), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 18/2010 (UL L 7, 12.1.2010, str. 3). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 18/2010 (UL L 7, 12.1.2010, str. 3).

Uredba Komisije (ES) št. 272/2009 z dne 2. aprila 2009 o dopolnitvi skupnih osnovnih standardov na področju varovanja v civilnem letalstvu iz Priloge k Uredbi (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 91, 3.4.2009, str. 7), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 297/2010 (UL L 90, 10.4.2010, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 297/2010 (UL L 90, 10.4.2010, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 720/2011 (UL L 193, 23.7.2011, str. 19), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 720/2011 (UL L 193, 23.7.2011, str. 19),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 1141/2011 (UL L 293, 11.11.2011, str. 22), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 1141/2011 (UL L 293, 11.11.2011, str. 22),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 245/2013 (UL L 77, 20.3.2013, str. 5). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 245/2013 (UL L 77, 20.3.2013, str. 5).

Uredba Komisije (EU) št. 1254/2009 z dne 18. decembra 2009 o določitvi meril, na podlagi katerih lahko države članice odstopajo od skupnih osnovnih standardov za varnost civilnega letalstva ter sprejmejo druge alternativne varnostne ukrepe (Besedilo velja za EGP) (UL L 338, 19.12.2009, str. 17), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/2096 (UL L 326, 1.12.2016, str. 7). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/2096 (UL L 326, 1.12.2016, str. 7).

Uredba Komisije (EU) št. 72/2010 z dne 26. januarja 2010 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju varovanja letalstva (Besedilo velja za EGP) (UL L 23, 27.1.2010, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/472 (UL L 85, 1.4.2016, str. 28). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/472 (UL L 85, 1.4.2016, str. 28).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1998 z dne 5. novembra 2015 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (Besedilo velja za EGP) (UL L 299, 14.11.2015, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2426 (UL L 334, 22.12.2015, str. 5), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2426 (UL L 334, 22.12.2015, str. 5),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/815 (UL L 122, 13.5.2017, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/815 (UL L 122, 13.5.2017, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/55 (UL L 10, 13.1.2018, str. 5), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/55 (UL L 10, 13.1.2018, str. 5),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/103 (UL L 21, 24.1.2019, str. 13), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/103 (UL L 21, 24.1.2019, str. 13), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/413 (UL L 73, 15.3.2019, str. 98), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/413 (UL L 73, 15.3.2019, str. 98),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1583 (UL L 246, 26.9.2019, str. 15), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1583 (UL L 246, 26.9.2019, str. 15), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/111 (UL L 21, 27.1.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/111 (UL L 21, 27.1.2020, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/255 (UL L 58, 19.2.2021, str. 23); točke 15, 18 do 19 in 32 Priloge k Uredbi (EU) 2021/255 se uporabljajo v Švici od 11.3.2021, |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/255 (UL L 58, 19.2.2021, str. 23); točke 15, 18 do 19 in 32 Priloge k Uredbi (EU) 2021/255 se uporabljajo v Švici od 11.3.2021,

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/421 (UL L 87, 15.3.2022, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/421 (UL L 87, 15.3.2022, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/463 (UL L 94, 23.3.2022, str. 3), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/463 (UL L 94, 23.3.2022, str. 3),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1174 (UL L 183, 8.7.2022, str. 35), z izjemo novega točke 11.1.1(b) Priloge k Uredbi (EU) št. 2015/1998, kot je določeno v točki 35 Priloge k Uredbi (EU) 2022/1174. |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1174 (UL L 183, 8.7.2022, str. 35), z izjemo novega točke 11.1.1(b) Priloge k Uredbi (EU) št. 2015/1998, kot je določeno v točki 35 Priloge k Uredbi (EU) 2022/1174.

Izvedbeni sklep Komisije C(2015) 8005 z dne 16. novembra 2015 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, ki vsebujejo podatke iz točke (a) člena 18 Uredbe (ES) št. 300/2008 (ni objavljen v UL), kakor je bil spremenjen z:

| — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2017) 3030,

| — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2018) 4857,

| — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2019) 132, kakor je bil spremenjen z:






  — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2020) 4241, |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2019) 132, kakor je bil spremenjen z:

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2020) 4241,

| — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2021) 0996, |
| --- | --- |

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2021) 0996,

| — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2022) 4638. |
| --- | --- |

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2022) 4638.

Sklep Komisije (EU) 2021/2147 z dne 3. decembra 2021 glede odobritve opreme za varovanje v civilnem letalstvu z oznako „žig EU“ (UL L 433, 6.12.2021, str. 25).

5.   Upravljanje zračnega prometa

Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (Besedilo velja za EGP) (UL L 96, 31.3.2004, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34). |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34).

Komisija ima v Švici pooblastila po členih 6, 8, 10, 11 in 12.

Člen 10 se spremeni:

v odstavku 2 se izraz „na ravni Skupnosti“ nadomesti z izrazom „na ravni Skupnosti, vključno s Švico“.

Ne glede na horizontalno prilagoditev, navedeno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ v členu 5 Uredbe (ES) št. 549/2004 ali v določbah Sklepa 1999/468/ES, navedenih v navedeni določbi, ne nanašajo na Švico.

Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb) (Besedilo velja za EGP) (UL L 96, 31.3.2004, str. 10), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34). |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34).

Komisija ima v Švici pooblastila po členih 9a, 9b, 15, 15a, 16 in 17.

Za namene tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjimi spremembami:

| (a) | člen 3 se spremeni:
  v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“; |
| --- | --- |

(a)

člen 3 se spremeni:

v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“;

| (b) | člen 7 se spremeni:
  v odstavkih 1 in 6 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“; |
| --- | --- |

(b)

člen 7 se spremeni:

v odstavkih 1 in 6 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“;

| (c) | člen 8 se spremeni:
  v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“; |
| --- | --- |

(c)

člen 8 se spremeni:

v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“;

| (d) | člen 10 se spremeni:
  v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“; |
| --- | --- |

(d)

člen 10 se spremeni:

v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“;

| (e) | člen 16(3) se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Komisija o svoji odločitvi obvesti države članice in izvajalca služb, če je pravno zainteresiran.“. |
| --- | --- | --- |

(e)

člen 16(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.

Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (Besedilo velja za EGP) (UL L 96, 31.3.2004, str. 20), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34). |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34).

Komisija ima v Švici pooblastila po členih 3a, 6 in 10.

Uredba (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti) (Besedilo velja za EGP) (UL L 96, 31.3.2004, str. 26), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34). |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34).

Komisija uživa v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu s členi 4, 7 in 10(3).

Za namene tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjimi spremembami:

| (a) | člen 5 se spremeni:
  v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“; |
| --- | --- |

(a)

člen 5 se spremeni:

v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“;

| (b) | člen 7 se spremeni:
  v odstavku 4 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“; |
| --- | --- |

(b)

člen 7 se spremeni:

v odstavku 4 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“;

| (c) | Priloga III se spremeni:
  v drugi in zadnji alinei oddelka 3 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.
  V skladu s členom 139 Uredbe (EU) 2018/1139 se Uredba (ES) št. 552/2004 razveljavi z učinkom od 11. septembra 2018. Vendar pa se členi 4, 5, 6, 6a in 7 navedene uredbe ter prilogi III in IV k navedeni uredbi še naprej uporabljajo do datuma začetka uporabe delegiranih aktov iz člena 47 Uredbe 2018/1139, kolikor navedeni akti zadevajo področje, ki ga urejajo zadevne določbe Uredbe (ES) št. 552/2004, vendar najdlje do 12. septembra 2023. |
| --- | --- |

(c)

Priloga III se spremeni:

v drugi in zadnji alinei oddelka 3 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.

V skladu s členom 139 Uredbe (EU) 2018/1139 se Uredba (ES) št. 552/2004 razveljavi z učinkom od 11. septembra 2018. Vendar pa se členi 4, 5, 6, 6a in 7 navedene uredbe ter prilogi III in IV k navedeni uredbi še naprej uporabljajo do datuma začetka uporabe delegiranih aktov iz člena 47 Uredbe 2018/1139, kolikor navedeni akti zadevajo področje, ki ga urejajo zadevne določbe Uredbe (ES) št. 552/2004, vendar najdlje do 12. septembra 2023.

Uredba Komisije (ES) št. 2150/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora (Besedilo velja za EGP) (UL L 342, 24.12.2005, str. 20).

Uredba Komisije (ES) št. 1033/2006 z dne 4. julija 2006 o določitvi zahtev glede postopkov za načrte leta v fazi pred letom za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 186, 7.7.2006, str. 46), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012 (UL L 281, 13.10.2012, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012 (UL L 281, 13.10.2012, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 428/2013 (UL L 127, 9.5.2013, str. 23), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 428/2013 (UL L 127, 9.5.2013, str. 23),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2120 (UL L 329, 3.12.2016, str. 70), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2120 (UL L 329, 3.12.2016, str. 70),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/139 (UL L 25, 30.1.2018, str. 4). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/139 (UL L 25, 30.1.2018, str. 4).

Uredba Komisije (ES) št. 1032/2006 z dne 6. julija 2006 o zahtevah za avtomatske sisteme za izmenjavo podatkov o letih za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja (Besedilo velja za EGP) (UL L 186, 7.7.2006, str. 27), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 30/2009 (UL L 13, 17.1.2009, str. 20). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 30/2009 (UL L 13, 17.1.2009, str. 20).

Uredba Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (UL L 64, 2.3.2007, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Sveta (ES) št. 1361/2008 (UL L 352, 31.12.2008, str. 12), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (ES) št. 1361/2008 (UL L 352, 31.12.2008, str. 12),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 721/2014 (UL L 192, 1.7.2014, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 721/2014 (UL L 192, 1.7.2014, str. 1).

Uredba Komisije (ES) št. 633/2007 z dne 7. junija 2007 o zahtevah za uporabo protokola prenosa sporočila o letu, ki se uporablja za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja, (Besedilo velja za EGP) (UL L 146, 8.6.2007, str. 7), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 283/2011 (UL L 77, 23.3.2011, str. 23). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 283/2011 (UL L 77, 23.3.2011, str. 23).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/373 z dne 1. marca 2017 o skupnih zahtevah za izvajalce storitev upravljanja zračnega prometa/izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa in drugih funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa ter njihov nadzor, razveljavitvi Uredbe (ES) št. 482/2008, izvedbenih uredb (EU) št. 1034/2011, (EU) št. 1035/2011 in (EU) 2016/1377 ter spremembi Uredbe (EU) št. 677/2011 (Besedilo velja za EGP) (UL L 62, 8.3.2017, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/665 (UL L 139, 23.4.2021, str. 184), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/665 (UL L 139, 23.4.2021, str. 184),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1338 (UL L 289, 12.8.2021, str. 12). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1338 (UL L 289, 12.8.2021, str. 12).

Uredba Komisije (ES) št. 29/2009 z dne 16. januarja 2009 o zahtevah glede storitev podatkovnih zvez za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 13, 17.1.2009, str. 3), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/310 (UL L 56, 27.2.2015, str. 30), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/310 (UL L 56, 27.2.2015, str. 30),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1170 (UL L 183, 9.7.2019, str. 6), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1170 (UL L 183, 9.7.2019, str. 6),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/208 (UL L 43, 17.2.2020, str. 72). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/208 (UL L 43, 17.2.2020, str. 72).

Za namene tega sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:

| | v delu A Priloge I se doda „Switzerland UIR“. |
| --- | --- |

v delu A Priloge I se doda „Switzerland UIR“.

Uredba Komisije (ES) št. 262/2009 z dne 30. marca 2009 o določitvi zahtev za usklajeno dodelitev in uporabo spraševalnih kod Mode S za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 84, 31.3.2009, str. 20), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2345 (UL L 348, 21.12.2016, str. 11). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2345 (UL L 348, 21.12.2016, str. 11).

Uredba Komisije (EU) št. 255/2010 z dne 25. marca 2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa (Besedilo velja za EGP) (UL L 80, 26.3.2010, str. 10), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012 (UL L 281, 13.10.2012, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012 (UL L 281, 13.10.2012, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1006 (UL L 165, 23.6.2016, str. 8), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1006 (UL L 165, 23.6.2016, str. 8),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2159 (UL L 304, 21.11.2017, str. 45). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2159 (UL L 304, 21.11.2017, str. 45).

Sklep Komisije št. C(2010) 5134 z dne 29. julija 2010 o imenovanju organa za oceno uspešnosti enotnega evropskega neba (ni objavljen v UL).

Uredba Komisije (EU) št. 176/2011 z dne 24. februarja 2011 o informacijah, ki jih je treba dostaviti pred vzpostavitvijo in spremembo funkcionalnega bloka zračnega prostora (UL L 51, 25.2.2011, str. 2).

Sklep Komisije št. C(2011) 4130 z dne 7. julija 2011 o imenovanju upravljavca omrežja za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) enotnega evropskega neba (Besedilo velja za EGP) (ni objavljen v UL).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1206/2011 z dne 22. novembra 2011 o zahtevah glede identifikacije zrakoplova v okviru dejavnosti nadzora za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 305, 23.11.2011, str. 23), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/587 (UL L 138, 30.4.2020, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/587 (UL L 138, 30.4.2020, str. 1).

Za namene tega sporazuma velja besedilo Izvedbene uredbe (EU) št. 1206/2011 z naslednjo prilagoditvijo:

| | v Prilogi I se doda „Switzerland UIR“. |
| --- | --- |

v Prilogi I se doda „Switzerland UIR“.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1207/2011 z dne 22. novembra 2011 o določitvi zahtev glede učinkovitosti in interoperabilnosti nadzora za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 305, 23.11.2011, str. 35), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1028/2014 (UL L 284, 30.9.2014, str. 7), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1028/2014 (UL L 284, 30.9.2014, str. 7),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/386 (UL L 59, 7.3.2017, str. 34), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/386 (UL L 59, 7.3.2017, str. 34),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/587 (UL L 138, 30.4.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/587 (UL L 138, 30.4.2020, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2 (UL L 1, 5.1.2022, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2 (UL L 1, 5.1.2022, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 923/2012 z dne 26. septembra 2012 o določitvi skupnih pravil zračnega prometa in operativnih določb v zvezi z navigacijskimi službami in postopki zračnega prometa ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 in uredb (ES) št. 1265/2007, (ES) št. 1794/2006, (ES) št. 730/2006, (ES) št. 1033/2006 in (EU) št. 255/2010 (Besedilo velja za EGP) (UL L 281, 13.10.2012, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/340 (UL L 63, 6.3.2015, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/340 (UL L 63, 6.3.2015, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1185 (UL L 196, 21.7.2016, str. 3), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1185 (UL L 196, 21.7.2016, str. 3),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/835 (UL L 124, 17.5.2017, str. 35), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/835 (UL L 124, 17.5.2017, str. 35),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/886 (UL L 205, 29.6.2020, str. 14), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/886 (UL L 205, 29.6.2020, str. 14),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/666 (UL L 139, 23.4.2021, str. 187). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/666 (UL L 139, 23.4.2021, str. 187).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1079/2012 z dne 16. novembra 2012 o zahtevah glede razmika med govornimi kanali za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 320, 17.11.2012, str. 14), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 657/2013 (UL L 190, 11.7.2013, str. 37), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 657/2013 (UL L 190, 11.7.2013, str. 37),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2345 (UL L 348, 21.12.2016, str. 11), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2345 (UL L 348, 21.12.2016, str. 11),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2160 (UL L 304, 21.11.2017, str. 47). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2160 (UL L 304, 21.11.2017, str. 47).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 409/2013 z dne 3. maja 2013 o opredelitvi skupnih projektov, vzpostavitvi mehanizma upravljanja in določitvi spodbud za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi (Besedilo velja za EGP) (UL L 123, 4.5.2013, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/116 (UL L 36, 2.2.2021, str. 10). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/116 (UL L 36, 2.2.2021, str. 10).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/116 z dne 1. februarja 2021 o vzpostavitvi prvega skupnega projekta za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi iz Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 409/2013 in razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 716/2014 (Besedilo velja za EGP) (UL L 36, 2.2.2021, str. 10).

Za namene tega sporazuma velja Priloga k Uredbi z naslednjimi prilagoditvami:

| (a) | za točko 1.2.1(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“; |
| --- | --- |

(a)

za točko 1.2.1(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“;

| (b) | za točko 2.2.1(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“; |
| --- | --- |

(b)

za točko 2.2.1(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“;

| (c) | za točko 2.2.2(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“; |
| --- | --- |

(c)

za točko 2.2.2(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“;

| (d) | za točko 2.2.3(bb) se dodata naslednji točki: „(cc) Ženeva; (dd) Zürich Kloten.“. |
| --- | --- |

(d)

za točko 2.2.3(bb) se dodata naslednji točki: „(cc) Ženeva; (dd) Zürich Kloten.“.

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1048 z dne 18. julija 2018 o določitvi zahtev za uporabo zračnega prostora in operativnih postopkov v zvezi z navigacijo na podlagi zmogljivosti (UL L 189, 26.7.2018, str. 3).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/123 z dne 24. januarja 2019 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa in o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 (Besedilo velja za EGP) (UL L 28, 31.1.2019, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/317 z dne 11. februarja 2019 o določitvi načrta izvedbe in ureditve pristojbin na enotnem evropskem nebu ter razveljavitvi izvedbenih uredb (EU) št. 390/2013 in (EU) št. 391/2013 (Besedilo velja za EGP) (UL L 56, 25.2.2019, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1880 (UL L 380, 27.10.2021, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1880 (UL L 380, 27.10.2021, str. 1).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/709 z dne 6. maja 2019 o imenovanju upravitelja omrežja za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa enotnega evropskega neba (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 3228) (UL L 120, 8.5.2019, str. 27).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/891 z dne 2. junija 2021 o določitvi revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti za omrežje za upravljanje zračnega prometa za tretje referenčno obdobje (2020–2024) in razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/903 (Besedilo velja za EGP) (UL L 195, 3.6.2021, str. 3).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2167 z dne 17. decembra 2019 o odobritvi strateškega načrta omrežja za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa enotnega evropskega neba za obdobje 2020–2029 (UL L 328, 18.12.2019, str. 89).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2168 z dne 17. decembra 2019 o imenovanju predsednika ter članov odbora za upravljanje omrežja in njihovih namestnikov ter članov Evropske koordinacijske celico za krizne razmere v letalstvu in njihovih namestnikov za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa za tretje referenčno obdobje 2020–2024 (UL L 328, 18.12.2019, str. 90).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2012 z dne 29. novembra 2019 o izvzetjih na podlagi člena 14 Uredbe Komisije (ES) št. 29/2009 o zahtevah glede storitev podatkovnih zvez za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 312, 3.12.2019, str. 95).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627 z dne 3. novembra 2020 o izrednih ukrepih za tretje referenčno obdobje (2020–2024) načrta izvedbe in ureditve pristojbin na enotnem evropskem nebu zaradi pandemije COVID-19 (UL L 366, 4.11.2020, str. 7).

6.   Okolje in hrup

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti (Besedilo velja za EGP) (členi 1–12 in členi 14–18) (UL L 85, 28.3.2002, str. 40).

(Uporabljajo se spremembe Priloge I, ki izhajajo iz točke 2 oddelka G (Zračni promet) poglavja 8 (Prometna politika) Priloge II k Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike ter prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija.)

Direktiva Sveta 89/629/EGS z dne 4. decembra 1989 o omejevanju hrupa civilnih podzvočnih reaktivnih letal (UL L 363, 13.12.1989, str. 27)

(členi 1–8).

Direktiva 2006/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988) (kodificirana različica) (Besedilo velja za EGP) (UL L 374, 27.12.2006, str. 1).

7.   Varstvo potrošnikov

Direktiva Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (UL L 158, 23.6.1990, str. 59) (členi 1–10).

Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL L 95, 21.4.1993, str. 29) (členi 1–11), kakor je bila spremenjena z:

| — | Direktivo 2011/83/EU (UL L 304, 22.11.2011, str. 64). |
| --- | --- |

—

Direktivo 2011/83/EU (UL L 304, 22.11.2011, str. 64).

Uredba Sveta (ES) št. 2027/97 z dne 9. oktobra 1997 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage v primeru nesreč (UL L 285, 17.10.1997, str. 1) (členi 1–8), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 889/2002 (UL L 140, 30.5.2002, str. 2). |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 889/2002 (UL L 140, 30.5.2002, str. 2).

Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91 (Besedilo velja za EGP) (UL L 46, 17.2.2004, str. 1) (členi 1–18).

Uredba (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu (Besedilo velja za EGP) (UL L 204, 26.7.2006, str. 1).

8.   Razno

Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (Besedilo velja za EGP) (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

(člen 14(1)(b) in člen 14(2)).

9.   Prilogi:

| A | : | Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije |
| --- | --- | --- |
| B | : | Določbe o finančnem nadzoru s strani Evropske unije v zvezi s švicarskimi udeleženci v dejavnostih Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) |

A

:

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije

B

:

Določbe o finančnem nadzoru s strani Evropske unije v zvezi s švicarskimi udeleženci v dejavnostih Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA)

---

(1)  
  UL L 224, 21.8.2012, str. 1.

(2)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 2019/1020 (UL L 169, 25.6.2019, str. 1).

(3)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo (EU) 2015/1535 (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

(4)  Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (UL L 170, 30.6.2009, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije (EU) 2021/903 (UL L 197, 4.6.2021, str. 110).

(5)  Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (preoblikovano) (UL L 157, 9.6.2006, str. 24), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU) 2019/1243 (UL L 198, 25.7.2019, str. 241).

(6)  Direktiva Sveta 73/23/EGS z dne 19. februarja 1973 o uskladitvi zakonodaje držav članic v zvezi z električno opremo, konstruirano za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (UL L 77, 26.3.1973, str. 29), kakor je bila razveljavljena z:

| — | Direktivo 2006/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 (UL L 374, 27.12.2006, str. 10), kakor je bila razveljavljena z: |
| --- | --- |

—

Direktivo 2006/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 (UL L 374, 27.12.2006, str. 10), kakor je bila razveljavljena z:

| — | Direktiva 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 (UL L 96, 29.3.2014, str. 357). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 (UL L 96, 29.3.2014, str. 357).

(7)  Direktiva 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti na trgu električne opreme, ki je načrtovana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (UL L 96, 29.3.2014, str. 357).

(8)  Uredba (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (UL L 169, 25.6.2019, str. 1).

(9)  Glej člen 39 Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011.

(10)  Uredba (EU) 2019/515 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 764/2008 (UL L 91, 29.3.2019, str. 1).

(11)  Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (UL L 11, 15.1.2002, str. 4), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 596/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 18.7.2009, str. 14).

(12)  Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (UL L 170, 30.6.2009, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije (EU) 2021/903 (UL L 197, 4.6.2021, str. 110).

(13)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

---

PRILOGA A

PROTOKOL O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE

VISOKI POGODBENICI STA SE –

(2)

OB UPOŠTEVANJU, da skladno s členom 343 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 191 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (ESAE) Evropska unija in ESAE na ozemljih držav članic uživata privilegije in imunitete, ki jih potrebujeta za opravljanje svojih nalog –

DOGOVORILI o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o Evropski skupnosti za atomsko energijo:

POGLAVJE I

NEPREMIČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKE UNIJE

NEPREMIČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKE UNIJE

Člen 1

Prostori in stavbe Unije so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zaseči, zapleniti ali razlastiti. Nepremičnine in premoženje Unije ne morejo biti predmet upravnega ali pravnega prisilnega ukrepa brez dovoljenja Sodišča.

Člen 2

Arhivi Unije so nedotakljivi.

Člen 3

Unija, njena sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproščeni vseh neposrednih davkov.

Vlade držav članic vsakokrat, ko je mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vračilo zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vključeni v ceno nepremičnine ali premičnine, če Unija za svoje službene potrebe izvede večje nakupe, katerih cena vključuje tovrstne davke. Vendar uporaba teh določb ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence v Uniji.

Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le plačilo za zagotavljanje javnih storitev.

Člen 4

Unija je oproščena vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene službeni uporabi: tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvoženi, ne sme odplačno ali neodplačno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države.

Unija je oproščena tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.

POGLAVJE II

KOMUNIKACIJA IN PREPUSTNICE

KOMUNIKACIJA IN PREPUSTNICE

Člen 5

Pri uradni komunikaciji in prenosu vseh svojih dokumentov uživajo institucije Unije na ozemlju vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država daje diplomatskim predstavništvom.

Uradnega dopisovanja in druge uradne komunikacije institucij Unije se ne sme cenzurirati.

Člen 6

Članom in uslužbencem institucij Unije lahko predsedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki jo bo določil Svet z navadno večino in ki jih organi držav članic priznajo kot veljavne potne dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije.

Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni dokumenti na ozemlju tretjih držav.

POGLAVJE III

ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA

ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Člen 7

Prosto gibanje članov Evropskega parlamenta do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj se ne sme upravno ali kako drugače omejevati.

Člani Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:

| (a) | enake olajšave, kot jih njihove vlade priznajo visokim uradnikom, ki potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge; |
| --- | --- |

(a)

enake olajšave, kot jih njihove vlade priznajo visokim uradnikom, ki potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge;

| (b) | enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi. |
| --- | --- |

(b)

enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi.

Člen 8

Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.

Člen 9

Med zasedanjem Evropskega parlamenta njegovi člani uživajo:

| (a) | na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

(a)

na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| (b) | na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom. |
| --- | --- |

(b)

na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom.

Za člane velja imuniteta tudi, ko potujejo na kraj zasedanja Evropskega parlamenta in nazaj.

Kadar je član zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče in Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.

POGLAVJE IV

PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKE UNIJE

PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKE UNIJE

Člen 10

Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehnični strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo običajne privilegije, imunitete in olajšave.

Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Unije.

POGLAVJE V

URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKE UNIJE

URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKE UNIJE

Člen 11

Na ozemlju vsake države članice in ne glede na njihovo državljanstvo, uradniki in drugi uslužbenci Unije:

| (a) | uživajo, ob upoštevanju določb Pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Unije in na pristojnost Sodišča Evropske unije v sporih med Unijo in njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije; |
| --- | --- |

(a)

uživajo, ob upoštevanju določb Pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Unije in na pristojnost Sodišča Evropske unije v sporih med Unijo in njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije;

| (b) | zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev; |
| --- | --- |

(b)

zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev;

| (c) | glede monetarnih ali deviznih predpisov uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij; |
| --- | --- |

(c)

glede monetarnih ali deviznih predpisov uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij;

| (d) | imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzamejo dolžnost v zadevni državi, ter pravico, da jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uveljavljajo to pravico, šteje za potrebne; |
| --- | --- |

(d)

imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzamejo dolžnost v zadevni državi, ter pravico, da jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uveljavljajo to pravico, šteje za potrebne;

| (e) | imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uveljavljajo to pravico, šteje za potrebne. |
| --- | --- |

(e)

imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uveljavljajo to pravico, šteje za potrebne.

Člen 12

Uradniki in drugi uslužbenci Unije so dolžni plačevati davek v korist Unije od plač, mezd in prejemkov, ki jih prejemajo od Unije, v skladu s pogoji in postopki, ki jih določita Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi institucijami.

Oproščeni so nacionalnih davkov od plač, mezd in prejemkov, ki jih plačujejo Uniji.

Člen 13

Pri izvajanju davka od dohodka, od premoženja in od dediščin ter pri uporabi konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja, sklenjenih med državami članicami Unije, se za uradnike in druge uslužbence Unije, ki imajo izključno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Unije prebivališče na ozemlju države članice, ki ni država njihovega davčnega domicila v času, ko nastopijo službo pri Uniji, šteje tako v državi njihovega dejanskega prebivališča kot v državi njihovega davčnega domicila, da so obdržali domicil v slednji državi, če je ta država članica Unije. Ta določba se uporablja tudi za zakonca, kolikor ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti in za vzdrževane otroke, za katere skrbijo osebe iz tega člena.

Premičnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproščene davka od dediščin; pri odmeri tega davka se ob upoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni uporabi določb mednarodnih konvencij o dvojnem obdavčevanju šteje, da so take premičnine na ozemlju države davčnega domicila.

Pri uporabi določb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izključno zaradi opravljanja dolžnosti v službi drugih mednarodnih organizacij.

Člen 14

Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi institucijami določita sistem socialnovarnostnih dajatev za uradnike in druge uslužbence Unije.

Člen 15

Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z drugimi zadevnimi institucijami določita kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Unije, za katere se v celoti ali delno uporabljajo določbe člena 11, drugega odstavka člena 12 in člena 13.

Vladam držav članic se redno sporočajo imena, službeni položaji in naslovi uradnikov in drugih uslužbencev, vključenih v take kategorije.

POGLAVJE VI

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKI UNIJI

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKI UNIJI

Člen 16

Država članica, na ozemlju katere ima Unija sedež, priznava predstavništvom tretjih držav, ki so akreditirane pri Uniji, običajne diplomatske imunitete.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 17

Uradnikom in drugim uslužbencem Unije se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izključno v interesu Unije.

Vsaka institucija Unije mora uradniku ali drugemu uslužbencu odvzeti priznano imuniteto, kadar meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Unije.

Člen 18

Institucije Unije sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.

Člen 19

Členi od 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za člane Komisije.

Člen 20

Členi od 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in pomožne poročevalce Sodišča Evropske unije, ne da bi to posegalo v določbe člena 3 Protokola o statutu Sodišča Evropske unije, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred sodnimi postopki.

Člen 21

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene zaposlene in za predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v določbe protokola o statutu banke.

Poleg tega je Evropska investicijska banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji prav tako ni nikakršnih dajatev. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, pa tudi niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.

Člen 22

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, za člane njenih organov in zaposlene, brez poseganja v določbe Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

Poleg tega je Evropska centralna banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.

---

Dodatek k PRILOGI A

POSTOPKI ZA UPORABO PROTOKOLA O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE V ŠVICI

1.   Razširitev uporabe na Švico

Kadar koli Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) vsebuje sklicevanja na države članice, se razume, da se ta sklicevanja enako uporabljajo za Švico, razen kadar naslednje določbe določajo drugače.

2.   Izvzetje Agencije iz posredne obdavčitve (vključno z DDV)

Blago in storitve, ki se izvažajo iz Švice, niso zavezani švicarskemu davku na dodano vrednost (DDV). Če gre za blago in storitve, dobavljene Agenciji v Švici za njeno službeno rabo, se oprostitev DDV v skladu z drugim odstavkom člena 3 Protokola izvede z vračilom. Oprostitev plačila DDV se odobri, če dejanska skupna nakupna cena blaga in storitev, navedenih v računu ali enakovrednem dokumentu, znaša vsaj 100 švicarskih frankov (vključno z davkom).

Vračilo DDV se odobri ob predložitvi švicarskih obrazcev, predvidenih za ta namen, Glavnemu oddelku za DDV Zvezne davčne uprave. Zahtevki za vračilo se morajo praviloma obravnavati v treh mesecih po njihovi vložitvi skupaj s potrebnimi dokazili.

3.   Postopki uporabe pravil za osebje Agencije

Kar zadeva drugi odstavek člena 12 Protokola, Švica po načelih svojega nacionalnega prava in v smislu člena 2 Uredbe (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 (1) oprosti uradnike in druge uslužbence Agencije zveznih, kantonskih in občinskih davkov na plače, mezde in prejemke, ki jim jih izplačuje Evropska unija in ki so zavezani notranjemu davku v korist slednje.

Za uporabo člena 13 Protokola se Švica ne šteje za državo članico v smislu točke 1 zgoraj.

Uradniki in drugi uslužbenci Agencije ter njihovi družinski člani, ki so vključeni v sistem socialnega zavarovanja za uradnike in druge uslužbence Evropske unije, se niso dolžni vključiti v švicarski sistem socialnega zavarovanja.

Sodišče Evropske unije ima izključno pristojnost za vse zadeve, ki se nanašajo na odnose med Agencijo ali Komisijo in njunim osebjem, v zvezi z uporabo Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (2) in drugih določb prava Evropske unije, ki določajo pogoje dela.

---

(1)  Uredba Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 z dne 25. marca 1969 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti (UL L 74, 27.3.1969, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1749/2002 (UL L 264, 2.10.2002, str. 13).

(2)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uslužbence Komisije (pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) (UL L 56, 4.3.1968, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2104/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 7).

---

PRILOGA B

FINANČNI NADZOR ŠVICARSKIH UDELEŽENCEV PRI DEJAVNOSTIH V OKVIRU EVROPSKEGA SPORAZUMA O ZRAČNEM PROMETU

Člen 1

Neposredna komunikacija

Agencija in Komisija neposredno komunicirata z vsemi fizičnimi ali pravnimi osebami s sedežem v Švici, ki sodelujejo pri dejavnostih Agencije kot pogodbeniki, udeleženci programov Agencije, prejemniki plačil iz proračuna Agencije ali Skupnosti ali kot podizvajalci. Te osebe lahko Komisiji in Agenciji neposredno pošljejo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, ki jih morajo sporočiti na podlagi predpisov, navedenih v tem sklepu, in na podlagi pogodb ali sporazumov, sklenjenih v skladu z navedenimi predpisi, ter odločitev, sprejetih v skladu z navedenimi predpisi.

Člen 2

Pregledi

1.   V skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), in finančno uredbo, sprejeto na upravnem odboru Agencije 26. marca 2003, v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (2) ter z drugimi predpisi, navedenimi v tem sklepu, je lahko v sklenjenih pogodbah ali sporazumih ter odločitvah, sprejetih z upravičenci s sedežem v Švici, določena možnost znanstvenih, finančnih, tehnoloških ali drugih revizij, ki jih lahko pri njih ali pri njihovih podizvajalcih kadar koli opravijo uradniki Agencije in Komisije ali druge osebe s pooblastilom Agencije in Komisije.

2.   Uradniki Agencije in Komisije ter druge osebe, ki jih pooblastita Agencija in Komisija, morajo imeti ustrezen dostop do lokacij, del in dokumentov ter vseh informacij, tudi v elektronski obliki, ki jih potrebujejo za izvajanje takih revizij. Ta pravica dostopa se izrecno navede v pogodbah ali sporazumih, sklenjenih za izvajanje predpisov, na katere se sklicuje ta sklep.

3.   Evropsko računsko sodišče ima enake pravice kot Komisija.

4.   Revizije se lahko opravijo v petih letih po izteku veljavnosti tega sklepa ali v skladu s pogoji, navedenimi v sklenjenih pogodbah ali sporazumih ter v sprejetih odločitvah.

5.   Švicarska zvezna finančna inšpekcija se vnaprej obvesti o revizijah, opravljenih na švicarskem ozemlju. To obveščanje ni pravni pogoj za izvedbo teh revizij.

Člen 3

Pregledi na kraju samem

1.   Po tem sporazumu je Komisija (OLAF) pooblaščena za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem na švicarskem ozemlju v skladu s pogoji iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (3).

2.   Preverjanja in preglede na kraju samem pripravlja in izvaja Komisija v tesnem sodelovanju s Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo ali drugimi pristojnimi švicarskimi organi, ki jih določi Švicarska zvezna finančna inšpekcija in ki jih je treba pravočasno obvestiti o predmetu, namenu in pravni podlagi preverjanj in pregledov, tako da lahko zagotovijo vso potrebno pomoč. V ta namen lahko uradniki pristojnih švicarskih organov sodelujejo pri preverjanjih in pregledih na kraju samem.

3.   Komisija in pristojni švicarski organi lahko skupaj opravljajo preverjanja in preglede na kraju samem, če to želijo zadevni pristojni švicarski organi.

4.   Če udeleženci programa nasprotujejo preverjanju ali pregledu na kraju samem, švicarski organi v skladu z nacionalnimi pravili zagotovijo inšpektorjem Komisije vso potrebno pomoč, da lahko ti opravijo svojo nalogo preverjanja in pregleda na kraju samem.

5.   Komisija Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo v najkrajšem možnem času obvesti o vsakem dejstvu ali sumu v zvezi z nepravilnostjo, ki jo je odkrila med preverjanjem ali pregledom na kraju samem. Komisija mora navedeni organ v vsakem primeru obvestiti o rezultatih takih preverjanj in pregledov.

Člen 4

Obveščanje in posvetovanje

1.   Za pravilno izvajanje te priloge si pristojni švicarski organi in organi Skupnosti redno izmenjujejo informacije in se, na zahtevo ene od pogodbenic, posvetujejo.

2.   Pristojni švicarski organi nemudoma obvestijo Agencijo in Komisijo, če naletijo na kakršno koli dejstvo ali sum glede nepravilnosti v zvezi s sklepanjem in izvajanjem pogodb ali sporazumov, sprejetih pri uporabi predpisov, navedenih v tem sklepu.

Člen 5

Zaupnost

Informacije v kakršni koli obliki, sporočene ali pridobljene v skladu s to prilogo, so poslovna skrivnost in so varovane tako, kot za podobne informacije določajo švicarsko nacionalno pravo in ustrezne določbe, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti. Take informacije se ne smejo sporočati drugim osebam kot tistim v institucijah Skupnosti, državah članicah ali v Švici, ki jih morajo poznati zaradi svoje funkcije, niti se ne smejo uporabljati v drug namen kot za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov pogodbenic.

Člen 6

Upravni ukrepi in kazni

Brez poseganja v izvajanje švicarskega kazenskega prava lahko Agencija ali Komisija predpiše upravne ukrepe in sankcije v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 ter Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (4).

Člen 7

Izterjava in izvršba

Odločitve, ki jih Agencija ali Komisija sprejme znotraj področja uporabe tega sklepa in ki vsebujejo finančne obveznosti za tiste osebe, ki niso države, se izvršujejo v Švici.

Nalog za izvršbo mora izdati organ, ki ga imenuje švicarska vlada in ki mora o tem obvestiti Agencijo ali Komisijo, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overitve verodostojnosti akta. Izvršba poteka v skladu s poslovnikom Švice. Zakonitost odločbe o izvršbi je predmet nadzora Sodišča Evropske unije.

Sodbe Sodišča Evropske unije na podlagi arbitražne klavzule so izvršljive pod istimi pogoji.

---

(1)  
  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

1

(2)  
  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

2

(3)  
  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

3

(4)  
  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

4

---